Dates i fets del 16 d'octubre - Diari La Veu\nEscriba el número 282316\nDates i fets del 16 d'octubre\nImatge del judici als assassins de Guillem Agulló\n2015.- Fa el seu traspàs a Sueca l'escriptor, periodista i polític valencià Francesc de Paula Burguera i Escrivà, fundador que fou del Partit Demòcrata Liberal del País Valencià i del Partit Nacionalista del País Valencià.\n2000.- Fa el seu traspàs a Paterna l'actor Antonio Ferrandis.\n1997.- El Ple del Consell Valencià de Cultura es reuneix al saló de plens de l'Ajuntament de Monòver com a homenatge a l'escriptor Azorín, nascut en aquesta ciutat del Vinalopó.\n1995.- Comença a Castelló de la Plana el judici per la mort del jove antifeixista Guillem Agulló l'11 d'abril de 1993 a Montanejos a mans d'un grup neonazi.\n1977.- El militant del Moviment Comunista del País Valencià Miquel Grau va morir a l'hospital a causa de les ferides produïdes pel llançament d'una rajola al cap quan penjava uns cartells de la Diada del País Valencià.\n1883.- Una forta tempesta origina que les aigües de la Rambla de Viuda destrossen totalment el pont de cinc ulls, construït feia poc de temps, en la carretera de Castelló a l'Alcora.\n1869.- El capità general Rafael Primo de Rivera, per ordre del general Prim, bombardeja València, que estava en mans dels republicans federals.\n1824.- L'arquebisbe Simón López restableix temporalment la Inquisició.\n1616.- Com que no feia molt que havien estat creades les "milícies efectives" a l'antic Regne de València, algunes poblacions van escriure al rei Felip III a fi d'obtindre permís per fer cises o recaptar contribucions per poder pagar els sous de les persones que firmaven aquestes milícies, integrades per individus estipendiaris encarregats de la vigilància de les ciutats.\n1521.- El virrei de València rebé la visita del Jurat en Cap de Saragossa, que actuà de mitjancer amb els agermanats. Els Tretze hagueren d'acceptar les condicions imposades pel virrei: desarmament general i canvi de jurats.\n1321.- Una riuada del Túria causa més de 400 morts i esfondra els ponts dels catalans, dels serrans i del reial.\n1321.- Jaume I signa una carta des del monestir de Santes Creus estant, en favor de Pere d'Almassora perquè puga construir una carnisseria nova a la vila d'Ontinyent, malgrat la gran quantitat d'aquesta mena d'establiments existents en aquesta població.\n1289.- El procurador d'Alfons III d'Aragó concedeix la Carta Pobla de Montesa i Vallada.\nEscriba el número 671520


[INFORME] La Universitat d’Oslo destaca els atacs d’extrema dreta contra l’independentisme\nL’informe anual ‘Terrorisme i violència d’extrema dreta a l’Europa Occidental‘ de la Universitat d’Oslo destaca que una gran part d’aquests atacs a l’estat espanyol —sis d’un total de setze— s’han produït contra militants independentistes. ‘Aquest conflicte separatista segueix les pautes tradicionals d’un conflicte d’esquerra-dreta, amb una gran part dels separatistes involucrats en l’activisme d’esquerres o antifeixista’, explica l’informe, que ressalta que l’estat és el quart amb més atacs d’extrema dreta, només per darrere d’Alemanya, Itàlia i la Gran Bretanya.\nDos dels atacs van ocórrer durant manifestacions o protestes. En el primer, una dona va\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #SpainIsAFascistState , #ThisisTheRealSpain , atacs ultres , CATALUNYA , Informe , Noruega , POLITICA , Sentència procés en 20:17:00 Cap comentari :\nTambé s’investiguen els delictes de malversació de fons públics, falsedat documental i blanqueig. Els agents ja porten diverses hores registrant la seu de l’entitat. L’operació està\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , BOTIFLERS , CATALUNYA , Corrupció , Hospitalet , Investigacio , POLITICA , PSC , Son la vergonya del nostre Govern en 19:08:00 Cap comentari :\nBon vent i barca nova: 800 agents de la policia espanyola volen marxar de Catalunya\nAsseguren que volen marxar pel “clima social” que es viu al Principat\nAntidisturbis de la Policia Nacional continuen actuant a Girona, la matinada del 19 d'octubre del 2019 (horitzontal)\nBon vent i barca nova! Així gaudirien els ciutadans de Catalunya si els 800 policies espanyols marxessin del Principat tal com desitgen segons han descobert diversos sindicats de la Policia Nacional.\nEls sindicats han lamentat que aquests 800 agents, que representen més d’un 25% del total, hagin demanat el trasllat a una altra zona de l’Estat en el concurs general de mèrits d’aquest any 2020, places que no se substituiran totalment.\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #RepúblicaCatalana , #SpainIsAFascistState , CATALUNYA , Catalunya-Espanya , DUI , Fora les forces d'ocupació , Policia Espanyola , POLITICA , ThisIsTheRealSpain , voler marxar en 18:48:00 Cap comentari :\nEl Govern estarà “vigilant” a la relació entre PSOE i Podem amb Cs\nLa portaveu del Govern insta Sánchez a “reflexionar” per què cada cop té menys suports per prorrogar l’estat d’alarma\nBarcelona - 7 maig 2020 14.46 h\nEl Govern veu “preocupant” que “l’aliança” entre el govern del PSOE i Unides Podem amb Ciutadans -després que la formació taronja apostés per prorrogar l’estat d’alarma al Congrés- pugui continuar més endavant.\nLa portaveu del Govern, Meritxell Budó, ha advertit que estaran “especialment vigilants” a que aquesta relació “no es tradueixi en una nova regressió dels drets i llibertats a Catalunya”, ja que “Cs va néixer per dividir la societat catalana”.\nD’altra banda, la portaveu també ha instat el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, a “reflexionar sobre què ha fet malament” perquè a cada votació per a prorrogar l’estat d’alarma compta amb menys suports.\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #RepúblicaCatalana , #SpainIsAFascistState , CATALUNYA , Govern Català , Govern Espanyol Feixista , Joc brut , PODEMOS PP C's PSOE la mateixa merda es , POLITICA , Relacions , vigilància en 19:03:00 Cap comentari :\nEl nombre de morts per coronavirus, el més baix en vuit dies a Catalunya\nBarcelona 24/04/2020 00:04\nUn sanitari de l’Hospital de la Vall d’Hebron monitoritzant un malalt de covid-19 a l’UCI. / F. MELCION\nEn les últimes 24 hores Catalunya ha registrat 136 morts per coronavirus. Es tracta del nombre diari de víctimes més baix des de fa una setmana, quan la Generalitat va començar a fer servir el nou recompte, que inclou els morts als hospitals i també les defuncions en residències o domicilis, a més dels casos sospitosos. Ahir a les residències de gent gran es van produir 53 defuncions. Els últims vuit dies, la xifra total de morts havia oscil·lat entre els 479 i els 168, fins a arribar als 136 d’ahir. En total, la pandèmia ja ha costat la vida a 9.186 ciutadans\nPel que fa als positius de coronavirus, aquesta tendència també va a la baixa, perquè són menys que el dia anterior: hi ha 754 nous positius, quan dimecres eren un miler. Es tracta de casos confirmats, que sumats als que ja es coneixien donen una xifra total de 46.629 infectats de covid-19. A aquests cal sumar els casos dels sospitosos de tenir la malaltia, que són 87.232, 4.709 més que ahir. Són persones que presenten símptomes i que un\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #RepúblicaCatalana , baixa , CATALUNYA , Coronavirus , morts , POLITICA en 15:25:00 Cap comentari :\nAquest és el pla de desconfinament de Catalunya: de bars a escoles\nBarcelona. Diumenge, 19 d'abril de 2020\nEl president Quim Torra ha presentat avui en roda de premsa les grans línies del pla de desconfinament dirigit pel doctor Oriol Mitjà que la setmana vinent aprovarà el Govern, i que començarà amb el retorn al treball de persones sanes, amb desconfinaments parcials, l'obertura de bars i restaurants, d'escoles i, finalment, els grans esdeveniments:\nAquests són els cinc passos que ha presentat Torra, que també ha demanat al govern espanyol que li ho deixi gestionar. Torra ha exposat les grans línies del pla també en la conferència de presidents amb el mandatari espanyol, Pedro Sánchez.\n- Tornada de les persones sanes a llocs de treball no essencials.\n- Desconfinament parcial i controlat de sectors concrets: sortida al carrer de persones sanes. Amb excepcions de grups de risc concrets.\n- Obertura de bars, restaurants i celebració d'actes amb capacitat menor de 30 persones, amb mesures de distància social.\n- Obertura d'escoles, i equipaments culturals i esportius per a ús individual.\n- Obertura d'esdeveniments socials, culturals i esportius amb més de 30 persones.\nAquests cinc passos es despleguen en un seguit de mesures més tècniques, que són les següents:\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #RepúblicaCatalana , BARS , CATALUNYA , Desconfinament , escoles , pla , POLITICA en 18:30:00 Cap comentari :\nCoronavirus | Vergés: "Hem passat el pic"\nBarcelona. Divendres, 17 d'abril de 2020\n"Hem passat el pic de nous casos de la primera fase de l’epidèmia de coronavirus i el pic de la utilització de llit de l'UCI". Així ho ha explicat la consellera de Salut, Alba Vergés, aquest divendres. Segons el resultat d'un estudi al qual ha fet referència la consellera, el dia 8 d'abril es va arribar al pic de l'epidèmia i el dia 11 el d'hospitalitzacions. "S’ha sobrepassat el pic de màxima pressió sobre els sistema sanitari", ha constatat.\nAra per ara, hi hauria un 75% de llits d'UCI ocupats, concretament, 1.259. Malgrat tot, la consellera ha volgut advertir que el risc de rebrot és "important" i "rellevant".\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #RepúblicaCatalana , A.Vergés , CATALUNYA , Passat , Pic coronavirus , POLITICA en 18:23:00 Cap comentari :\nCoronavirus | L'Exèrcit reconeix a Cunillera poca efectivitat a Catalunya\nL'Estat Major de Defensa (EMAD) de l'exèrcit espanyol, s'ha queixat per escrit a la delegada del govern espanyol a Catalunya, Teresa Cunillera, després de reconèixer que moltes de les seves activitats en aquest territori no són prou efectives en la lluita contra el coronavirus.\nMitjançant una carta, avançada per l'ABC, els militars espanyols admeten que moltes de les tasques que els són encomanades no les poden arribar a fer per diverses causes, principalment perquè arriben tard i ja se les troben fetes o perquè els responsables de les instal·lacions on havien de treballar prefereixen que els militars no hi intervinguin.\nA més, l'EMAD assenyala com a culpable d'aquestes "incidències" la Generalitat, a qui considera responsable de suposades\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #RepúblicaCatalana , #SpainIsAFascistState , CATALUNYA , Catalunya-Espanya , cop d'estat , exèrcit espanyol , Govern Espanyol Feixista , Poca efectivitat , POLITICA , reconeixement , T.Cunillera en 17:46:00 Cap comentari :\nEl Govern encarrega a Oriol Mitjà que prepari el desconfinament de Catalunya\nHaurà de lliurar un informe en 15 dies amb mesures estratègiques des del punt de vista científic\nBarcelona. 07 d’abril de 2020 13:52\nEl Govern ha encarregat a l’epidemiòleg Oriol Mitjà l’elaboració d’un informe per definir l’estratègia de desconfinament de Catalunya, ha informat aquest dimarts la consellera de Presidència i portaveu, Meritxell Budó.\nL’informe haurà de servir per definir l’estratègia científica i tècnica per “valorar les mesures de salut pública i altres àmbits pel control de la infecció i el seu impacte econòmic per assolir la recuperació econòmica i social quan se superi el confinament”.\nSegons Budó, l’informe s’haurà de lliurar en el termini de 15 dies i “es donarà compte de manera immediata per començar a implementar les mesures” que impliqui.\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #RepúblicaCatalana , CATALUNYA , Coronavirus , Desconfinament , encarregar , Oriol Mitjà , POLITICA , preparatius , Sanitat pública en 17:40:00 Cap comentari :\nUna empresa catalana distribueix milions de proves PCR a tot el món però el govern espanyol no s’hi interessa\nL'empresa Met Grup ha subministrat més de vint milions de proves PCR de fabricació coreana per detectar el coronavirus a una trentena de països\nL’empresa Grup Met, establerta al Masnou i dedicada a la logística del sector tèxtil, s’ha reinventat durant la crisi del coronavirus 2019 i focalitza el seu negoci a l’exportació i distribució de les proves PCR per detectar el virus. Són fabricades a Corea del Sud i, ara per ara, són ‘les més fiables del mercat’, explica a VilaWeb el gerent Jordi Ruiz.\nEl Grup Met està en contacte amb diversos governs internacionals i ha subministrat més de vint milions de proves a una trentena de països, entre els quals Alemanya, França, Itàlia o els Estats Units. ‘El producte estrella és la PCR coreana, però també oferim materials auxiliars com guants o màscares’, indica Ruiz.\nTanmateix, entre la xarxa de clients governamentals no hi ha l’executiu espanyol, que ha\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #SpainIsAFascistState , #ThisisTheRealSpain , CATALUNYA , Covid-19 , distribució , empresa , Govern Espanyol Feixista , PCR , POLITICA , rebutja , Sanitat pública en 12:51:00 Cap comentari :\nMolt fort : L'estratègia del govern espanyol per amagar la diferència real de contagis a Catalunya i Madrid\nper Anna Corbatera\ndimarts, 17 de març 2020 - 13:15h\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #SpainIsAFascistState , #ThisisTheRealSpain , amagar dades , CATALUNYA , Contagis , Covid-155 , España , Govern Espanyol Feixista , Madrid , POLITICA en 17:51:00 Cap comentari :\nCoronavirus | Sánchez nega el confinament a Catalunya després d'aïllar Balears\nMadrid. Dimarts, 17 de març de 2020\nUn cop més, la resposta de Pedro Sánchez ha estat la mateixa: no contemplen confinar Catalunya pel coronavirus, com li reclama el Govern de la Generalitat des de fa dies. En la roda de premsa posterior al Consell de Ministres a La Moncloa, el president espanyol ha tirat de manual i ha rebatut que “el virus no respon a fronteres”. A partir d’aquí, se n’ha anat per les branques sense respondre. La nova negativa es produeix poques hores després que l’Estat hagi autoritzat tancar els ports i aeroports de les Balears.\nL'ordre de confinament de la Generalitat de Catalunya continua sense resposta oficial de La Moncloa. Per contra, Torra ha rebut una resposta des de la sala de premsa. Pedro Sánchez ha subratllat que ja ho ha dit en “moltes ocasions” i fins i tot ho ha “parlat” amb el cap del Govern: que “el virus no respon a fronteres” i que “està en cadascú de nosatres poder contenir-lo”.\nPer tot plegat, ha reclamat allunyar-se del “soroll polític” i centrar-se en la lluita contra la pandèmia.\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #RepúblicaCatalana , #SpainIsAFascistState , #ThisisTheRealSpain , CATALUNYA , Confinament , Coronavirus , Covid-155 , Govern Espanyol Feixista , negació , Pedro Sanchez , POLITICA , Sanitat pública en 17:40:00 Cap comentari :\nPuigdemont, a AFP: "El primer pas de la taula ha de ser que Catalunya és nació"\nEl president a l'exili, Carles Puigdemont, ha manifestat en una entrevista a l'agència France Presse (AFP), que el primer pas de la pròxima reunió de la mesa de diàleg ha de ser que el govern espanyol reconegui Catalunya com a nació. "Això obriria les portes a seguir avançant en les següents meses, perquè es tracta d'avançar", ha indicat.\n"La forma més clara que tots puguem tenir confiança en una mesa a la qual acudim amb molt escepticisme és que hi hagi avenços concrets com reconèixer Catalunya com a nació", ha insistit.\n#ULTIMAHORA Puigdemont urge a Madrid a "reconocer a Cataluña como nación" para avanzar en el diálogo #AFP pic.twitter.com/tk4Tv19gs5\n— Agence France-Presse (@AFPespanol) March 5, 2020\n"El no-reconeixement ja veiem on ens ha dut, és la mare de tots els problemes", ha indicat Puigdemont, i ha insistit que la seva proposta podria crear "bases sòlides en les quals edificar acords de\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #RepúblicaCatalana , #SpainIsAFascistState , #ThisisTheRealSpain , CATALUNYA , estat espanyol , nació catalana , POLITICA , President Puigdemont , reconeixement , taula de diàleg en 19:10:00 Cap comentari :\nEl 'Financial Times': Catalunya, la millor regió per invertir al sud d'Europa\nBarcelona. Dimarts, 11 de febrer de 2020\nLa publicació fDi Magazine del grup Financial Times ha reconegut Catalunya com la millor regió per invertir al sud d'Europa pel període 2020-2021. És la tercera vegada que aquest rànquing bianual -un dels més prestigiosos a escala internacional- situa Catalunya en aquesta primera posició.\nPer elaborar aquesta classificació, l'fDi Magazine ha analitzat unes 150 regions tenint compte criteris com la connectivitat, el clima de negocis, el potencial econòmic, el capital humà/estil de vida o l'estratègia de captació d'inversions estrangeres. "Estem molt satisfets ja que aquesta distinció ens posiciona com un hub d'inversió tecnològica", ha valorat la\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #RepúblicaCatalana , #RepúblicaODimissió , CATALUNYA , ECONOMIA , Inversió , POLITICA , Sud Europa , The Financial Times en 19:07:00 Cap comentari :\nKorchagin ha advertit el govern espanyol que si segueixen les especulacions els ciutadans es preocuparan i li acabaran demanant explicacions. "Preguntaran al govern espanyol per què manté silenci", ha afegit. "Al meu entendre, els espanyols, que no tenen miopia política, deuen pensar que\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #RepúblicaCatalana , #SpainIsAFascistState , #ThisisTheRealSpain , CATALUNYA , Diplomàcia , Especulacions , espionatge , Govern Espanyol Feixista , POLITICA , Rússia , tensió en 20:24:00 Cap comentari :\nEl govern espanyol ha provocat un conflicte amb el de les Illes Fèroe per intentar frenar un acord d'aquesta autonomia administrativament danesa, amb el Govern català, sobre digitalització. L'acord, subscrit aquesta setmana pel conseller Jordi Puigneró i la diputada ponent feroesa Kristina Háfoss, no ha estat acceptat pel govern espanyol, i l'ha enviat als tribunals.\n"Espanya intenta cancel·lar un acord d'entesa sobre cooperació en matèria de digitalització entre les Illes Fèroe i Catalunya, que s'ha firmat. El ministre de Digitalització de les Illes Fèroe afirma que,\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #SpainIsAFascistState , #ThisisTheRealSpain , CATALUNYA , frenar , Govern Espanyol Feixista , illes Fèroes , Internacional , POLITICA , provocació en 17:27:00 Cap comentari :\nCentenars de persones han cantat l'himne de les protestes d'Hong Kong davant del consolat xinès a Barcelona\nUnes tres-centes persones s’han concentrat davant del consolat xinès a Barcelona en solidaritat amb les mobilitzacions pro-democràcia d’Hong Kong. Els concentrats també han cantat l’himne de les protestes a l’ex-colònia britànica.\nPublicado por Rosa Mary Etiquetas: #ActiveuLaDUIJa , #RepúblicaCatalana , #SpainIsAFascistState , #ThisisTheRealSpain , CATALUNYA , Concentració , Govern Espanyol Feixista , Hong Kong , POLITICA , repressió espanyola , solidaritat , VIDEOS en 18:05:00 Cap comentari :


Des de l’aparcament del carrer Vista Alegre prenem el camí cap al Mal Pas de la Castellassa. Una vegada arribem al Pla de la Castellassa pujem per la canal de l’Elefant per un corriol que neix a mà esquerra. A mitja canal, en una petita clariana, està el peu de via.\nComencem a escalar cap a una cornisa que recorrem flanquejant cap a la dreta i buscant el primer parabolt. Aquí seguim pujant sempre amb direcció cap a la dreta. Trobem 2 assegurances més i passem el pas més difícil de la via (V). Muntem la primera reunió en una zona d’arbustos i arbres baixos. Comencem l’últim llarg amb un altre flanqueig bastant exposat. Aquí hi ha un sol parabolt. El final de la via és una rampa fàcil i l’última reunió es munta en un arbre.\nTornem caminant i recorrent la carena per dalt. Ens vam ajuntar amb el Camí de l’Monjos que baixa de la Mola i arribem a l’aparcament fent una circular.\nAutor fnklmbs*Publicat el 1 de Novembre de 2020 8 de gener de 2021 Categories Barcelona, La Mola, Sant Llorenç del MuntEtiquetes Conglomerat, Est, IV+, Semi-Equipada\nAnterior Previous post: EDER a l’Esperó de les Orenetes\nSegüent Next post: Pany-Ferrera al Sentinella


Bitendian: Programari lliure GNU/Linux i Oracle Linux\nEl programari GNU/Linux és la combinació de kernel lliure anàleg a l'ambient Unix, el seu desenvolupament és l'exemple més representatiu del programari lliure, sobretot el codi font es pot utilitzar, aplicar, modificar i redistribuir de manera lliure a través de qualsevol sistema; sota els termes que estableix la GPL o llicència pública de la General Public Licence (GNU) i altres llicències de tipus lliure.\nL'ambient Linux, des del punt de vista pràctic és un sistema operatiu de tipus lliure 0 públic que s'opera amb les eines d'un programa de sistema o com un programa d'aplicació que constitueixin part del projecte GNU i amb entorns d'escriptori fonamentats en GNOME.\nGNU és una distribució de sistemes operatius en el sistema Unix, això significa que Linux forma part d'aquest conglomerat com GNU/Linux; no obstant això, només se'l nomena com Linux per a referir-se a tots dos projectes combinats.\nD'altra banda, a aquesta mena d'unions (GNU/Linux) tant de tecnologies com de programes, a les quals se'ls agreguen altres projectes o sistemes d'aplicacions amb propòsits específics se'ls coneix com a distribucions, que poden arribar a conformar servidors i supercomputadors.\nEn aquesta rúbrica, GNU/Linux és utilitzat en, aproximadament, el 80 per cent dels principals servidors del món i un número similar en les supercomputadors que es mantenen actives en el planeta, en menor proporció el sistema de distribució GNU/Linux és utilitzat en l'àrea de les computadores d'escriptori, portàtils, telèfons mòbils, telèfons intel·ligents, sistemes embeguts, videoconsoles i altres dispositius electrònics.\nEl sistema Linux ha donat origen a altres ambients informàtics, com Oracle Linux conegut anteriorment com a Oracle Enterprise Linux aquest programa és una distribució fonamentada en Red Hat Enterprise Linux o RHEL distribuïda per Oracle i es troba disponible amb la llicència de GNU des del 2006.\nEl sistema Oracle Linux és un programa molt versàtil que es pot descarregar a través de diversos llocs mirall, es pot utilitzar i distribuir de manera gratuïta, el suport tècnic i comercial està disponible per mitjà d'Oracle program/Oracle Linux suport.\nD'altra banda, Oracle Linux dóna a conèixer les actualitzacions de Linux en el mercat de programari, proporcionant el rendiment màxim, establint confiança en les aplicacions i en els sistemes empresarials, a més de proveir suport a escala mundial de tipus industrial a baix cost. Amb aquest sistema s'optimitzen les càrregues de treball en les empreses i indústries; Oracle Linux es distingeix per ser l'únic sistema operatiu que s'actualitza sense tenir temps d'inactivitat.\nLinux a través d'Oracle proporciona una base de dades, eines d'administració, middleware, sistema operatiu i marquinari, així com suport tècnic.\nEl programari de codi obert o lliure com Oracle Linux permet innovar, col·laborar i trobar solucions a diversos problemes informàtics emprant aquest tipus de sistemes es redueixen costos i temps; així mateix, es poden escalar els resultats, s'incrementen la confiança i augmenten l'eficiència, amb això s'afavoreixen les aplicacions de tipus empresarial i industrial.


Espai Vital: TVE recollirà l’esforç de superació de les persones amb discapacitat\nTVE recollirà l’esforç de superació de les persones amb discapacitat\nDes del dissabte 13 de juny fins el proper diumenge, 20 de juny, una dotzena de programes de La 1 i La 2 de Televisió Espanyola mostraran l’esforç dels menors, persones amb discapacitat, refugiats i altres ciutadans amb grans dificultats per tirar endavant.\nSerà, un cop més, a través de ‘Concienciados’, una iniciativa solidària que consistirà en l’emissió de notícies i reportatges de superació en diferents programes de la televisió pública, i que ja és el sisè any que es duu a terme.\nAquesta nova edició de ‘Concienciados’ va començar dissabte passat amb l’emissió dels Jocs de la Integració, una iniciativa en què participa TVE i que està destinada a fomentar la convivència de migrants, persones amb discapacitat i ciutadans espanyols a través de l’esport.\nEls Telediaris de TVE oferiran una peça diària durant aquesta setmana amb exemples de superació personal, mentre que ‘Informe Semanal’, ‘Repor’, ‘En Portada’, ‘Crónicas’ i ‘Días de cine’ inclouran reportatges relacionats amb l’esperit de superació.\nPer la seva part, els espais cinematogràfics ‘El cine de La 2’, ‘Es tu cine’ i ‘Versión Española’ oferiran també títols amb exemples de l’esforç personal de superació.\nEspai Vital Espai vital los 20:02


Morella posa en marxa la planta de tractament de residus inerts - Diari Millars, informació local en valencià.\nMorella posa en marxa la planta de tractament de residus inerts\nLa planta de tractament de residus es va inaugurar el 2014 i “el procés per a posar-la en marxa ha sigut llarguíssim. Ja fa tres anys vam anunciar que funcionaria prompte i no ha pogut ser” ha destacat l’alcalde de Morella, Rhamsés Ripollés. A més, per a evitar llargs desplaçaments “és veritat que durant este temps ha sigut l’Ecoparc qui ha fet de planta de recepció, però això era una solució puntual que ja s’ha allargat massa en el temps, Morella i tota la comarca necessitem esta infraestructura que ja la setmana vinent es posa en marxa” ha afegit l’edil. La planta és un “projecte molt important per al medi ambient i per a donar un servei a tots els constructors de la zona”.\nLa planta està ubicada a la Vega del Moll, on hi ha una explotació minera. D’aquesta manera, l’alcalde de Morella agraeix “la col·laboració de l’empresa Vega del Moll perquè este servei siga una realitat, al costat del consorci de residus i la gestora Traimed”.\nPost més nousEl “Trenet Faller” de Borriana recorrerà els monuments durant tres jornades\nPost més vellsLa Diputació urgeix a tots els partits a aprovar els Pressupostos Generals de l’Estat per a desbloquejar el finançament local


L’Escola Brianxa de Tordera guanya la 16a edició del concurs Pinta La Marató - El Blog de La Marató - TV3 L’Escola Brianxa de Tordera guanya la 16a edició del concurs Pinta La Marató » El Blog de La Marató de TV3\n10/12/2014: L’Escola Brianxa de Tordera guanya la 16a edició del concurs Pinta La Marató\nCategoria: 2014: Malalties del cor\nEl cartell elaborat per la classe de de 4t ESO A de l’Escola Brianxa de Tordera ha resultat guanyador del Pinta La Marató 2014. En la 16a edició, el concurs ha donat als joves l’oportunitat d’interpretar artísticament conceptes que han après en les conferències divulgatives sobre les malalties del cor.\nSobre el fons d’un quadern, un cor dibuixat amb un bolígraf de tinta vermella de gran intensitat protagonitza l’obra guanyadora. Es tracta d’una proposta de “gran valor visual i d’una modernitat excepcional”, que funciona com a “poesia visual”, segons ha valorat Joan Pere Viladecans, membre del jurat de la 16a edició del concurs, reunit avui. Xavier Mariscal, que també n’ha format part, ha posat de manifest “l’execució impecable de l’obra” i la “força del concepte”.\nCartell guanyador del Pinta La Marató 2014. Escola Brianxa de Tordera, 4t ESO A\nEls cartells presentats pels alumnes de 3r i 4t d’ESO dels centres Daina Isard d’Olesa de Montserrat i de l’IES Canigó d’Almacelles han estat els finalistes d’aquesta edició. Del primer cartell, el jurat n'ha destacat la força del treball coral per mostrar la creativitat dels alumnes participants a través dels diferents cors dibuixats a les mans. Del cartell de l’IES Canigó se n'ha valorat la simbologia de les carreteres que surten del cor.\nCartell finalista. Escola Daina Isard d'Olesa de Montserrat, 3r ESO\nCartell finalista. IES Canigó d'Almacelles, 4t ESO\nHan format part del jurat del Pinta La Marató, els artistes Pepa Poch, Pilarín Bayés, Xavier Mariscal i Joan Pere Viladecans; la coordinadora de Roca Umbert- Fàbrica de les Arts, Teresa Llobet; Carles Checa, director creatiu de Màrqueting de TV3; Marc Viñas, subdirector general de Cooperació Social i Voluntariat del Departament de Benestar Social i Família; Francesc Romero, director del programa La Marató i Lluís Bernabé, director de la Fundació La Marató de TV3.\nEl jurat del Pinta La Marató 2014\nEl nivell general de les propostes que han participat en aquesta edició ha estat molt alta, segons ha valorat la dibuixant Pilarín Bayés, que ha destacat el “domini de les tècniques plàstiques” que demostren els alumnes autors dels cartells.\nEl concurs Pinta La Marató 2014 ha aconseguit superar la xifra rècord de participació del darrer any: s’hi han presentat 321 els cartells, davant dels 249 de l’edició 2013, procedents de 146 centres educatius d’arreu de Catalunya. S’ha convertit, d’aquesta manera, en l’edició més participativa de la història del concurs.\nJa podeu visitar tots els cartells que han participat en la 16a edició del concurs.


col·laboracionisme | Culturalia\nArchivo de la etiqueta: col·laboracionisme\nCrítica teatral: Prendre partit, al Teatre Goya\n21 diciembre, 2014 Culturalia\tDeja un comentario\nJosep Mª Pou des de fa uns anys es dedica a dirigir aquelles obres que li agradaria veure a ell, sense amoïnar-se de si estarà de moda i, sobretot, sense preocupar-se si el públic en general respondrà al seu missatge. Així que Pou ens està acostumant a un teatre que retorna a l’essencial de l’escenari, el text, la paraula i el silenci. Un teatre clàssic i de vegades fins i tot acadèmic que tracta de ferir el cap i les ments dels espectadors per remoure els seus valors o la manca d’ells.\nPrendre partit ens explica la relació del director musical Wilhem Furtwängler amb el nazisme. I com, tot i fer un seguit d’investigacions sobre la seva vida pública i privada, no es va poder demostrar la seva afecció amb el règim. «¿Què havia de fer… Quedar-me o marxar?» diu Furtwängler, qui es sent impotent i exageradament passiu davant les preguntes intimidatòries del comandant Arnold. Aquesta pregunta, serà la llosa que arrossegarà el director després d’haver renunciat a fugir d’ Alemanya per dirigir l’Orquestra Filharmònica de Berlín durant el període nazi.\nLa posada en escena d’aquesta versió de ‘Prendre partit’ —l’original es va estrenar a Londres i Broadway el 1995 i el 1996, i es va adaptar al cinema (‘Taking Sides‘, 2001), sota la direcció d’István Szabó— aprofundeix en la lluita entre cultura i política, i l’ús que en fa el poder de la cultura a favor dels seus interessos, trepitjant la llibertat dels artistes. Aquesta contradicció enfronta els dos protagonistes del duel: el mateix director d’orquestra Wilhem Furtwängler (Josep Maria Pou) i el major nord-americà Steve Arnold (Andrés Herrera), un personatge obsessionat en trobar el punt feble, real o imaginari, dels acusats en els seus interrogatoris una vegada finalitzada la Segona Guerra Mundial.\nL’obra pretén activar la reflexió de l’espectador i no cau en el maniqueisme, sinó al contrari, el públic surt fent-se la pregunta, “jo m’hagués quedat? Hagués marxat?” Una qüestió que es va repetint a mesura que avança l’interrogatori.\nL’escenografia ajuda a l’espectador a entrar dins el contextt. Se’ns presenta un marc de postguerra i desolació, escenificat amb una edifici mig derruït. El saló gris amb els grans finestrals trencats, és el marc perfecte per simbolitzar no només l’Europa de la postguerra (l’edifici), sinó també la fragilitat de l’animà humana (els finestrals) dins una situació extrema, i com s’adapta a ella cadascun dels personatges.\nEl que ha aconseguit Pou en la seva direcció és que cap dels personatges es mengi els altres, i per això tots tenen el seu propi espai de reflexió on despullen les seves misèries i personalitats. Per sobre de tots i com a conductor dels altres tenim al major Steve Arnold que en certs moments ens ha semblat massa intens. Pou com a contrapunt de l’exagerada adrenalina del seu inquisidor, es mostra seré i intel·ligent. Però per sobre de tots destaca el rol de l’actor Pepo Blasco en el paper de segon violí de la Filharmònica Helmuth Rode. Mesurat, humà, contingut, i ple de matisos. Blasco ens presenta així el seu personatge i aconsegueix enganyar l’espectador sobre la realitat que l’envolta fent tot un viatge interior des de l’ pretesa innocència fins a la caiguda als inferns.\nL’obra en certs moments perd el seu ritme i resulta lenta, ja que ens trobem amb escenes amb llargs silencis que pretenen donar un espai de reflexió a l’espectador, perquè sigui ell qui construeixi la seva pròpia veritat. La situació d’aquest silencis està perfectament estudiada dins els interrogatoris i marquen una bretxa entre la cultura representada pel director musical i la política representada pel seu interrogador.\nL’atmosfera està embolcallada per una banda sonora que neda entre els enregistraments de la Orquestra Filharmònica i el soroll dels bombardejos que retronen dins el cap del major Arnold, en un intent d’afrontar el que ha vist als camps de concentració. I aquesta visió és la que no deixa a Arnold soltar la presa, intentant per tots els mitjans dictar un judici interpretant les proves per condemnar a Furtwängler.\nA l’espectacle, tot i tenir moments brillants, encara li falta recorregut. En alguns moments pot resultar dens, però l’estètica general, recolzada per una il·luminació i un vestuari molt encertat, ajuden a alleugerir-la. A més la feina dels actors acaba de perfilar una obra que ja s’espera dura per la mateixa temàtica que tracta.\n“Prendre partit” es representa al Teatre Goya fins a l’1 de març de 2015.\nAutor: Ronald Harwood\nTraducció: Ernest Riera\nDirecció: Josep Maria Pou\nRepartiment: Josep Maria Pou, Andrés Herrera, Sandra Monclús, Anna Alarcón, Pepo Blasco i Sergi Torrecilla\nIl·luminació: David Pujol\nEspai Sonor: Àlex Polls\nHoraris: de dimarts a divendres a les 20:30 hores; dissabtes a les 18:00 i a les 21:00 hores i diumenges a les 18:00 hores\nPreu: de 24 a 28 €\nDuració: 1 hora i 50 minuts (sense entreacte)\nAlemanyaAlemanya naziAndrés HerreraAnna Alarcóncol·laboracionismeErnest RieraFocusJosep Maria PounazismePepo BlascoPrendre partitRonald HarwoodSandra MonclúsSegona Guerra MundialSergi Torrecillateatre Goya


El Club Excursionista Anoia tanca aquest cap de setmana els actes del desè aniversari - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nEl Club Excursionista Anoia tanca aquest cap de setmana els actes del desè aniversari\nDesprés de l’acte commemoratiu i el triatló infantil del cap de setmana passat, el Club Excursionista Anoia clou aquest cap de setmana, 24 i 25 de setembre, els actes del seu desè aniversari. Per a dissabte l’entitat ha organitzat una conferència amb Francesc Mauri, home del temps de TV3, i una cursa nocturna. Diumenge una caminada popular posarà el punt final a la celebració.\nA les 18h a la sala d’actes del CTC\nConferència ‘El temps a muntanya’\nA càrrec de Francesc Mauri, home del temps de TV3\nA les 22h a la Plaça de l’Estació\n2 categories: femení i masculí (a partir de 16 anys)\nObsequi per a tots els participants (límit d’inscripció 200 participants) i trofeu per als tres primers classificats per categoria i al primer classificat local de cada categoria. Es sortejarà un rellotge per cada categoria i un cap de setmana a Andorra en hotel 4* entre tots els participants inscrits\nA les 9h a la Plaça de l’estació\nBotifarrada i obsequi per a tots els participants inscrits (límit d’inscripció 200 participants).\nD’altra banda, el Club Excursionista Anoia fa una crida a aquelles persones que vulguin donar un cop de mà en la cursa nocturna de dissabte. Els voluntaris hauran de cobrir l’horari de les 9 del vespre a 2/4 de 12 de la nit. Les tasques que se’ls encomanaran seran ajudar en el muntatge i situar-se en el punt del circuït on l’organització designi efectuant l’acció que se li indiqui. Cada voluntari rebrà l’obsequi commemoratiu del 10è aniversari del club.\nLa condició per poder ser voluntari és la de tenir com a mínim 16 anys. Es pot demanar ser voluntari de les maneres següents: enviant un e-mail a isabatlle@hotmail.com o a ceanoia@hotmail.com, o adreçant-se al local del Club Excursionista Anoia (C/ Crehueta, 33) els divendres de 19 a 21h.


A Roses, Sí i Sí ·\nA Roses, Sí i Sí\nAquesta tasca tan important, i a l’hora tant agraïda, l’haurem de fer també aquí, a Roses. Un bon grapat vegades hem hagut de sentir com es relacionava el nom de la nostra ciutat amb un feu de l’unionisme, com se’ns acusava de ser poc nacionals i com es qüestionava el compromís de Roses amb el país. A vegades, ens ha faltat l’autoestima suficient per respondre aquestes desafortunades etiquetes amb la contundència necessària. Però aquesta consulta ens donarà l’oportunitat perfecte per rebatre qualsevol acusació. No tinc cap dubte que Roses formarà part d’aquesta onada democràtica que recorrerà tot el país que ens portarà cap a un nou futur col·lectiu.\nEns tocarà, doncs, fer un profund treball de comunicació i pedagogia amb els nombrosos i diversos sectors que configuren la nostra ciutat. Haurem ser capaços de fer arribar el missatge, de treballar i de teixir complicitats amb tots aquests sectors i, indirectament, amb les persones que els conformen. Aquesta tasca, no hi ha cap dubte, serà feixuga, però portarà acompanyada grans recompenses. El treball conjunt i els ponts que gracies a això bastirem no només faran que puguem afrontar tots els reptes que poden sorgir al llarg dels propers mesos amb molta més força i eficiència, sinó que, a més, enfortiran i milloraran la nostra cohesió i el nostre esperit com a vila.\nTags: Article d'opinió, Consulta, Joan Plana, Missatge, Roses, Sobirania\nPrevious Roses, vila estudiantil. Per què no?\nNext Coses que passen (quan els nostres mandataris abandonen el vaixell)


Castelló facilita la recàrrega de l'abonament de bus i TRAM a través de l'app i bancades de Bicicas | Castelló Extra\nL’alcaldessa Amparo Marco destaca l’ús de les tecnologies per a potenciar el transport públic i millorar un servei públic essencial en la mobilitat urbana\nRecarregar la targeta de bus i TRAM és, des de hui, una mica més fàcil i còmode. L’Ajuntament de Castelló, a través de la Regidoria de Mobilitat, ha activat la recàrrega a través de l’app Bicicas i les 59 bancades distribuïdes per tota la ciutat, de manera que els usuaris i usuàries ja poden sumar viatges de bus i TRAM a colp de clic. Aquesta modalitat se suma als 60 punts autoritzats ja existents “amb el que ampliem la xarxa de recàrrega perquè usar el transport públic a Castelló siga una opció encara més còmoda i accessible”, segons ha destacat l’alcaldessa Amparo Marco.\nEs tracta d’un servei que entra en vigor a partir de hui, 20 de febrer, i que estarà actiu les 24 hores del dia tot l’any, a excepció de la setmana de Magdalena quan el servei de Bicicas roman sense activitat. L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha presentat aquesta iniciativa al costat del regidor de Mobilitat, Rafa Simó; el vicerector de Campus, Rafa Mayo; i la portaveu del Consell de l’Alumnat, Laura Alcaide. A més, també han assistit tècnics de Mobilitat i representants de les empreses concessionàries del servei de préstec de bicicletes i de bus urbà.\nAquest nou sistema de recàrrega a través de Bicicas suposa un salt qualitatiu, especialment entre la comunitat universitària. L’UJI passarà de no tindre punts de renovació de títols de transport a comptar amb sis possibilitats diferents, cinc bancades dins del mateix campus i una altra en l’avinguda de Sos Baynat. El vicerector de Campus i Vida Saludable, Rafa Mayo, ha agraït la sensibilitat de l’Ajuntament de Castelló “per a solucionar la falta de servei al campus i atendre una demanda traslladada pels estudiants”.\nEl procediment de recàrrega és senzill. El primer pas és baixar-se l’aplicació de Bicicas en el mòbil. Una vegada descarregada, es prem l’apartat ‘Móbilis’ (no requereix registrar-se com a usuari de Bicicas) i només cal seguir els passos que indica la pantalla: introduir el número de la targeta de transport públic i seleccionar el bo que es desitge entre els quatre disponibles: Abonament 10 (8,2 €), Abonament Jove 10 (6,8 €), Abonament 30 Jove (25,5 €) i Abonament 30 (30 €).


Novetats en els equips recomanats per la Universitat – Canal TIC\nPublicat per Canal TIC admin el 16 de juliol de 2020 0 Comentaris\nLa Direcció de TIC de la UAB actualitza les propostes d’equips recomanats de cara a un nou curs acadèmic que es preveu, tindrà una docència “híbrida” entre un model presencial i un de virtual. Els ordinadors proposats responen a les necessitats que comporta l’ensenyament no presencial.\nLes novetats d’enguany inclouen una nova tipologia d’equipament: l’ordinador convertible. Aquest dispositiu permet gaudir de tots els avantatges d’un ordinador portàtil i una tauleta en un sol dispositiu. Té els trets propis d’un ordinador portàtil convencional, però a més té una pantalla de 13,3” tàctil, la qual cosa dota de gran versatilitat a aquest dispositiu. Aquesta darrera característica pot ser de gran ajuda pel professorat que utilitzi aplicacions de pissarra virtual, com per exemple MS Whiteboard.\nD’una banda, l’ordinador convertible s’indica com el més adient pel personal docent per la seva facilitat i capacitat tant per suportar la docència virtual com per la connectivitat amb els projectors a les aules. D’altra banda, les propostes d’ordinador portàtil i d’ordinador portàtil lleuger s’adrecen al Personal Investigador i al PAS que s’ha de moure molt pel campus, ja que també són equips lleugers. L’opció de sobretaula ve acompanyada d’una pantalla multimèdia, que incorpora una càmera web, micròfon i uns altaveus de qualitat que permeten fer videoconferències. Tots els ordinadors recomanats per a aquest curs són de la marca HP i tenen el sistema operatiu Windows 10.\n“Fins ara recomanàvem tres models. Ara ja en recomanem quatre per poder atendre les diferents necessitats de tots els membres de la comunitat universitària. Quan algú compra un equip recomanat no només compra l’ordinador, sinó que a més obté el manteniment durant cinc anys, tot el programari estàndard que s’utilitza a la Universitat i es configura per connectar-se a tots els serveis de xarxa sense problemes” apunta Sebastián Galera des de la unitat de coordinació de l’APSI.\nL’evolució en les compres d’ordinadors en els darrers anys corroboren l’èxit del programa dels equips recomanats. Més del 80% dels equips que s’adquireixen any rere any a la UAB són models que recomana la Direcció de TIC. Fer-se amb un equip recomanat per la Universitat té avantatges addicionals. En cas d’avaria, la incidència es resol en menys de 24 hores (en dia laborable) o se substitueix per un altre ordinador. També ve preconfigurat amb tot el programari estàndard de la UAB, que inclou Microsoft Office, i es pot contractar un servei complementari per traspassar les dades de l’antic equip al nou.\nPodeu trobar totes les característiques, preus i passos a seguir pel procés de comprar equips recomanats clicant en aquest enllaç.


Guerra dels Cent Anys - HISTORYRIA - Temes\nEls historiadors van utilitzar el nom de Guerra dels Cent Anys des de principis del segle XIX per descriure el llarg conflicte que va enfrontar els reis.\nEl nom de Guerra dels Cent Anys ha estat utilitzat pels historiadors des de principis del segle XIX per descriure el llarg conflicte que va enfrontar els reis i els regnes de França i Anglaterra entre el 1337 i el 1453. Dos factors van estar a l’origen de la conflicte: primer, l’estatut del ducat de Guyenne (o Aquitània) -tot i que pertanyia als reis d’Anglaterra, seguia sent un feu de la corona francesa i els reis d’Anglaterra volien la possessió independent en segon lloc, com a parents més propers del últim rei capetià directe (Carles IV, que havia mort el 1328), els reis d’Anglaterra des del 1337 van reclamar la corona de França.\nTeòricament, els reis francesos, que posseïen els recursos financers i militars de l'estat més poblat i poderós d'Europa occidental, mantenien l'avantatge sobre el regne anglès més petit i amb poca població. Tanmateix, l'exèrcit anglès expedicionari, ben disciplinat i utilitzant amb èxit els seus arcs llargs per aturar les càrregues de cavalleria, va resultar victoriós reiteradament sobre forces franceses molt més grans: es van produir importants victòries per mar a Sluys (1340) i per terra a Crecy (1346) i Poitiers ( 1356). El 1360, el rei Joan de França, per salvar el seu títol, es va veure obligat a acceptar el tractat de Calais, que atorgava la completa independència al ducat de Guyenne, ara considerablement ampliat fins a incloure gairebé un terç de França. No obstant això, el seu fill Carles V, amb l'ajut del seu comandant en cap Bertrand du Guesclin, el 1380 havia aconseguit reconquerir gairebé tot el territori cedit, sobretot per una sèrie de setges.\nDesprés d’un parèntesi, Enric V d'Anglaterra va renovar la guerra i va resultar victoriós a Agincourt (1415), va conquerir Normandia (1417-1418) i després va intentar coronar-se com a futur rei de França pel Tractat de Troyes (1420). Però els seus èxits militars no van coincidir amb els èxits polítics: tot i que es van aliar amb els ducs de Borgonya, la majoria dels francesos van rebutjar la dominació anglesa. Gràcies a Joan d’Arc, es va aixecar el setge d’Orleans (1429). Després es van alliberar París i la lle-de-France (1436-1441) i, després de la reorganització i reforma de l'exèrcit francès (1445-1448), Carles VII va recuperar el ducat de Normandia (la batalla de Formigny, 1450), i després es va apoderar de Guyenne (la batalla de Castillon, 1453). El final del conflicte mai no va estar marcat per un tractat de pau, sinó que va desaparèixer perquè els anglesos van reconèixer que les tropes franceses eren massa fortes per enfrontar-se directament.\nEl territori anglès a França, que havia estat extens des del 1066 (vegeu Hastings, batalla de), ara restava confinat al port de Calais de la Mànega (perdut el 1558). França, finalment lliure dels invasors anglesos, va reprendre el seu lloc com a estat dominant d'Europa occidental.\nThe Reader’s Companion to Military History. Editat per Robert Cowley i Geoffrey Parker. Copyright © 1996 per Houghton Mifflin Harcourt Publishing Company. Tots els drets reservats.\nqui són els klu klux klan\nquan va caure el primer nucli nuclear?\nQuina significació tenia el conflicte entre la virginia i el monitor?\nquan va ser la batalla del somme\nper què Martha Stewart és a la presó?\nel que va marcar el final de la reconstrucció


Cerca totes les ofertes d'hotels a Àrea Urbana Central Entrada:\n82 ComentarisRixwell Gertrude Hotel...Habitacions per nit per només54 EUR Riga Barona Street Apartments...Habitacions per nit per només157 EUR 36 ComentarisRadisson Blu Elizabete Hotel Riga...Habitacions per nit per només176 EUR 16 ComentarisTallink Hotel Riga...Habitacions per nit per només107 EUR 2 ComentarisRiga Boutique Apartments...Habitacions per nit per només261 EUR 6 ComentarisHotel Multilux...Habitacions per nit per només37 EUR 8 ComentarisA1 Hotel...Habitacions per nit per només46 EUR Barons City Central Hostel & Apartments...Habitacions per nit per només33 EUR 1 ComentarisRigaApartment Gertruda...Habitacions per nit per només251 EUR Julia Lacplesa Apartments...Habitacions per nit per només378 EUR RigaPlace center apartment...Habitacions per nit per només215 EUR Barona apartments...Habitacions per nit per només112 EUR 1 ComentarisSunlit Loft Apartment Riga...Habitacions per nit per només366 EUR B&B Krisjanis and Gertrude...Habitacions per nit per només131 EUR 3 ComentarisViktorija...Habitacions per nit per només55 EUR 1 ComentarisKnights Court...Habitacions per nit per només51 EUR 5 ComentarisHotel Bergs...Habitacions per nit per només274 EUR 1 ComentarisBaltic Suites...Habitacions per nit per només312 EUR 2 ComentarisBest Hostel...Habitacions per nit per només31 EUR 17 ComentarisCentral Hostel...Habitacions per nit per només21 EUR Més zones a Riga\nMés de 1.150.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 30.500.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 58.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de Àrea Urbana Central Entreteniments\nÀrea Urbana Central és el lloc perfecte per explorar les fascinants atraccions i llocs culutrals de Riga. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Àrea Urbana Central és bo per els paisatges i té molt a oferir als viatgers. Planegi el seu proper viatge a Àrea Urbana Central o qualsevol altra àrea a Riga amb Agoda.com, garantint-se el millor preu possible disponible. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Digui'ns les seves dates de viatge ideals a Àrea Urbana Central i us direm els preus ideals disponibles.\nHotels destacats a Àrea Urbana Central, Riga\nÀrea Àrea Urbana Central\nBen posicionat a Àrea Urbana Central, Rixwell Gertrude Hotel és un lloc ideal d'inici d'excursions...\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Riga, Riga Barona Street Apartments...\nDissenyat tant per oci com per negoci, Radisson Blu Elizabete Hotel, Riga està situat idealment a...\nEl Tallink Hotel Riga, inaugurat l'abril de 2010, ofereix un allotjament modern amb aire...\nSituat en el cor de Àrea Urbana Central, Riga Boutique Apartments és un lloc ideal des d'on...\nBen situat a la els paisatges area de Riga ciutat, Hotel Multilux us proporcionarà el millor lloc...\nSituat a l'encantadora àrea de Àrea Urbana Central, A1 Hotel gaudeix d'una posició excepcional a la...\nBen posicionat a Àrea Urbana Central, Barons City Central Hostel & Apartments és un lloc ideal...\nConvenientment situat a Riga, Apartments RigaApartment és una base ideal des d'on explorar aquesta...\nBen posicionat a Àrea Urbana Central, Julia Lacplesa Apartments és un lloc ideal d'inici...\nRigaPlace center apartment, ubicat a Àrea Urbana Central, Riga, és una destinació popular per a...\nOferint allotjaments de qualitat al els paisatges districte de Riga, Barona apartments és una...\nDissenyat tant per oci com per negoci, Sunlit Loft Apartment Riga està situat idealment a Àrea...\nSituat a Àrea Urbana Central, B&B Krisjanis and Gertrude és el lloc perfecte per gaudir de Riga i...\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Riga, no busqui més enllà de Viktorija. Des...\nSituat a l'encantadora àrea de Àrea Urbana Central, Knights Court gaudeix d'una posició excepcional...\nAquest hotel boutique de 5 estrelles està ubicat a 500 m del nucli antic de Riga. Ofereix...\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Riga, Baltic Suites és l'el·lecció...\nAl visitar Riga, vosté es sentirà com a casa a Best Hostel, què li ofereix un allotjament de...\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Riga, Central Hostel és l'el·lecció...\nHotels a Àrea Urbana Central: A1 HotelApartments RigaApartmentB&B Krisjanis and GertrudeBaltic SuitesBarona apartments\nLlocs d'interès a Àrea Urbana Central: Dzirnavasel Čarlito


Lliurament del XXXVII Memorial per la Pau Josep i Liesel Vidal 2021 | Institut Ramon Muntaner\nLliurament del XXXVII Memorial per la Pau Josep i Liesel Vidal 2021 05/10/2021\nEl Centre de Lectura de Reus i l'Associació Vidal Llecha organitzen l'acte de lliurament del Memorial per la Pau Josep i Liesel Vidal 2021.\nEnguany el comitè de concessió del 37è Memorial per la Pau Josep i Liesel ha acordat atorgar ex aequo el guardó a Jordi Cuixart Navarro, president d'Òmnium Cultural, i a l'Associació Reus Refugi.\nEl comitè ha pres la decisió després de valorar la proposta presentada a favor de Jordi Cuixart que ha demostrat que amb la lluita noviolenta, que inclou el diàleg, la no cooperació, la creació d'alternatives, la desobediència civil i, si cal, la presó, podem transformar lleis i situacions injustes i avançar cap una societat més equilibrada.\nPel que fa a l'Associaició Reus Refugi, s'ha ficat en valor les accions de denúncia a les polítiques de tancar fronteres a persones que desitgen sol·licitar asil o refugi, així com de facilitar l'acolliment de persones sol·licitants de protecció internacional.\nL'acte de lliurament tindrà lloc el proper divendres 8 d'octubre a les 19 hores a la Sala Emili Argilaga del Centre de Lectura de Reus (Carrer Major, 15).\nPer assistir a l'acte és imprescindible reservar prèviament mitjançant un correu electrònic a: secretaria@centrelectura.cat (fins al 6 d'octubre).\nA més, l'acte també es podrà seguir en directe a través del canal de Youtube del Centre de Lectura de Reus.\nEn el context del Memorial, també es portarà a terme un acte d'homenatge a Arcadi Oliveres, guanyador, l'any 1985, del primer Memorial, que tindrà lloc el proper dimcres 7 d'octubre a les 19 hores, a la Sala Emili Argilaga, i comptarà amb la participació de Pepe Beunza, Arnau Oliveres i Salomé Balsells. Aquest acte també es podrà seguir en directe al Youtube del Centre de Lectura.


Una trentena de joves martorellencs practicants de pàdel prenen part a la lliga New Generation PadelCat\nPàgina principal >> Societat >> Una trentena de joves martorellencs practicants de pàdel prenen part a la lli...\nEls integrants de l’escola de pàdel del Martorell Pàdel Club participen, des del passat cap de setmana, a la lliga New Generation que promou la lliga PadelCat, el circuit català de pàdel més gran de Catalunya. El club martorellenc aporta prop de 30 esportistes compresos entre els 8 i els 16 anys en la competició que tindrà lloc cada cap de setmana. Igualada va ser el punt de partida d’aquesta competició i aquesta jornada, les pistes del Complex Esportiu La Vila han acollit els enfrontaments contra l’Olesa.\nEl Martorell Pàdel Club, que va néixer l’estiu passat arran de l’escissió del Club Natació Martorell, veu satisfet el seu objectiu de fer créixer l’escola d’aquest esport. La cirereta, a banda d’engegar l’escola i oferir entrenaments, és poder assistir a una lliga regular amb esportistes d’edats similars a les dels martorellencs.\nMentre que la lliga en categoria sènior preveu la participació de tres parelles cada partit (ja sigui en la lliga PadelCat o en les competicions que promou la Federació Catalana de Pàdel), la competició per als més joves varia una mica. En aquest cas, cada club presenta quarre parelles, una per cada categoria: benjamí (8-10 anys), aleví (10-12 anys), infantil (12-14 anys) i cadet (14-16 anys). Cada club puntuarà segons els triomfs que les seves parelles obtinguin i el recompte de punts es farà en funció de les victòries de cada jornada. Aquesta competició tindrà lloc entre els divendres i els diumenges de cada setmana.\nEl Martorell Pàdel Club dóna més presència a les joves promeses d’aquest esport a través d’aquesta competició i els prepara en la seva progressió com a esportistes. Tot i que els jugadors que entren en aquesta lliga voregen la trentena, l’entitat compta amb uns 70 esportistes que assisteixen regularment als entrenaments i que s’han sumat a la pràctica del pàdel.


«Adéu al vial de les Hortes de Santa Eugènia»: la moció d’ICV-EUiA presentada al ple de l’Aj. de Girona per a la supressió del vial de les hortes | El Dimoni de Santa Eugènia de Ter (Gironès)\n: : Les hortes > Opinió | 18·10·2011\n«Adéu al vial de les Hortes de Santa Eugènia»: la moció d’ICV-EUiA presentada al ple de l’Aj. de Girona per a la supressió del vial de les hortes\nEstem davant d’un fet històric: l’Ajuntament de Girona ha decidit eliminar definitivament el vial que travessa les Hortes de Santa Eugènia de Ter. A la moció presentada per ICV-EUiA i defensada per mi mateixa, amb l’orgull de saber-me i sentir-me una eugenial eugenienca, el Ple municipal va acollir la proposta i la va aprovar. Hem esborrat tota mena de dubtes i amenaces sobre un futur vial que, a banda de malmenar un espai natural excepcional com són les hortes, provoqués un espai frontera, sense ponts humans entre les persones. Gràcies a les veus dels eugeniencs i eugenienques.\nNúria Terés i Bonet és veïna de Santa Eugènia de Ter i regidora de l’Ajuntament de Girona\nS’aprova la moció d’ICV-EUiA, presentada al Ple de l’Ajuntament de Girona del passat dilluns -17 oct.-, per a la supressió del vial de les Hortes de Santa Eugènia de Ter del Pla General Ordenació Urbana (PGOU) de la ciutat de Girona i del Pla especial de les Hortes\nEn aquests darrers anys la pressió urbanística ha anat configurant Santa Eugènia de Ter com un barri d’acollida. La seva composició social s’ha anat consolidant en una gran diversitat de ciutadans i ciutadanes que es defineixen alhora en un ric i dinàmic teixit associatiu.\nEn aquest barri -el més dens i poblat de la ciutat- el creixement urbanístic no va anar acompanyat d’espais públics, imprescindibles per a la cohesió social. La pressió demogràfica feia necessari adequar els pocs espais públics disponibles per oferir-los a la ciutadania i així contribuir a la cohesió social. La frontissa de Santa Eugènia sempre es va plantejar com un espai que permetés el dinamisme social i alhora generés una transició i una connexió amb les hortes. Així va quedar establert i recollit en l’intent de procés participatiu en el marc del Pla de barris. I així ho continuen reivindicant el conjunt d’entitats veïnals del sector Santa Eugènia -Can Gibert del Pla. El vial sobre les hortes inhabilitaria la frontissa com a espai de trobada i el convertiria en un espai de frontera.\nPer altra banda, el nostre grup municipal conjuntament amb altres organitzacions, sempre hem defensat l’espai natural de les Hortes de Santa Eugènia pel seu valor ecològic i realment s’han convertit en un espai natural consolidat, d’oci i de cohesió social de primer ordre. Entenem que les Hortes de Santa Eugènia i les de Salt conformen un únic espai, per sobre dels límits administratius. I aquesta concepció de l’espai de les Hortes de Santa Eugènia gaudeix d’un reconeixement molt ampli i va rebre el suport de la resta de grups de l’Ajuntament que van ratificar la seva protecció de manera unànime en el Ple del 12 d’abril de 2011.\nLa perspectiva que en un futur proper hi pugui passar un vial de trànsit rodat aniria en contra de tots aquests elements de sostenibilitat, pacificació, cohesió, relació intercultural, preservació d’espai natural, i implicaria més densificació i menys qualitat de vida a part de la pràctica destrucció del paratge de les hortes, amb uns costos molt elevats per al barri -encaixonat entre dues frontisses-. A més, agreujaria de manera molt notable la congestió sobre el tràfic de la ciutat en facilitar-ne l’entrada directa als futurs vehicles procedents de la variant de Bescanó i de la sortida de Girona centre de l’AP7.\nEl Ple del 12 d’abril de 2011 va aprovar el Pla especial de protecció de les Hortes amb l’objectiu de preservar aquesta zona de qualsevol projecte urbanitzador. Per coherència entre els diferents ordenaments i el Pla General, cal eliminar les referències al vial.\nTanmateix, l’Ajntament de Girona va formular al·legacions al Pla Director de l’Àrea Urbana de Girona per tal que el vial no formés part de la xarxa bàsica de trànsit.\nPer últim, destacar que el vial de les Hortes va ser un dels temes debatuts en la darrera campanya electoral i sobre el qual la majoria de forces polítiques representades avui ara en aquest Ple es van mostrar a favor de la seva supressió.\nL’acord aprovat pel Ple de l’Ajuntament de Girona\nPer tot això, el grup municipal d’ICV-EUiA proposa al Ple de l’Ajuntament de Girona l’adopció del següent acord: iniciar el tràmits per a la supressió del vial de les Hortes de Santa Eugènia i modificar el PGOU i el Pla especial de les Hortes de Santa Eugènia per adequar la seva cartografia, suprimint les referencies al vial.\nNúria Terés i Bonet [vídeo] és veïna de Santa Eugènia de Ter i regidora de l’Ajuntament de Girona del grup municipal d’ICV-EUiA (Iniciativa per Catalunya Verds – Esquerra Unida i Alternativa)\n:: JOAN OLÒRIZ [03·05·2007]\n> ICV-EA, la frontissa i el vial de les hortes\n:: JOAN OLÒRIZ i ENRIC PARDO [05·08·2004]\n> Qui necessita les Hortes?\n:: AV SANTA EUGÈNIA [30·07·2001]


EL TRANSPORT DE CABOTATGE A LA COSTA GIRONINA AL SEGLE XIX | AGAM Girona\n← LA NATURA TORNA A LA MAR\nCONCURS 15 DE JUNY →\nEL TRÀFIC DE CABOTATGE A LA COSTA GIRONINA,\nEn els temps passats d’obligada reclusió que ens tocà viure, tots teníem més hores que abans per dedicar-les a la pròpia i particular dèria. Jo en vaig esmerçar moltes en furgar per les prestatgeries de llibres que tinc a casa, a la recerca de dades que m’ajudessin a saber més de la marina mercant catalana de la dinovena centúria, la meva ceba. I he tingut sort. Entre alguns d’altres, m’ha vingut a les mans un llibre, que crec haver heretat del meu avi, en el qual hi he trobat informació molt interessant i precisa sobre el tràfic de cabotatge als ports de la costa gironina als anys 1858 – 1860, en ple Segle d’Or de la nostra marina velera.\nEl llibre en qüestió es titula “La provincia de Gerona. Datos estadísticos”, l’autor del qual és l’estadístic i funcionari Pedro Martínez Quintanilla. Fou imprès als tallers d’arts gràfiques F. Dorca, de Girona, l’any 1865. És un recull de dades molt interessant, tot i que les que fan referència a la marina palesen que l’autor era una personalitat de terra endins.\nA diferència del tràfic amb les terres d’ultramar, que ha estat profusament estudiat, tot i que molt menys en els aspectes estrictament mariners, el de cabotatge interior i mediterrani no ha merescut tanta atenció, malgrat ser el que mantingué una activitat marinera gens menyspreable en la majoria de les nostres viles costaneres.\nSegons l’esmentada obra, l’any 1858, el moviment portuari de cabotatge de tots els ports gironins enregistrava gairebé 4.000 operacions (entrades i sortides de vaixells i embarcacions), que es repartien, per localitats, de la següent manera:\nPalamós ……………………………….. 16’5 % Lloret de Mar ………………………… 8’3 %\nRoses …………………………………… 15’1 % L’Escala ……………………………….. 8’1 %\nSant Feliu de Guíxols …………….. 13’5 % Cadaqués ……………………………… 7’8 %\nBlanes ………………………………….. 10’8 % Tossa de Mar ………………………… 7’7 %\nPalafrugell ………………………………….. 9’- % El Port de la Selva …………………. 3’2 %\n(el port d’Esclanyà o Calella ?)\nPel que fa al trafegament de mercaderies, la major part corresponia als ports de Sant Feliu de Guíxols i Palamós, gairebé a parts iguals. Els seguien, en quantitats considerablement menors, els de Roses, El Port de la Selva i Blanes. El moviment dels altres ports encara era inferior. Cal recordar que el tràfec de mercaderies en cada port depenia del tonatge dels vaixells que podia admetre, que Roses era el millor port de refugi de tota la costera gironina i que a Blanes encara hi treballaven les drassanes.\nEn conjunt, aquest moviment portuari gironí, era el 2 % del de tot l’Estat espanyol (percentatge que es correspon amb el de la longitud de les respectives costes, però no amb el del nombre i capacitat dels ports). Del conjunt d’operacions registrades, només un 2 %, aproximadament, eren degudes al tràfic ultra mediterrani.\nEl tonatge mitjà dels vaixells i embarcacions contemplats en aquesta relació era d’unes 19 tones (arqueig espanyol de l’època). Tots eren petits. Endemés, de les dades que ofereix se n’extreu que la tripulació mitjana de cadascun d’aquells era d’uns 5 homes. Tot i la manca d’especificació concreta dels tipus de vaixells, cal suposar que la gran majoria eren barques de mitjana petites i llaguts de tràfic petits i grans. Bona part dels de major tonatge serien místics. També podia haver-hi alguna goleta petita i alguna tartana. Els xabecs, rars a la marina catalana, i els pincs, a mitjan segle XIX havien desaparegut gairebé tots.\nSegons la mateixa font d’informació, l’any 1860, el moviment dels ports gironins fou un 20 % menor que el de dos anys abans. El 99’7 % del total d’operacions va correspondre al cabotatge mediterrani – contactes amb ports peninsulars, balears i dels golfs de Lleó i Gènova (?) -, i la minúscula resta, el 0’3 %, al que avui en diríem gran cabotatge (més enllà de l’estret de Gibraltar ?).\nEn el transcurs del mateix any 1860, en els ports gironins s’hi efectuaren 226 operacions (entrades i sortides de vaixells) corresponents a la “navegació exterior” (oceànica ?), gairebé la meitat de les quals foren de vaixells en llast, que anirien a carregar a Barcelona o a altres ports peninsulars de més al sud.\nAquest considerable tràfic de cabotatge el generaren tant l’increment demogràfic i el minso però constant progrés econòmic de les viles costaneres gironines, que havien d’abastir-se de productes i manufactures provinents d’altres llocs de la conca mediterrània occidental, especialment de l’àrea barcelonina, principal centre mercantil i productiu del país, com l’insuficient xarxa de comunicacions terrestres de la franja litoral gironina en aquella època. L’any 1863, el tren gros arribava just a Girona; el tramvia Flaçà – Palamós es va inaugurar l’any 1887, i el carrilet de Sant Feliu a Girona, l’any 1892). El transport per carretera, que connectava la costa amb l’extens rerepaís, era de tracció animal, lent i ben poc eficient.\nEn aquells temps, als ports gironins s’hi desembarcava carbó mineral, ferro, sal, cereals, teixits, bacallà, cànem i cotó, bestiar i manufactures diverses, i s’hi embarcava per a l’exportació suro i taps, oli d’oliva, vi, llana, materials de construcció (rajols, teules, …), salaons de peix i qualcun producte local més.\nCal recordar, ara i aquí, que gairebé tots els vaixells d’aparell de creu construïts a les viles costaneres gironines (Blanes, Lloret de Mar, Palamós i Sant Feliu de Guíxols) per al tràfic transatlàntic, que en aquells anys arribava al seu punt àlgid, solien carregar a Barcelona, que era l’únic port català que reunia les condicions mínimes i el centre mercantil del país, però també a Tarragona. Els petits vaixells i les embarcacions de cabotatge, que podien acostar-se més a les platges i accedir a cales resguardades, s’encarregaven de portar els productes de les altres localitats costaneres del país a Barcelona. De vegades, sortits de Barcelona, aquells vaixells també podien completar la càrrega en alguna platja de la Costa de Ponent, com Sitges (vins i licors), si el temps els ho permetia.\nParlant dels ports gironins de mitjan segle XIX, Martínez Quintanilla diu: “Ports d’aquesta província per als quals existeixen o s’estan estudiant projectes al final de 1864 – Està aprovat el de St. Feliu de Guíxols, i concedida l’autorització per a executar les obres, … i en estudi els de Palamós, La Clota (L’Escala) i El Port de la Selva. En el de Palamós existeixen algunes obres artificials. Aquests ports i els altres naturals … , no poden admetre més que un reduït nombre de vaixells, estant alguns bastant resguardats de determinats vents. Només la gran badia de Roses, que generalment està abrigada de tots els vents, té capacitat per a qualsevol nombre de vaixells de tot tonatge.” Així, a l’època estudiada, a tota la costera gironina, només Palamós tenia un port resguardat per una curta escullera, amb un petit moll, al qual s’hi podia atracar, de punta o de costat, algun vaixell.\nTambé, quan fa referència a les drassanes, en el quadre que s’especifiquen els vaixells i embarcacions que es construïren a cada platja gironina durant el període comprès entre els anys 1859 i 1863, els divideix, d’una manera molt particular però gràfica, en tres categories: “de remo; costeros de vela, i de cruz”. Com que les principals relacions de vaixells construïts a la Costa de Llevant durant el Segle d’Or de la nostra marina velera (Ricart i Giralt, Llovet, Vilà) només compten els majors de 50 tones, el nombre de “costeros de vela” construïts als ports gironins, que apareix en el quadre esmentat, pot ajudar-nos a entendre millor la importància que, en aquells temps, tingué la navegació de cabotatge al llarg de tot el nostre litoral. Les xifres són les següents: Blanes, 27; Sant Feliu de Guíxols, 10; Palamós, 8; Lloret de Mar, 2; Cadaqués, 2; Roses, 1; El Port de la Selva, 2, i L’Escala, 1. El quadre va seguit del següent comentari: “Apareixen, doncs, en primer lloc, les drassanes de Blanes i Sant Feliu de Guíxols, … . La de Lloret, que no fa pas massa anys era una de les que més treballava, ara està en gran decadència, … “. (Segons Vilà, l’any 1859, a Lloret s’hi construí l’últim veler d’aparell rodó).\nA més de la manca de ports artificials, per petits que fossin, en els que les operacions de càrrega i descàrrega dels vaixells es poguessin efectuar amb majors facilitat i promptitud, fins just a mig segle XIX, la costa gironina també va patir de manca d’il·luminació marítima, tan necessària per a la mínima seguretat de la navegació de cabotatge. L’any 1847, el govern espanyol, després de rebre algunes queixes de diverses potències marítimes europees per la deficient il·luminació de les seves costes, va redactar el famós “Plan general para el alumbrado marítimo de las costas y puertos de España e islas adyacentes”, i el desenvolupà immediatament, amb resultats molt positius per a la costera gironina. L’any 1853 s’il·luminà el far del Cap de Creus (3r.ordre i 15 milles d’abast lumínic); l’any 1857, el del cap de Sant Sebastià (1r. ordre i 23 milles d’ a. l.); l’any 1864, els de Cadaqués – Cala Nans – (6è ordre i 10’ d’ a. l.) i el de Roses – Punta de la Bateria – (4t.ordre i 12’ d’ a. l.), i l’any 1865, el de Palamós – Punta del Molí – (5è ordre i 10’ d’ a. l.).\nAmb aquests cinc primers fars, a la costa gironina n’hi corresponia un per cada 14 o 15 milles, xifra mitjana que gairebé doblava la de la resta de la costa espanyola. Per una sola i única vegada, els gironins, com catalans que som, no ens poden queixar del tractament rebut pel govern espanyol.\nAixí il·luminada, a la costa gironina només li quedaven alguns petits trams foscos: el comprès entre el cap de Begur i les illes Medes, d’unes 6 milles, i el que va del cap de Tossa a la boca de La Tordera. El far de les illes Medes, que havia d’il·luminar el primer d’aquests trams, es va posar en funcionament l’any 1868. Del cap de Tossa per avall podia es podia albirar el far de Calella, en servei des de 1859. No he trobat cap referència de que hi hagués alguna llum de recalada ni a Lloret ni a Blanes.\nJa al segle passat, es va completar la il·luminació de la nostra costera amb l’entrada en servei del far de recalada de la punta S’Arnella, a l’entrada de la badia del Port de la Selva, l’any 1913, i del far de Tossa, l’any 1917. Les balises lluminoses de la llosa de Palamós i de les illes Formigues són dels anys 1919 i 1982, respectivament.\nA partir de l’antepenúltima dècada d’aquella dinovena centúria, a la costa gironina, el tràfic de cabotatge anà minvant de manera progressiva fins gairebé arribar al final del segle, per diverses causes, relacionades amb l’enrevessada i nefasta conjuntura políticoeconòmica de l’Estat, la millora de les comunicacions terrestres, sobretot dels ferrocarrils, i el procés d’industrialització de tot el país costaner. També va influir-hi el ràpid increment de la navegació a vapor, amb petits vaixells que admetien molta més càrrega que les embarcacions de vela tradicionals, però que només podien operar en els ports artificials prou condicionats. L’any 1890, un de cada tres dels vaixells que tocaren els ports gironins, ja era un vapor.\nEn parlar d’aquell tràfic de cabotatge, no ho fem pas d’èpoques remotes, sinó només d’uns 160 anys enrere, temps en els quals, en tota la costa gironina, la que avui anomenem Costa Brava, hi havia una activitat marinera molt considerable, a més de la construcció i armament de vaixells d’aparell rodó per al tràfic transatlàntic i la pesca. Segons el mateix Martínez Quintanilla, aquell any1860, un 5 % aproximat dels habitants censats a les més importants viles costaneres gironines, estaven embarcats en vaixells mercants (A Palamós, a la primera meitat de la dinovena centúria, el nombre d’habitants relacionats amb la marina mercant gairebé arribava al 30 %).\nAquella activitat marinera, que tenia una llarga història, va infondre un especial caràcter a la nostra gent costanera, que es feia ben palès tant en el seu tarannà com en la seva parla. D’aquella tan particular manera de ser, els més vells encara n’hem pogut assaborir les deixalles. De l’acabament de la Guerra Civil (la més incivil de totes les guerres) ençà, el creixent nombre d’estiuejants metropolitans, les anyals invasions del turisme de masses, la progressiva incorporació de mà d’obra forana i molts interessos espuris, alguns locals, han anorreat del tot aquella especial idiosincràsia i el record del passat mariner. Han estandarditzat el nostre petit país litoral.\nCosta Brava gironina, que t’ha vist i, ara, et veu ! Avui, de la teva gent, qui se’n recorda de la teva arrel marinera ? Els hedonistes navegants d’esbarjo, que envaeixen els teus ports i cales, no, ni els importa. Del teu jovent d’avui dia, suposadament més culte que el d’abans i amb més mitjans per a investigar, hi haurà algú que, interessat pel seu país i la seva gent, vulgui estudiar-lo, valorar-lo com cal i difondre’l, aquell passat mariner ? I si hi ha algú, tindrà el recolzament social indispensable per fer-ho ? Tant de bo que sí.\nJoaquim PLA i BARTINA,\nMARTÍNEZ QUINTANILLA, P. – La provincia de Gerona. Datos estadísticos – Impremta F. Dorca – Girona, 1865.\nMORÉ AGUIRRE, D. – Fars i senyals marítims – Quadern de la Revista de Girona núm. 128 – Dip. de Girona, 2007.\nDiversos – El transport marítim de cabotatge a la Mediterrània – II Jornades de Marina tradicional. Promediterrània 2000 – Universitat de Girona, Ajuntament de Palamós i L’Estrop – Palamós, 2000.\n– Els vaixells mercants d’aparell llatí a la marina catalana. Segles XVIII, XIX i XX – Quadern Blau núm. 33 – Càtedra d’Estudis Marítims i Museu de la Pesca – Palamós, 2016.\n– Els vaixells i la gent de la marina mercant catalana vuitcentista – Quadern Blau núm. 34 – Càtedra d’Estudis Marítims i Museu de la Pesca – Palamós, 2019.


Nou curs de mecanografia dins l’oferta formativa dirigida a aturats i a millora laboral – Guia de Roses\nQuina a Vilamalla\nHome ROSES FORMACIÓ Nou curs de mecanografia dins l’oferta formativa dirigida a aturats i a millora laboral\nNou curs de mecanografia dins l’oferta formativa dirigida a aturats i a millora laboral\nL’institut Illa de Rodes de Roses impartirà un curs de Socorrisme en Instal·lacions Aquàtiques\nL’Ajuntament ofereix al professorat una formació sobre conflictes i violència en infants i joves\nArrenca el II Curs Internacional d'Arqueologia Medieval i Moderna Ciutadella de Roses\nL’Àrea de Promoció Econòmica de l’Ajuntament de Roses organitza per als propers mesos una nova edició dels cursos de formació adreçats a aturats o a persones que volen formar-se i millorar les seves condicions laborals o el seu negoci.\nEnguany, la programació inclou un total de 10 cursos centrats en l’ensenyament d’idiomes, informàtica, recerca de feina, emprenedoria i alimentació, i que enguany incorpora un curs de mecanografia. Les inscripcions estan obertes.\nEn el bloc formatiu destinat a l’aprenentatge d’idiomes, l’Ajuntament ofereix dos cursos de francès i dos més d’anglès, corresponents als nivells inicials 1 i 2, pensats per al desenvolupament de tasques d’atenció al públic en l’àmbit laboral (comerç, restauració, allotjament,…).\nUna altra formació que es torna a programar és el curs d’emprenedoria i creació d’empresa, el qual mostra a les persones amb una idea empresarial quins requisits i què s’ha de tenir en compte a l’hora d’obrir un negoci (com fer un pla d’empresa, estructura legal, pla econòmic financer, etc). Per la seva banda, els tallers de recerca de feina adreçat a persones en situació d’atur i inscrites com a demandants de feina a l’Oficina de Treball, ofereixen formació sobre habilitats comunicatives, imatge professional, entrevistes de feina, o com gestionar els portals de recerc de feina.\nCom en edicions anteriors, el programa inclou el curs d’higiene alimentària, dirigit a persones que estiguin treballant o vulguin treballar en empreses del sector de la restauració o comerç alimentari i el qual permet als participants l’obtenció del Certificat de manipulador d’aliments, així com els cursos de català que ofereix l’Oficina de Català de Roses. Per últim, la nova incorporació d’enguany, el curs de mecanografia, destinarà 20 hores de formació a aquelles persones que volen aprendre a escriure amb el teclat de l’ordinador.\nLes inscripcions es poden cursar al Servei d’Atenció al Ciutadà-SAC de l’Ajuntament, o bé via internet, a través de l’adreça inscripcions.roses.cat. Podeu consultar horaris específics i preus en el document adjunt.\nL’Àrea de Promoció Econòmica informa que encara queden places disponibles per al curs d’auxiliar de tècniques de venda dirigit a aturats inscrits com a demandants de feina. El curs, consistent en 70 hores de formació teòrica i 30 de pràctica, està 100% subvencionat per l’Ajuntament de Roses.\nllibret programa formacio_feb 2017.pdf — PDF document, 634 kB (650186 bytes)\nprevious Ca l’Anita ofereix una nova programació de tallers artístics per a adults i infants\nnext L'Institut Cap Norfeu organitza el 9è Cicle de conferències adreçat a les famílies\nTallers interactius per descobrir la relació entre mar i salut, aquest cap de setmana a Roses