Ajuntament de Canet de Mar - Serveis Socials ofereix un Servei d'intermediació hipotecària\nServeis Socials ofereix un Servei d'intermediació hipotecària\nPUBLICAT Dilluns, 05.08.2013\nL'Ajuntament, davant la problemàtica creixent per a moltes famílies per fer front al pagament dels préstecs hipotecaris, ofereix un servei d'intermediació, que informa i assessora les famílies amb dificultats per atendre els pagaments de les hipoteques i que per tant, es troben en risc de perdre el seu habitatge principal.\nL'objectiu d'aquest servei, que prestarà una advocada i mediadora a la seu dels Serveis Socials, és evitar els desnonaments provocats per la falta de pagament del préstec hipotecari. En poden ser usuaris els propietaris d'un habitatge que sigui habitatge principal i que tenen dificultats per atendre les quotes del préstec. El Servei s'estén també als lloguers, ja que també es donarà informació, assessorament i mediació entre les famílies llogateres i els seus propietaris si existeix una problemàtica per satisfer la quantitat econòmica del lloguer. A aquest darrer hi poden accedir tant els llogaters com els propietaris dels immobles.\nCom funciona el Servei d'intermediació hipotecària?\nCal demanar cita prèvia, per tal de mantenir una primera entrevista i rebre informació general. Es valorarà la millor manera d'abordar la situació. El servei s'ofereix com a mediador entre la família i l'entitat financera o entre el propietari d'un habitatge i el seu llogater. La intervenció del mediador serà imparcial, atenent a la voluntarietat de les persones que hi han d'assistir i garantint sempre la confidencialitat del contingut que exposin les parts.\nEns trobem davant una problemàtica que cada cop afecta més famílies, i que trobaran en aquest Servei d'intermediació una guia per afrontar aquest fet amb més seguretat i orientació. De moment, aquest servei s'oferirà fins a final d'any. Si l'experiència és profitosa, és previst prorrogar-ho de cara a l'any que ve.\nL'atenció es fa els dilluns de 10.00 a 14.00 hores. Per demanar cita podeu anar directament als Serveis Socials (carrer Narcís Monturiol, 3), trucar al telèfon 93 795 4679 o bé enviar un missatge a través de l'adreça electrònica pobletbl@canetdemar.cat


'Avui més que mai, Barça, Barça, Barça!', portada de l''Sport'\nEls diaris esportius dediquen portades monogràfiques al clàssic d'aquest vespre entre el Barça i el Madrid i als seus principals craks Messi i Cristiano Ronaldo\nARA Barcelona Actualitzada el 21/04/2012 08:37\nLes portades dels diaris esportius d'aquest dissabte escalfen motors de cara al partit entre el FC Barcelona i el Madrid aquest vespre, on es juguen tres punts clau per lluitar pel títol de Lliga. 'Avui més que mai, Barça, Barça, Barça!', diu la portada de l'' Sport'. El diari destaca les declaracions del tècnic blaugrana, Pep Guardiola: "Volem guanyar el Madrid i el Chelsea i ho donarem tot perquè sigui així".\nEn la mateixa línia, 'Mundo deportivo' fa una portava dedicada al 'clàssic' i titula: 'Un clam!'. El rotatiu català destaca que el Barça vol donar un cop a la Lliga empès "per 100.000 veus" en referència als seguidors que avui ompliran el Camp Nou. També recull les paraules de Guadiola: "Avui només val guanyar".\nA 'El9Esportiu', la portada hi diu: 'Ara és l'hora' i, de fons, una imatge d'un Camp Nou ple a vessar amb una gran pancarta on s'hi pot llegir: "Catalunya is not Spain".\nPel que fa a la premsa esportiva madrilenya, el diari 'Marca' titula: 'Dos homes i una Lliga' i mostra la imatge enfrontada de Messi i Cristiano Ronaldo. Explica també en portada que Mourinho va dirigir ahir a Madrid un entrenament amb gespa mullada per reproduir les condicions que avui trobarà al Camp Nou.\nL ''As' destaca: 'La Lliga en 90 minuts' i afegeix que el tècnic blanc buscarà avui la primera victòria a l'estadi del FC Barcelona. Les paraules de Guardiola que recull en portada són: "Si el Madrid guanya o empata ja hi haurà campió".


Proves funcionals i proves de rendiment: es poden fer simultàniament? - Prova De Les Millors Pràctiques\nfunctional testing vs performance testing\nProves funcionals i proves de rendiment:\nDiferències entre Proves de rendiment, proves de càrrega i proves d’esforç es van explicar amb exemples al nostre últim tutorial.\nLes proves de programari cobreixen una àmplia gamma d'àrees on es pot produir qualsevol verificació o validació de la funcionalitat del programari. Ocasionalment, els aspectes no funcionals esdevenen menys relatius als aspectes funcionals. No es realitzen pràcticament; simultàniament durant les proves de programari.\n=> Feu clic aquí per obtenir una sèrie completa de tutorials de proves de rendiment\nAquest article explica els avantatges afegits de la qualitat del producte de programari durant diversos escenaris del cicle de vida de les proves de programari quan tant funcionals com no funcionals es prenen simultàniament.\nDiferència ràpida entre les proves de rendiment i les proves funcionals\nPer què s’han de fer proves funcionals i de rendiment simultàniament?\n1 Per verificar la precisió del programari amb entrades definides enfront de la sortida esperada Verificar el comportament del sistema en diverses condicions de càrrega\n2 Pot ser manual o automatitzada\nEs pot realitzar eficaçment si està automatitzat\n3 Un usuari que realitza totes les operacions\nDiversos usuaris realitzen les operacions desitjades\n4 Cal implicació del client, del comprovador i del desenvolupador Es requereix la participació de l’equip de gestió de clients, provadors, desenvolupadors, DBA i N / N\n5 L’entorn de prova de mida de producció no és obligatori i els requisits H / W són mínims Requies properes a l'entorn de proves de producció i diverses instal·lacions d'alta definició per omplir la càrrega\nLes proves funcionals esdevenen molt més importants per a qualsevol versió prèvia de programari. Basat en resultats reals verificació i validació a l'entorn de producció o de prova replicat és on solen passar les proves.\nLa fuga de defectes pot esdevenir un dels problemes més importants:\nEls provadors tenen més responsabilitat que els desenvolupadors quant a la qualitat del producte. Bàsicament, no volen que el producte provat tingui defectes. En general, els provadors solen realitzar proves funcionals per aconseguir-ho.\nEl següent és una conversa entreGestor de proves i un provador :\n(El gestor de proves es coneix com a 'TM' i el provador com a 'TR')\nTM : Ei amic ... Com estem fent les proves del producte 'A'?\nTR : Sí ... Estem avançant d'una manera més gran.\nTM : És fantàstic ... I quin és el nostre abast en termes de proves de rendiment mentre les proves funcionals estan en execució?\nTR : No els estem cobrint, se suposa que els nostres lliuraments només es troben a l'àrea funcional i no a l'àrea no funcional. A més, l’entorn de prova que fem servir no és una rèplica exacta de la producció.\nHi ha algunes preguntes de la conversa anterior que cal tenir en compte:\nLes proves funcionals tenen un factor dependent del rendiment?\nQuè passa si el rendiment del programari es deteriora, però el lliurament del producte es produeix sense comprovar-ne el rendiment?\nProves de rendiment: coexisteix dins del procés de proves funcionals?\nS’ha convertit en una pràctica general per als verificadors que no treballin els aspectes no funcionals tret que se’ls demani que ho facin. És habitual evitar-ho proves no funcionals fins que el client hagi informat de problemes relacionats amb el rendiment del programari que es prova.\nPer tant, hi ha dues preguntes que cal tenir en compte:\nRendiment: afecta les proves funcionals?\nMantenim les proves de rendiment com a lliurament independent, fins i tot si preocupa el client?\nLes proves de rendiment són important !\nEl programari funciona basat en diverses arquitectures i models següents, inclosos:\nModels de resposta necessaris\nSistemes basats en transaccions\nSistemes basats en càrrega\nSistemes basats en la replicació de dades\nEl comportament de les proves funcionals del model sistemàtic esmentat anteriorment depèn del rendiment del sistema.\nEl punt de vista de l’automatització requereix molta atenció a les proves de rendiment.\nEl següent és una conversa entreclient i el gestor de proves.\n(El client es coneix com a 'CL' i el gestor de proves com a 'TM')\nCL : Per tant, arribant a la solució que hem demanat, espero que hi hagi diverses iteracions de les proves que s'estan realitzant actualment.\nTM : Sí, això es pot fer. Com heu dit, hi haurà una probabilitat més alta de les proves iteratives, voldríem proposar una automatització per fer front a les proves funcionals (de regressió).\nCL : D'acord, envieu-nos el vostre plantejament perquè puguem aprovar-ho. L’automatització tindrà una producció molt superior amb un esforç mínim.\nTM : Exactament. Treballarem l’enfocament i us respondrem amb una prova de concepte.\nDe la conversa anterior, queda clar que la necessitat dels clients és optimitzar l’eficiència.\nL'empresa ABC treballa en un projecte per al desenvolupament de programari A. L'empresa XYZ la realitza per provar el programari A.\nEl contracte de la companyia ABC i XYZ té algunes restriccions per a la seva col·laboració. Qualsevol discussió entre les dues empreses ha de tenir lloc una vegada a la setmana o tres cops al mes. El sistema funciona amb un model de mode de sol·licitud-resposta. L'empresa ABC ha completat la fase de desenvolupament.\nAra és el moment perquè l’empresa XYZ realitzi les proves funcionals formals del programari A. XYZ comença a treballar en les proves del programari A. Han donat una informació neta al programari i han donat el ‘Go’ per a la implementació en directe després de 2 cicles de proves.\nTot i el certificat de qualitat de l'equip de proves, la implementació en directe no ha anat bé. Hi havia molts errors de postproducció. Hi va haver un gran nombre de problemes als quals es van enfrontar els clients, inclòs un trencament de la funcionalitat per als processos comercials d'extrem a extrem.\nLlavors, què és elproblema?\nÉs un problema amb una restricció a la col·laboració entre l'equip de desenvolupament i proves?\nÉs que els requisits no es van capturar al 100%?\nÉs que el producte no s'ha provat en un entorn de prova adequat?\nO alguna altra causa?\nDesprés d 'una acurada investigació i anàlisi, eles van inferir els següents:\nHi havia poques de les aplicacions dependents i interdependents que tenien problemes de rendiment mentre obtenien les respostes.\nLes entrades de prova utilitzades no eren absolutes.\nNo es va tenir en compte la robustesa del programari.\nHi ha molts problemes de sincronització entre les múltiples aplicacions independents.\nLes proves de programari havien fet diverses reelaboracions que no es van tenir en compte.\nPer tant, després delaccions correctoresl'equip de planificació va intervenir, es van suggerir els següents:\nCal augmentar la interacció entre l’equip de desenvolupament i l’equip de proves.\nCal connectar totes les aplicacions dependents i incloure-les a la prova funcional del sistema\nCal augmentar el valor del temps d'espera de la sol·licitud i la resposta per donar cabuda a entorns que no són de producció\nS'han d'utilitzar diverses aportacions que van des del simple fins al complex en les proves funcionals\nLes proves no funcionals, especialment les proves de rendiment i de càrrega, s’han de fer segons l’assessorament de l’equip de reparació.\nA més de les proves del sistema, també s’han de realitzar proves d’integració del sistema.\nCal proporcionar un interval de temps mínim entre dues iteracions de prova. Es tracta de tornar a provar els errors identificats anteriorment.\nTots els errors identificats en iteracions anteriors s’han de corregir a la iteració actual.\nL'equip de proves va implementar totes les accions proposades i va haver-hi un gran nombre de defectes descoberts en poc temps.\nEl programa d'implementació en viu del programari va millorar significativament optimitzant els temps del cicle de prova.\nEs va produir un bon progrés en l'optimització de la qualitat del programari. Per tant, hi va haver una enorme disminució dels bitllets de suport després de la implementació.\nLes re-obres es van reduir i s’estaven provant les iteracions en lloc de tornar-les a treballar. Entre les diferents iteracions, es van observar millors millores en la qualitat.\nLa realització de proves no funcionals durant l'execució de les proves funcionals és més avantatjós i afegirà més avantatges a la qualitat general del programari. Això identificarà els errors de rendiment (restringits a l'entorn de proves i la dependència) i, per tant, reduirà les situacions de supòsits de problemes funcionals.\nCal fer una planificació suficient per realitzar proves funcionals i no funcionals (fins a un nivell mínim) per mantenir una forta relació entre els altres grups d'interès del projecte.\nSobre l'autor: Aquest és un article escrit per Nagarajan. Treballa com a responsable de proves amb més de 6 anys d’experiència en proves en diverses àrees funcionals, com ara banca, línies aèries, telecomunicacions, tant en termes manuals com d’automatització.\nEl proper tutorial explicarà més sobre el pla de prova de rendiment i l'estratègia de prova.\ncom obtenir un correu electrònic fals\n=> Visiteu aquí per obtenir una sèrie completa de tutorials de proves de rendiment\nProva de rendiment vs Prova de càrrega vs Prova d’estrès (diferència)\nGeorgia Tech normalitza les proves de rendiment a RadView WebLOAD\nDiferència entre la prova d'escriptori, el servidor de clients i la prova web\nProves de rendiment al núvol: proveïdors de serveis de proves de càrrega basades en el núvol\nles deu primeres agències de contractació del món\nquè és un fitxer .apk\narbre binari codi c ++\ncom crear una matriu d'objectes\nFuncions d'amistat a C ++\nRessenya: Fruit Ninja Kinect 2\nRevisió: Shadowrun Chronicles - Lockdown de Boston\nComandes del sistema de fitxers Unix Touch, Cat, Cp, Mv, Rm, Mkdir (part B)\nRessenya: Danganronpa 2: Adéu desesperació\nRessenya: Rainbow Moon\nTot el que va passar a la càlida conferència de premsa E3 2018 d'EA, on no van anunciar un nou Skate\nAquí teniu una ullada al decepcionant port Switch Bloodstained en comparació amb altres plataformes\nFortnite està rebent articles de crossover Sideswipe de la Rocket League\nRessenya destructoide: Condemnat 2: Bloodshot\nDestiny 2 té una cosa completament nova prevista per a la tardor\nAtlus està publicant vídeos previs bàsicament de tots els membres del partit Shin Megami Tensei V


CFGM Gestió Administrativa (Concertat)\nL'objectiu de la formació professional és capacitar a l'alumne per a l'exercici qualificat de diverses professions i proporcionar la formació necessària per adquirir la competència professional i el coneixement propis del sector.\nDes del el nostre centre treballem de forma integral donant molta importància al treball, a l'esforç i a la proximitat entre l'alumnat i el professorat.\nAcompanyem i guiem a l'estudiant en el seu procés d'aprenentatge.\nDonem un valor afegit a l'alumne com a persona i com a professional.\nCreiem en la Formació Professional, les seves sortides acadèmiques i professionals.\nCol·laborem amb un ventall ampli d'empreses on fer pràctiques.\nUtilitzem la plataforma SEFED (Simulació d'Empreses amb Finalitats Educatives) que utilitza la metodologia "learning by doing”.\nEls alumnes participen en Meeting Points i en la Fira Internacional d'Empreses Simulades de Barcelona.\nCreació d'una cooperativa on, a més de treballar l'emprenedoria, també treballem valors.\nRealitzem conferències, visites i tallers relacionats amb la seva formació.\nProgrames que defineix l'etapa de cicle formatiu al nostre centre:\nCooperativa escolar. La finalitat principal d'una cooperativa és la de potenciar l'emprenedoria dels alumnes a través de la simulació de la creació d'una empresa cooperativa, així com treballar els valors que ens ajuden com a persones.\nSEFED. El SEFED (Simulació d'empreses amb Finalitats Educatives) és un projecte de formació que es caracteritza per la reproducció de situacions reals de treball utilitzant la simulació d'empreses com a metodologia d'aprenentatge (learning by doing). L'alumnat s'integra en un context on es viu l'ambient laboral i es donen les condicions d'una relació de treball, que faciliten l'aprenentatge i l'entrenament de situacions, tasques i processos.\nPrograma d'orientació acadèmic i professional. En aquest programa treballem perquè els nostres alumnes, en acabar els seus estudis al nostre centre, tinguin plena consciència de la situació del mercat laboral i que disposin de totes les habilitats i actituds necessàries per afrontar possibles canvis i poder adaptar-se a les noves situacions. Tot això ho aconseguiran després d'haver rebut el suport de tota la comunitat educativa.\nEstada a una ciutat de parla anglesa. Aquestes estades permeten a l'alumne utilitzar un altre idioma en situacions reals. Això fa que els estudiants perdin la por a parlar-lo, desenvolupin una fluïdesa en l'ús de la llengua anglesa, guanyin confiança en si mateixos, mantinguin la motivació per continuar aprenent i coneguin una nova cultura.\nProjecte educatiu fomentat en l'educació en valors. El desenvolupament del projecte educatiu promou l'educació en valors, imprescindibles per a fomentar persones íntegres i que, més enllà dels seus coneixements acadèmics, siguin capaços d'integrar-se en la societat que viuen i que els espera en el seu futur.\nA més la nostra escola mostra el seu compromís social mitjançant el desenvolupament de projectes solidaris amb l'objectiu de sensibilitzar, conscienciar i implicar en ells a tota la comunitat educativa.\nAl seu torn, la responsabilitat amb el medi ambient és un altre aspecte fonamental que el nostre centre té en compte, fomentant actituds que afavoreixin l'assoliment d'aquest objectiu.\nCurrículum del CFGM Gestió Administrativa


Quim Torra medita la resposta a la seva inhabilitació sense el consens amb ERC - Regió7\nQuim Torra medita la resposta a la seva inhabilitació sense el consens amb ERC\nLa CUP abona la «via Venturós», però el Govern no es pronuncia de moment sobre quina serà la resposta\nS'acosta, doncs, un nou xoc d'estratègies entre els dos socis del Govern, JxCat i ERC, en espera que el Tribunal Suprem, el 17 de setembre, celebri la vista sobre el recurs de Torra contra la seva condemna d'un any i mig d'inhabilitació per haver desobeït l'ordre de la Junta Electoral Central de retirar els llaços grocs dels edificis públics en període electoral.\nAragonès va demanar dissabte passat a Torra «consensuar la resposta» a la seva possible inhabilitació per evitar que aquesta qüestió acabi derivant en una altra «baralla» entre socis de coalició, i el president d'ERC, Oriol Junqueras, ha alertat en les últimes hores a JxCat que seria una «irresponsabilitat» no pactar l'estratègia.\nNo obstant això, en la roda de premsa posterior a la reunió setmanal de la Generalitat -la primera després de la remodelació de la setmana passada-, la consellera de la Presidència, Meritxell Budó, va deixar clar que Torra no té intenció de consensuar aquesta resposta amb ERC .\nSegons Budó, ha de ser «el president qui decideixi com abordar» la resposta al que dictamini el Suprem, perquè es tracta d'un assumpte que «l'afecta personalment i institucionalment» i, per tant, ha de ser considerada una «decisió personal» .\nBudó no es va voler pronunciar sobre quina ha de ser aquesta resposta, ja que hi ha tot un «ventall de possibilitats», inclosa la proposta de la CUP, que consisteix que Torra, si és inhabilitat, exerceixi la presidència a l'ombra, donant instruccions de manera informal però sense signar oficialment els documents oficials.\nLa CUP invoca l'anomenada «via Venturós», en referència a Montse Venturós, alcaldessa de Berga, que el 2018 va ser condemnada a sis mesos d'inhabilitació per no despenjar una estelada de la façana municipal i que va seguir exercint funcions polítiques de manera informal, mentre un altre regidor de la CUP assumia oficialment la signatura jurídica com a alcalde.\nFonts del Palau de la Generalitat consultades per Efe eviten entrar en «especulacions» sobre aquesta o altres propostes.\nBudó, per la seva banda, no descarta d'entrada ni aquest ni cap altre pla, perquè «hi ha diferents escenaris que estan oberts» i el Govern, va dir, encara no ho ha analitzat, tot i que preveu que Torra prengui una decisió «en els pròxims dies».\nPer la seva banda, el PSC i els comuns han demanat que Torra convoqui eleccions com més aviat millor i han mostrat el seu rebuig a la proposta de la CUP d'una «presidència simbòlica» si hi ha inhabilitació.\nEn roda de premsa, tant el portaveu adjunt del grup del PSC, Ferran Pedret, que va qualificar la idea de la CUP d'«acudit», com el diputat de Catalunya en Comú Podem David Cid van insistir ahir en la urgència de convocar eleccions al Parlament davant d'un Govern «esgotat» i més preocupat per les seves discrepàncies internes que per gestionar la crisi sanitària, social i econòmica.


Antoni Noguera: «Atacarem l’economia especulativa que genera el lloguer turístic»\n08 març 2021 19:53\nEl batle de Palma, republicà, sobiranista i d’esquerres, Antoni Noguera ha visitat aquest matí 7 de juliol l’estudi de Sol i Sal. Una setmana a la batllia de ciutat i avui entrevistat per l’equip del programa. A més, Noguera ha hagut de superar el ‘test salat’ que cada dia es fa als convidats al programa. Escolta l’entrevista sencera a:\nPrimera setmana: «Ha estat una setmana dinàmica. Ser batle de la teva ciutat no es pot descriure amb paraules. Hi ha molts de reptes a ciutat: regular les dinàmiques turístiques, l’espai públic, la diversificació econòmica... Són reptes amb una responsabilitat molt important. Això no és contrari a què generem il·lusió. Sempre dic que Més per Palma és com una cooperativa política, que les decisions les prenem entre tots i totes i la motxilla de pedres de responsabilitat també la duim entre totes i tots. Divendres va ser molt emocionant veure tanta gent il·lusionada per aquesta qüestió».\nCares esperades i que faltaven divendres a Cort: «Na Marta Serra, del moviment escolta, em va fer molta il·lusió. Ex regidors de PSM i Esquerra Unida Verds, també tenien representació. Al final el seu llegat fa possible que jo sigui on som ara mateix. N’Aina Calvo, també em va fer il·lusió».\nUnibail Rodamco: «És l’empresa promotora, lligada a Les Fontanelles, que va comprar als primers promotors els terrenys i que vol fer un gran centre comercial d’uns 70.000 metres quadrats. Si això no fos suficient, concretament devora, hi ha el Fan Mallorca i, entre tots dos, sumen 250.000 metres quadrats de grans superfícies comercials. Això són dos camps i mig del Barça. Això és un model de ciutat que no ens interessa. Evidentment, és un model de ciutat que va en contra del petit i mitjà comerç i és un model de ciutat que té un sistema de mobilitat pervers que obliga la gent a agafar el cotxe. Hi hem plantat cara. Hem dit que aquest model comercial no ens interessa. I la veritat és que quan plantes cara als poders sempre són lluites tenses. Però des de la valentia, des de l’interès general i des de la llei hem actuat amb conseqüència. Quan tens una tensió amb un poder fàctic important o amb una gran empresa: primer, que tenen els millors advocats del món i segon, que utilitzen diverses vies per poder fer-te arribar la por perquè tu prenguis segons quines decisions determinades. Vaig haver de sortir del plenari perquè l’empresa m’havia recusat. Ho vaig trobar una falta de democràcia important: que una empresa obligui un regidor a sortir del plenari i que es debati sense jo estar-hi present. Del que es tracta és de canviar el concepte de l’urbanisme a la carta que hi havia a ciutat, connectat amb els poders econòmics, i que l’urbanisme de la ciutat sigui d’interès general. Palma és una ciutat físicament preciosa però li ha faltat el relat de ciutat moderna i europea».\nL’espera: «El primer any i mig em deien ‘quan entres’ i quan hi va haver tota la tensió dels contractes em deien ‘al final ho seràs?’. Bé, ja hi som».\nCol·lectius, com la Plataforma d’afectades i afectats per la hipoteca: «Dedic els millors anys de la meva vida a treballar el tema d’habitatge. He estat col·laborador i activista de la plataforma i ara intentaré fer-ho de la millor manera possible i, sobretot, plantejar noves formes d’entendre l’accés a l’habitatge. Repte molt important».\nGran Casino Balear: «Podria ser una empresa perfectament establida a Itàlia. Les formes no foren gens bones. És una empresa ben poc democràtica. Esper que algun dia s’aclareixi d’on surt l’inici de les adjudicacions de llicències de casinos perquè ho hem passat malament com molts de funcionaris de l’Ajuntament».\nLloguer turístic: «Una vegada que s’aprovi la llei, que s’aprovarà d’aquí a unes setmanes, el lloguer turístic estarà prohibit a la ciutat. Hi haurà unes multes que arribaran fins a 40.000 euros fins que Palma i el Consell de Mallorca adoptem la normativa a les nostres necessitats. Tot això ara està en debat però crec que, si hi ha un acord amb l’equip de govern, és que atacarem l’economia especulativa que genera el lloguer turístic en relació als grans tenidors. L’Ajuntament l’únic que farà serà adaptar la llei a les necessitats de la ciutat. Després la conselleria ha augmentat els seus recursos humans d’inspecció i aquí confiam en: 1- que facin una feina efectiva 2- que hi hagi una feina comunicativa. Hi haurà un total d’uns 15 inspectors de la conselleria de turisme que faran una feina d’inspecció digital, més eficient i menys costosa».\nPossible substitut de Biel Barceló a les autonòmiques: «No. Ja ho vaig comentar a la direcció del partit que no tenc cap intenció de presentar-me a precandidat de govern de les Illes Balears. Tenc reptes com culminar el model de ciutat que crec que aquesta legislatura haurem començat i vaig comentar també que em feia moltes ganes ser el candidat a Madrid».\nAmpliació carretera de Campos a Llucmajor: «En un principi hi havia la qüestió clara: aquella carretera és insegura. És un punt negre. És objectiu com el projecte de desdoblament de la legislatura anterior, però hi ha diferències importants i hi ha una davallada de l’edificació. S’ha de tenir en compte que el model de desenvolupament s’ha de fer de forma molt sostenible. La gent de Campos, per seguretat, la demanava. El consell ha actuat de forma correcta».\nFuncionaris Ajuntament de Palma: «Són el patrimoni més important de l’Ajuntament. Són imprescindibles per desenvolupar qualsevol projecte polític. El meu objectiu és tornar a realçar aquesta autoestima de l’ajuntament i ser un batle que està al servei dels treballadors i treballadores públics».\nSa Feixina: «Entenc que si el Consell de Mallorca del 2015 va dir que no hi havia cap element de judici perquè Sa Feixina tengués un valor patrimonial, no s’entendria que dos anys després sí que el trobin. Una vegada que torni a l’Ajuntament de Palma aquesta qüestió, nosaltres el que farem és mantenir el compromís i iniciar el procés de demolició de Sa Feixina».


Covid-19 i Medicina Tradicional del Mediterrani II | %site_ title% jardidelesbruixes.cat\n← Covid-19 i Medicina Tradicional del Mediterrani I\nMesures absurdes o el criteri alopàtic →\nAmb les noves informacions, aquest article ha quedat desactualitzat, et recomanem que visitis primer l’actualització de continguts que em fet en aquest altre article.\nLes parts que han quedat més desactualitzades, les hem marcat amb lletra de color gris.\nJa us vaig explicar que fer per prevenir la infecció per coronavirus (a part de les mesures d’aïllament, protecció i desinfecció bàsiques), en la primera part d’aquest article. Passem ara a veure què podem fer un cop ja l’hem agafat.\nCom ja vam dir, la infecció pot cursar com a asimptomàtica o, si mostra signes i símptomes, evolucionarà en una fase en el casos lleus, i en dues en els greus. Finalment apareixerà la resolució de la malaltia que, amb suport respiratori per als casos greus, en el 96,6% dels casos serà la curació.\nFase 1 – Quadre gripal típic + tos:\nSi mostrem símptomes, el més probable és que passem aquesta fase com una simple grip, amb tos afegida. Tot i això, si bé amb una grip podem ser més indulgents i deixar que el cos faci la seva feina sense gaire ajuda extra (sempre que la persona en qüestió estigui prou sana), en aquest cas, per evitar complicacions, el més sensat serà donar suport als sistemes del cos que es poden veure més compromesos.\nLes plantes escollides seran els antivírics, diaforètics (que fan suar) i antiinflamatoris, sobretot.\nNormalment no sóc molt partidària de donar diaforètics a una persona amb una infecció, ja que sent la suor un mecanisme de refrigeració, actuen com a febrífugs (fan baixar la febre), i la febre és un mecanisme del cos meravellós a l’hora d’acabar amb molts patògens.\nAra bé, segons ens expliquen els metges tradicionals xinesos, que han estat tractant pacients amb covid-19 (si, allí tenen la sort de poder treballar conjuntament amb els metges convencionals, fins i tot a la UCI <3 ), el pitjor d’aquesta malaltia arriba per estancament i acumulació d’humors freds i líquids. De no evitar aquesta congestió, és molt més probable que es passi a la fase 2.\nLa congestió afectarà també al sistema circulatori i al digestiu. Per això les plantes que milloren l’eliminació i la circulació, seran també benvingudes.\nLa majoria d’aquestes plantes són calentes energèticament, ja que la seva calor ajuda a afinar i dispersar fluids, escalfant l’interior i assegurant una bona circulació, alhora que ajuden a obrir els porus. Bardana (Arctium lappa), eucaliptus (Eucliptus globulus i E. radiatta), menta (Menta spp, tot i que recomano M. aqcuatica), fulles de trepó (Verbascum thapsus, colar amb un drap!), fulles o flors de saüc (Sambucus nigra), gingebre fresc…\nEl gingebre, a part de les accions esmentades, també és antiinflamatori i ajuda a prevenir un dels efectes més perjudicials d’aquesta infecció: la tempesta de citoquines. Les tempestes de citoquines, una reacció d’un sistema immunitari desesperat, que resulta potencialment mortal.\nEls morts per coronavirus, han sigut majoritàriament, victimes d’aquesta reacció immunitària. Per això les plantes immonumoduladores, estan molt indicades. Aquestes plantes són: el saüc (fulla o flor), l’equinàcia (Echinacea spp.), l’herba de les dents (Spilanthes acmella), i la regalèssia, que en aquest cas potser no sigui de les plantes més adients degut a la seva energia humida i més aviat fresca. Les plantes antiinflamatòries jugaran un rol important quan apareguin símptomes inflamatoris com tos, ofec i febre molt alta.\nDins de les antivíriques hi trobem l’all, l’hipèric, la fulla d’olivera, la calèndula, el gingebre, el saüc, l’astragal, l’orenga i l’equinàcia. La tarongina també antivírica, a més alegra el cor i calma els nervis, dos habilitats que s’agrairan en aquest cas per dos motius, primer perquè tractant-se d’una pandèmia, la por que ens produeix juga un paper important en la reducció de la capacitat defensiva de l’organisme; i segon perquè si us hi heu fixat, les àrees que cal tenir fortes, són dominades pel pla emocional (el cor i els seus servidors, els pulmons sobretot).\nDins dels diaforètics, que ens ajudaran a mantenir els canals de sortida del cos oberts, i que sempre són més efectius si els ingerim moderadament calents, hi trobem el saüc, la menta, la bardana, til·la, la sempreviva (Helycrissum italicum)… Aquesta informació és bona, però en vista de les noves dades no serà una prioritat treballar amb aquestes plantes.\nSembla ser que uns nivells òptims de vitamina D, redueixen enormement la possibilitat de què es produeixi una tempesta de citoquines. Aliments com el bròquil o els bolets, també poden aportar principis actius benèfics per aquest fi.\nTambé ens pot ajudar la reflexologia podal, treballant les àrees del cor i els pulmons sobretot, però també del sistema limfàtic, seguida d’un cataplasma de ceba a la planta del peu, que deixarem posat un mínim de 8h. La finalitat d’aquest cataplasma és fer pujar els vapors de la ceba a través del cos i que amb la seva energia calenta i ascendent, arrosseguin les flegmes dels pulmons.\nI evidentment, com ja us vaig dir, no s’ha de fumar!!!\nFase 2 – congestió total:\nEn aquesta fase la congestió arriba al seu punt àlgid, en part gràcies als propis sistemes de defensa. Si en la fase 1 el cos s’havia tancat de cara enfora, ara ho farà de cara endins, “tancant” els pulmons. Alhora, la congestió i la humitat mantingudes, acaben produint calor extrema per putrefacció (reacció inflamatòria destructora).\nEn aquest fase es produeixen les temudes tempestes de citoquines. Els metges xinesos han trobat que cal refrescar i descongestionar. Les plantes recomanades seran les fresques i estimulants com la milfulles, els alteratius com la dent de lleó (també fresc), eliminadores i refrescants com l’arrel d’agrella, les antivíriques com la fulla d’olivera i les descongestionants pulmonars com l’hisop. Les infusions es prendran tèbies i cada dues hores.\nPerò no m’extendré molt més en aquesta fase, ja que amb el sistema de salut públic que tenim en aquest país, si un terapeuta herbari acaba havent de tractar un malalt en aquesta fase, és que tot ha col·lapsat i la medicina oficial està tant desesperada que s’ha oblidat dels seus prejudicis. Esperem que no s’arribi a aquest punt, tot i que seria genial que un dia fóssim capaços de treballar conjuntament com ho fan a la Xina.\nEvidentment només parlaré de la resolució favorable o com a mínim més o menys favorable, perquè si no ho és en absolut, és que la malaltia s’ha resolt amb la mort i aleshores més aviat hauríem de pensar en donar el suport emocional i terapèutic a les persones properes de l’afectat/da.\nI igualment, en parlaré en un altre article, ja que aquest s’està fent massa llarg.\nHem començat a oferir consultes online, i per a les persones ja afectades per la infecció (casos no hospitalitzats) i els seus familiars, oferim assessorament totalment gratuït . Si t’interessa escriu-nos a jardibruixes@laxia.cat o a info@jardidelesbruixes.cat.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Uncategorized i etiquetada amb ànima, corona, coronavirus, covid-19, medicina tradicional del Mediterrani, medicinals, natura, naturals, personalitzada, plantes, remeis, salut, SARS, teràpies, virus. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


El creixement urbanístic - Anem de Colònies\nEl creixement urbanístic Barcelonès, Barcelona\nAnalitzarem els canvis urbanístics que ha patit la ciutat de Barcelona a través de la seva història: fundació romana de la ciutat, creixement medieval (Barri Gòtic i Barri de la Ribera), Pla Cerdà, Vil·la Olímpica, el Fòrum i anàlisi del futur: el 22@.\nPossibilitat de reduir l'itinerari a 1/2 dia\nοObservació directa del patrimoni.\nοSeguiment de les explicacions del monitor/a.\nοRealització del dossier didàctic.\nοArribar a conclusions i idees pròpies a través de les preguntes. proposades pel monitor/a.\nοIdentificar els processos de transformació urbanística que viu una ciutat al llarg de la seva història.\nReconèixer la influència que tenen els processos de canvi urbanístic sobre els habitants de la ciutat.\nReconèixer les necessitats socials que promouen els canvis urbanístics d'una ciutat com Barcelona.\nIdentificar els diferents estils artístics de cada etapa i com aquests són influenciats pels canvis urbanístics.\nReforçar la capacitat d'observació de l'alumne respecte al patrimoni artístic.\nMotivar a l'anàlisi de tota la informació que es va recollint durant l'itinerari.\nFomentar l'esperit crític de l'alumne mitjançant el contrast d'informacions i opinions diverses.\nClassificar elements a partir d'un criteri donat.\nel concepte de temps històric (passat, present i futur).\nFer que l'alumne s'orienti i reconegui els principals punts per on passem i que després els sàpiga localitzar en el mapa.\nResumir en una síntesi final tots els continguts tractats durant l'itinerari, que es podrà fer com a activitat posterior a la sortida com a complement a l'aula del tema treballat.\nRespectar institucions diverses: museus, parcs, monuments... així com el patrimoni cultural, històrico-artístic i mediambiental.


Retorn de les reflexions en centre. Construïm en xarxa | Laboratori de Transformació Educativa\nLa resposta a aquestes preguntes poden ajudar al centre a orientar les seves accions en un propòsit transformador, tot pensant en “el que s’ha fet”, “el que s’està fent” i en “el que cal fer”, i marcant-se objectius i accions concretes per seguir avançant en els processos de transformació educativa del centre.\nEls centres han publicat majoritàriament les conclusions d’aquesta reflexió a les pàgines web Nodes dels seus centres amb les etiquetes XTTE, Referents i PAcTE/ExC, les quals permeten que recuperem els articles a través de la SINAPSI.\nA continuació us compartim el recull de les conclusions:\nDe què hem reflexionat?\nLa necessitat de canvi neix de la inquietud de l’equip de mestres per millorar l’èxit educatiu de tot l’alumnat, amb l’objectiu de compartir reflexions generades tant dins, com fora de l’escola. El que és difícil no és acordar què fer, sinó fer-ho de manera compartida i amb la responsabilitat de totes.\nPensem que l’escola, de la mateixa manera que la societat, està sotmesa a un procés de canvi constant, hem de ser coneixedors de la realitat de l’escola de la qual formem part (entorn, alumnat, famílies, recursos…).\nGenerem espais de reflexió entre el professorat i també entre professorat i alumnat. Promovem una cultura de l’observació entre professorat i de compartir bones pràctiques. L’objectiu és posar l’alumnat al centre del procés d’aprenentatge i per aconseguir-ho cal potenciar aquestes sinergies.\nLa transformació educativa és un procés contingut, del dia a dia, de curs a curs, creant una gran xarxa de centres a nivell de país, on les comunitats educatives apostem per noves pedagogies, amb aprenentatges significatius i personalitzats.\nHem de ser crítics però també conscients de les nostres fortaleses. Tot i que cal seguir treballant en una nova cultura docent, cal valorar la feina feta fins ara i preservar les nostres qualitats. Hem de seguir potenciant la codocència, observant i aprenent de les bones pràctiques dels altres companys/es i continuar fent reflexions pedagògiques i curriculars.\nDonar valor al 0-3 passa per poder transformar l’educació des del seu inici. Des de l’escola bressol creiem en el canvi com a motor d’aprenentatge de tothom. Canvi donat per una necessitat que ens porta a innovar, transformar l’escola, i tenint molt present que el 0-3 és el coixí on es sustenta la base dels futurs aprenentatges.\nConsiderem que sempre hi ha aspectes de millora i que és important de trobar els moments de compartir experiències, estratègies i avaluar el funcionament de les diferents comunitats. Valorem positivament la dinàmica realitzada ja que compartint la nostra visió podem seguir creixent com a escola.\nHem d’obrir-nos i escoltar a tota la comunitat educativa, ja que tothom pot aportar bones idees per al canvi. D’altra banda, com ja hem apuntat, entenem que amb les formacions conjuntes de centre tots creixem envers la mateixa direcció i anem fent petits canvis amb les transferències dins l’aula.\nValorem tot allò que reverteix directament als alumnes, a tot el que surt de les propostes i decisions de tot l’equip, tenint en compte tota la comunitat educativa. També donem valor a tot el que suposi un benestar per l’equip. Col·laborem i aprenem junts, i no ho fem exclusivament amb el personal intern del centre, sinó que procurem incloure-hi tots els agents externs.\nL’arribada de docents nous al centre aporten visions i maneres de fer diferents que ens ajuda a revisar la nostra pràctica educativa per millorar-la. Compartint projectes es creen espais de reflexió pedagògica, aquest intercanvi d’experiències ens ajuda a créixer.\nInfants, mestres i famílies compartim espais de reflexió conjunta que necessiten d’una presencialitat que ens ha estat vetada. És imprescindible la calidesa del contacte proper, de mirades presents i de somriures descoberts. Ens calen espais d’intercanvi amables, moments per gaudir de l’aquí i ara sense que cap mesura de seguretat ens limiti. Hem d’aprendre a expressar opinions, fer propostes de millora i acceptar felicitacions de la resta de companyes, per tal de la millora en la nostra pràctica docent.\nCreiem en una comunicació constant, documentar els acords pedagògics per orientar a tota la comunitat educativa, buscar espais per compartir, fer visites a centres i formació de centre, realitzar docència compartida, avaluar de manera constant la pràctica educativa, tenir una perspectiva real, àmplia, significativa i de qualitat.\nConfiem en la capacitat per fer canvis en qualsevol aspecte del funcionament del centre. Una escola amb autonomia per estar orientada a la millora, lideratge distribuït, claustre participatiu i compromès amb formació permanent. Els nens i les nenes són la nostra raó de ser. Ells i elles són els protagonistes, aprenen fent i creixent com a persones. La resta de membres de la comunitat educativa els acompanyem i guiem per ajudar-los.\nPensem sobre el que fem i per què ho fem, creixem com a equip, amb reflexió i debat pedagògic, modelatge, lideratge distribuït, posar l’infant i les seves necessitats al centre del plantejament de les propostes, escola permeable, sense vergonya ni por.\nPerquè hi hagi una veritable transformació educativa ha de sorgir una nova cultura docent on tothom ha de tenir una visió global d’escola, i no només de la seva comunitat: ser més oberts a les idees que ens aporten els/les altres, col·laborar en la seva organització i aplicació, ser capaços de veure les nostres limitacions i les nostres fortaleses per ser ajudats i ajudar als altres.\nAgenda, Comunitat Centres Facilitats, Comunitats de Transformació, Experiències de centre, General, Jornades del Laboratori, Portada, Recursos Anna Jolonch, Benvinguda, Equip pedagògic, Lideratge, Preguntes, Reflexió pedagògica 0


El president de la Federació d’Associacions de Gent Gran ha exposat que encara queden deures pendents, com ampliar el règim del tercer pagador a tots els actes mèdics i millorar els serveis de podologia\nEls padrins i padrines durant la celebració de la festa Magna al complex esportiu d'Encamp\nActualitzada 15/10/2019 a les 20:45\nProp de 450 padrins i padrines de totes les parròquies s'han reunit a la celebració de la 26a edició de la Festa Magna, la diada de la gent gran. La celebració ha començat amb una missa a Meritxell i tot seguit s'han dirigit al complex esportiu i sociocultural d’Encamp per a gaudir d'un berenar i ball de tarda. El cap de Govern, Xavier Espot, i el ministre d’Afers Socials, Habitatge i Joventut, Víctor Filloy, han dut a terme uns discursos en els quals han defensat les polítiques centrades en la gent gran que s'han dut a terme durant els darrers anys, així com manifestar el seu compromís amb la millora de la qualitat de vida dels padrins i padrines. Xavier Espot ha anunciat un augment de les pensions per al pròxim any i ha explicat que aquesta mesura té l’objectiu de donar continuïtat a les polítiques i accions iniciades la passada legislatura que “han suposat un pas endavant significatiu en l’atenció i cobertura de les necessitats de la gent gran”. Per la seva part, Filloy ha exposat que com a novetat, aquest any s'ha retransmès en directe la missa i el ball per tota aquella gent que no ha pogut assistir.\nEl president de la Federació d’Associacions de Gent Gran, Félix Zapatero, ha volgut fer èmfasi en què encara queden deures pendents, com ampliar el règim del tercer pagador a tots els actes mèdics i millorar els serveis de podologia.


EFICIÈNCIA ENERGÈTICA EN IL·LUMINACIÓ D’INSTAL·LACIONS ESPORTIVES. EL CAS DE SANT BOI DE LLOBREGAT. | blogimpulsa\nEFICIÈNCIA ENERGÈTICA EN IL·LUMINACIÓ D’INSTAL·LACIONS ESPORTIVES. EL CAS DE SANT BOI DE LLOBREGAT.\nPosted by blogimpulsa, el blog líder en el sector d' equipaments i serveis municipals on 21 Abril, 2016 · Feu un comentari\nEl cost energètic és molt important per a les instal·lacions públiques, especialment quan parlem d’instal·lacions esportives. Si a més parlem d’instal·lacions Indoor ens trobem amb moltes hores de funcionament i un elevat cost de manteniment pel difícil accés als projectors. Per tot això és important l’encesa i apagats instantanis i la possibilitat de regulació.\nAbans de fer una actuació o una altre en matèria d’eficiència energètica en il·luminació en aquestes instal•lacions cal tenir present la tipologia de l’esport que es practica: si és lúdic o d’entrenament; si és professional; o si calen retransmissions audiovisuals.\nRequeriments a tenir presents:\nCal tenir presents alguns requeriments en matèria d’il·luminació esportiva que detallem tot seguit:\n -El Reglament específic segons cada federació\n -Normativa il·luminació d’espais esportius EN12193\n -CTE: Codi Tècnic de la Edificació\nCTE-HE3 Eficiència energètica en instal·lacions d’il·luminació\n -UNE 12464-1: 2003 Il·luminació espais de treball\n -Guies d’enllumenat: El libro blanco de la iluminación Capítol 5.5\n -Obligatori: Estudi lumínic per cada instal·lació i les seves particularitats (alçada, posició dels projectors, els jugadors, els espectadors…)\nEl cas d’ Il·luminació del pavelló poliesportiu La Parellada de Sant Boi de Llobregat\nL’Objectiu de l’equip municipal era aconseguir un estalvi energètic i un nivell d’il·luminació suficient i confortable, superior a 300lx i amb una uniformitat superior a 0.6.\nPer això es va realitzar un estudi lumínic del pavelló i es va optar per una lluminària Bayled 1.5 de 200W d’Ignialight que passaria a substituir els HM de 400W.\nEl nombre de lluminàries també es va poder reduir passant de 30 a 24 i conservant això sí els lux requerits i la uniformitat amb un estalvi del 65% respecte a la il·luminació anterior.\nl’Equipament passava a tenir ara un nivell d’il·luminació mig de 326 lux i una uniformitat del 0.9. A continuació detallem les mesures reals d’il·luminància:\nAmb les mesures preses s’ha passat dels 13,8 Kw instal·lats amb els HM de 400W a 4,8 Kw instal·lats amb la tecnologia LED.\nA nivell d’estalvi energètic i de manteniment\nEl simple fet de canviar els projectors va suposar un estalvi anual en consum elèctric de 3.055,10 euros i 17.971,20 kWh/any.\nPel que fa a manteniment, tenint en compte la vida de les làmpades anteriors i les actuals, el cicle de vida i el número de làmpades a substituir, s’han aconseguit estalviar de forma anual 580.61 euros.\nPer tant l’estalvi acumulat en els anys de vida de la lluminària LED seran de 63.120 euros.\nAvui dia, la tecnologia LED junt amb els sistemes intel·ligents de gestió de la il·luminació són la tecnologia més adequada per transformar les instal·lacions esportives en instal·lacions més sostenibles i suposen un estalvi considerable de la factura elèctrica.\n(Les dades d’aquest cas han estat facilitades per Ignialight)\nFiled under Il.luminació · Tagged with il·luminació, leds\n← ELS VIRUS ALS EQUIPS D’IMPRESSIÓ, UNA AMENAÇA REAL\nPAVIMENT DRENANT IN-SITU ESCOSSELL, PER A UNA MILLOR ACCESSIBILITAT I NETEJA →


Figueres reclama la documentació municipal que hi ha a l’Arxiu de Salamanca - El Gerió Digital\nFigueres reclama la documentació municipal que hi ha a l’Arxiu de Salamanca\nEl consistori va sol·licitar informació sobre la mateixa el 2002\nL’Ajuntament de Figueres (Alt Empordà) reclamarà els documents municipals que hi ha al fons de Salamanca i que encara el Ministeri de Cultura es nega a retornar. D’acord amb la proposta emesa per la Comissió de la Dignitat, el consistori s’ha adherit a la reclamació realitzada per a tots els ajuntaments que tenen documentació no requisada i no retornada encara.\nLa Comissió de la Dignitat va néixer el 2002 amb l'objectiu d'aconseguir el retorn als seus legítims propietaris de la documentació requisada pel règim franquista, concentrada majoritàriament al fons de Salamanca. El mateix any, l’Ajuntament va sol·licitar a l’Arxiu de Salamanca quina documentació tenia dipositada de Figueres. La resposta va ser que hi havia documents referents a la ciutat però en cap moment van especificar-ne la tipologia, l’origen o la quantitat.\nA partir d’aquests antecedents, el consorci figuerenc s’uneix a la demanda de la Comissió de la Dignitat i reclama la documentació. Considera que va ser requisada a la força i de forma il·legal perquè es va retirar sota cap causa o base jurídica, ni amb cap document que ho justifiqués.


El quadern robat: La presència d'en Hiroaki Zakoji\nPublicat per Anna Belsa a 12:03\nMarta Teixidó 1 de juliol de 2013, a les 20:10\nSenzillament emocionant i entenc perfectament el que senties quan escanejaves la partitura.\nLa música japonesa té un encís arrelat profundament en la tradició, però alhora, els compositors japonesos, molts influïts per la música europea, - de fet alguns van estudiar a Europa - apliquen a la seva forma de composar, quelcom únic i poderós; la força dels samurai, dels Shogun, del teatre Kabuki o del Takarosuka, o del Fujiyama en una música impactant i extraordinària.\nVaig entrar en la música japonesa de la mà d’Akira Kurosawa i el seu RAN. La llegenda del Rei Lear de Shakespeare, transformat en un film brillant, bèl•lic, potent i estranyament embriagador. Els sons del tojo i del koto, dins un ambient orquestral que descriu a la perfecció amb música la trama argumental.\nMes tard vaig descobrir a Ruichi Sakamoto a través de “Bon Nadal Mr. Lawrence”, sense oblidar El Darrer emperador de Bertolucci, aquí, però dins un marc de música xinesa.\nA partir d’aquí, a la meva extensa discoteca, disposo d’obres de Humiwo Hayasaka,Yoritsune Matsudaira, Qunihico Hashimoto i el meu preferit de tots: Toro Takemitsu.\nPer tant, benvolguda Anna, amb aquesta narració m’has arribat a l’ànima pel que fa a la música japonesa, i comprenc a l’autor del tractat sobre la influència de la música tradicional japonesa, en aquest cas dins les seves pròpies composicions.\nLa mort del compositor que expliques, no va ser en absolut el seu final com a músic. Tu ara el recordes, per tant no es va acabar de sobte. SÍ la seva vida mortal , però NO el seu llegat. I per tant, no t’aferres a tot allò que s’acaba, sinó a lo que per a tu té un sentit, un esperit o un ànima.\nEl món de l’art és absurd – si llegeixes el meu blog de Cròniques Mataronines, veuràs que tens raó – molts artistes, crítics comissaris i polítics l’han fet banal i desencisador, però les obres que els escultors, pintors, músics, arquitectes, etc., han llegat a la humanitat a través dels temps, no té res d’absurd. Ben al contrari, cal aferrar-se i defèn-ho al màxim, perquè ens ho estan traient de les mans. Estan ensorrant les humanitats, i dins la nostra petita contribució, mentre estiguem vives, NO HO PODEM CONSENTIR-HO. L’ésser humà no es pot transformar en IPAD, mentre respiri, pensi, estimi i existeixi.\nAnna Belsa 3 de juliol de 2013, a les 17:02\nMoltes gràcies per aquest llarg i interessant comentari. Tinc dues anècdotes personals sobre dos dels compositors japonesos que cites.\nQuan estudiava a Alemanya, vaig tenir un company de classe japonès,que es deia Susumu Okano i era més gran que jo. Jo tot just havia acabat la carrera i ell ja era professor de la Universitat al Japó, em sembla recordar que donava classes de filosofia. Sempre escoltava música amb el seu "walkman". Un dia que vam coincidir al tren, anant cap a Stuttgart, li vaig preguntar què escoltava. Em va ensenyar una cinta de cassette. Un amic seu li havia gravat la maqueta del seu primer disc (era l'any 1985 i els CDs encara no existien). Me'l va deixar escoltar una estona, i vaig quedar entusiasmada, aquella música, tot i ser pop, semblava força experimental i sonava molt be. Li vaig dir que el seu amic era un gran music. Pocs dies després, em va regalar una copia, per a que el recordés, em va dir. Aquell amic music es deia Ryuichi Sakamoto.\nPel que fa a Toru Takemitsu, vaig conèixer la seva música gràcies a una recomanació del meu professor de piano. Li vaig demanar que em fés una llista de la música del segle XX que ell considerava imprescindible, i entre altres compositors hi figurava en Toru Takemitsu. Vaig comprar un CD meravellós que es diu "From an autum garden". És un concert escrit per a orquestra "gagaku", que és una orquestra formada per intruments tradicionals del Japó. El CD és una veritable joia, però la protagonista de l'anècdota és la nostra gata Mica: cada cop que el poso, ve corrent d'allà on sigui i es situa ben a prop dels altaveus, escoltant i mirant atentament, amb les orelles ben dretes. Qui sap què és el que sent, però mentre sona la música està en estat d'alerta màxima, com si es retrobés amb quelcom molt familiar, altament plaent.\nTens raó, hem d'intentar prendre distància d'aquest món fet de crítics i comissaris. Al cap i a la fí, els importants no són pas ells.\nCristina 3 de juliol de 2013, a les 18:55\nEm teniu meravellada... a menys de tres graus de distància amb el Ryuichi Sakamoto!!!\nEl meu anecdotari està tant lluny del vostre que millor no fer comentaris, però si us faig una recomanació (tot i que alguna cosa em diu que sobra per a vosaltres per què segur que la teniu present) "Cerezos en flor" una pel·lícula alemana amb esperit oriental. Aqui vaig descobrir el Butoh...\nAnna Belsa 3 de juliol de 2013, a les 19:32\nGràcies per la recomanació, sincerament, no recordo haver-la vist, però ho faré.\nJo t'admiro per altres coses, Artemisia... mira que fer 800 Km (d'anada i tornada) per anar a veure una exposició...D'això s'en diu passió i convenciment.\nMarta Teixidó 4 de juliol de 2013, a les 12:52\nJo també prenc nota de la recomanació.\nNo ho sabem tot, benvolguda Artemisia, i el nostre pas per la vida és de constant aprenentatge, i per la meva experiència et diré que no s'acaba d'aprendre mai, a vegades a basa de recomanacions o ensenyament, i altres a base de bofetades.\nEn el fons, la vida és un interminable Cami de Santiago: amb el patiment arribem a la perfecció i d'aquesta a la Llum o a Deu, segons el tarannà espiritual. Si demés rebem coneixements, veritablement se'ns fa més feixuc.\nI bé, acabo que em sembla que estic massa filossófica.


Rehagirona complim 18 anys - Rehagirona\nRehagirona complim 18 anys\nAvui estem d’enhorabona: Rehagirona celebrem el nostre divuitè aniversari! Sembla que va ser ahir que ens vam instal·lar al centre de la ciutat de Girona… però ja han passat molts anys i avui arribem a la nostra majoria d’edat 🙂\nPel camí hem canviat d’ubicació en diverses ocasions, per adaptar-nos a les noves necessitats, i hem anat ampliant la nostra gamma de partners.\nAixò sí, continuem treballant amb la mateixa il·lusió per aconseguir la nostra missió: arribar a acords amb els millors fabricants a nivell mundial per a la distribució de productes de suport que aportin les millors solucions, basades en un coneixement real de les necessitats de les persones amb discapacitat física, especialment en el camp pediàtric.\nPerò en els últims temps també ens hem dirigit a persones adultes amb diferents patologies, com demostra la recent incorporació de les cadires actives Tilite al nostre ampli catàleg.\nSeguirem esforçant-nos per continuar oferint les millors solucions als nostres clients.\nMoltes gràcies per acompanyar-nos en aquest apassionant trajecte!


Paiporta completa la compra del terreny per a la nova zona esportiva amb pavelló cobert | Valencia Extra\nEl consistori ha formalitzat aquesta setmana l’adquisició dels últims 2.500 metres pendents per a completar una parcel·la de més de 21.000 on s’ubicarà el nou equipament públic\nPlànol de la nova zona esportiva, que comptarà amb pavelló y pista d’atletisme.\nLa nova zona esportiva amb pavelló i pista d’atletisme quedarà integrada en el conjunt i completarà una àrea del poble destinada a l’esport, especialment, de base. El nou complex esportiu comptarà amb un gran pavelló de més de 3.300 metres quadrats dividits en dues altures, amb una pista central polivalent en la qual es podran practicar tot tipus d’esports com handbol, bàsquet, futbol sala o voleibol, i amb paviment adaptat per a acollir entrenaments i competicions de patinatge artístic.\nEn la part exterior, el nou complex esportiu de Paiporta comptarà amb una pista d’atletisme de 300 metres i una gran zona verda que, sumada a la que va aparellada al pavelló, arriba fins als 11.000 metres.\nAquesta pista d’atletisme té les dimensions d’instal·lacions a cobert d’entrenament, tot i que estarà a l’exterior, i comptarà amb recta de 100 metres i la possibilitat de practicar salt de longitud, salt d’altura i llançaments. L’aparcament exterior comptarà amb una capacitat per a 110 vehicles i punts de recàrrega per a motos i cotxes elèctrics.


Sobre l'empresa i com registrar el vostre negoci - Pitchup®\nConeixeu l'equip de Pitchup.com\nVam començar Pitchup.com l'any 2009 amb l'objectiu que reservar un càmping o una experiència de glàmping fos tan fàcil com un joc de nens. Volíem ajudar no només amb l'allotjament, sinó també oferint informació sobre rutes ciclistes i de senderisme, bars i pubs (al cap i a la fi, la nostra seu és al Regne Unit) i esdeveniments propers. En resum, tot l'imprescindible per gaudir d'unes vacances inoblidables.\nEns encanta el que fem: acampar, anar en caravana i viatjar. El nostre equip multinacional d'experts lidera el camí amb idees inspiradores per passar unes vacances a l'aire lliure i ens ha ajudat a convertir-nos en la pàgina web de reserves líder del sector: per ara, més de 6 milions d'acampadors de 175 països del món han reservat les vacances a través de Pitchup.com. Gràcies a més de 4.101 càmpings a Espanya, Regne Unit, altres països d'Europa, Amèrica Llatina i els EUA, cerques enginyoses i un munt d'ofertes, mai no havia sigut tan fàcil trobar el càmping perfecte i tornar a descobrir el plaer d'acampar i viatjar en caravana.\nSonem com el tipus de gent que us agrada? Si és així, uniu-vos al nostre equip.\nSempre cau bé que et reconeguin la feina ben feta.\nApareixem regularment en publicacions de mitjans de tot el món, com ara The Times, The BBC, The New York Times, Le Figaro, El País, Corriere Della Sera, GQ i Grazia.\nTambé hem guanyat múltiples premis, creat una pàgina per a mòbils guardonada i mantingut una qualificació de servei al client de 4.8 sobre 5 a Feefo. Així que alguna cosa debem estar fent bé...\nSi voleu obtenir informació a la premsa sobre càmping, caravàning o glàmping, o sobre Pitchup.com,\ntenim tota una pàgina de fets i xifres que podeu consultar en voler.\nVoleu obtenir més informació sobre el registre a Pitchup.com?\nSi sou l'administrador d'un càmping i esteu considerant registrar-vos a Pitchup.com, no us ho penseu més! Afegir el càmping a la nostra pàgina web és gratis i no té cap mena de risc: no hi ha període de permanència i tindreu control total sobre les reserves en tot moment.\nEl nostre equip us guiarà a través de cadascun dels passos que cal seguir.\nJuntament amb els testimonis fantàstics que ens escriuen els clients, els premis fabulosos i la cobertura que tenim als mitjans de comunicació principals (ai, que encara ens posarem vermells!), des que vam començar també:\nS'han registrat més de 4.101 càmpings i allotjaments a l'aire lliure al nostre servei de reserves, entre els quals s'inclouen més de 100 grups com Parkdean Resorts, Chatsworth Estate, The Caravan and Motorhome Club, Highway West Vacations, Flower Campings, Aquadis Loisirs, Orbitur, Selina, Baia Holiday, Yelloh! Village, RAC Parks and Resorts i Aspen Holiday Parks; així que no us preocupeu, teniu la bona companyia assegurada si decidiu treballar amb nosaltres.\nHem enviat més de 4.000 reserves al nostre càmping més venut en tan sols un any.\nRebem fins 320.000 visites al dia. Imagineu-vos quantes reserves us podríem enviar!\nEncara teniu alguna pregunta que no us haguem contestat?\nNo us preocupeu, les nostres PMF dels clients o dels administradors poden ajudar-vos. Si no, poseu-vos en contacte amb nosaltres.


El català de Múrcia - Diari La Veu\nEscriba el número 693943\nNo. No es tracta d'un altre article entorn de la parla del Carxe com es podria inferir a primer colp d'ull i amb això no vull dir que aquest bastió valencianoparlant en terres murcianes no se'l meresca. Però l'assumpte que ocuparà l'atenció versa sobre la injustament poc estudiada parla de la província de Múrcia i comarques adjacents.\nEl visitant catalanoparlant descobriria esverat que la conca del Segura és un lloc on els pardals el que fan és piolar; els gats miolar a banda de pegar estufíos quan estan amoinados. En un matí que l'oraje siga bo i no hi haja boria (boira) o estiga molt nublo, pel mont descobrirà uns rèptils anomenats ardacho i sacristana (fardatxo i sargantana) que campen per l'ombria per protegir-se de la basca venidera. Si prop té una bassa contemplarà els culleretes (cullerots) juganers però millor que s'aparte del baladre si no vol intoxicar-se o es faça una ferida que se li endeñe. Pot aprofitar el passeig per collir carlotas per fer una saborosa amanida i, de postres, podrà prendre una mangrana, un albercoque o algún chínchol (gínjol), que són més amanosos. Els nyacos o manyacos (manyacs, xiquets) mengen els entrepans acompanyats de companaje a banda d'algun tros de tortada casolana feta en la llanda amb l'amor de la yaya. Això sí, si es porten molt malament o estan massa enjugatados (enjogassats), millor que reben un calbote a temps.\nNo cal que el lector siga gaire eixerit per a haver-se adonat que les paraules en cursiva del paràgraf que acaba de llegir són catalanismes que es poden trobar fàcilment en les parles murcianes i que no responen a la influència del veí País Valencià, sinó que són autòctones, és a dir, deixalles d'una de les primerenques colonitzacions cristianes que es féu a l'antic Regne de Múrcia rere la seua conquesta que, de manera massiva, estava composta per catalans. En un d'aquells vaivens històrics en què Castella i Aragó es disputaven les fronteres, el territori fon repoblat en primer lloc per colons vinguts principalment de la Corona Aragonesa i, especialment, del Principat. L'origen català no només es pot comprovar acudint als llibres de Repartiment, sinó també en els cognoms de molts murcians (Ros, Ripoll, Meseguer, Guardiola, Menárguez, Palao –de Palau–, Roch –de Roig–, Puche –de Puig–, etc.) i en la toponímia (Isla Plana, Portmán, Calnegre, Calblanque, Calarreona –de Cala Redona–, etc.)\nCom heu pogut comprovar, en el ventall lèxic murcià encara bateguen de lluny les veus catalanes que encara ameren la sang i la cultura d'aquesta terra. És injust que la història reduïsca la societat de l'etapa de la Reconquesta en la dualitat de moros i cristians, sense matisos i sota un epígraf excessivament reduccionista. De la mateixa manera que entre els àrabs no era igual un almoràvit que un almohade, no era tampoc igual un cristià provinent de Lleó o d'Aragó. Per aquesta raó, s'hauria de reivindicar un estudi més profund sobre l'empremta individualitzada que els antics catalans (a l'igual que aragonesos i castellans) han deixat sobre Múrcia com a peça fonamental en la seua fesomia actual. Recordem com Ramon Muntaner glossava els murcians pel segle XIV en la seua Crònica: "(...) son vertaders cathalans e parlen del bell cathalanesc del mon".


Calonge instal·la un nou tram de canonada d'aigua al carrer Verge de Núria - Diari de Girona\nCalonge instal·la un nou tram de canonada d'aigua al carrer Verge de Núria\nL'actuació connecta la infraestructura amb la del carrer Migjorn, millora la gestió de la xarxa a la zona i en garanteix el subministrament\nL'Ajuntament de Calonge i Sant Antoni ja ha finalitzat la instal·lació del nou tram de canonada d'aigua potable que transcorre pel carrer Verge de Núria per connectar-la amb la canonada del carrer Migjorn. Segons va informar el consistori, fins ara les canonades d'aquests dos carrers eren un final de línia, de manera que acabaven sense connectar amb cap més tram de la xarxa d'aigua. Amb aquestes obres les dues canonades queden connectades i permetran millorar la gestió de la xarxa en aquesta zona i «garantir el subministrament d'aigua».\nLes obres han consistit en la demolició del paviment existent a l'avinguda Verge de Núria per fer les connexions, l'excavació d'una rasa per col·locar la nova canonada, la instal·lació d'un tram de canonada d'aigua potable de cent metres lineals, de fundició dúctil i de 150 mil·límetres de diàmetre, i la posterior pavimentació amb mescla bituminosa del vial i de panot gris en vorera. En total, l'actuació ha tingut un cost de 16.214 euros i es va adjudicar a la companyia Sorea.\nEl projecte educatiu del Bòlit sobre la identitat, a la xarxa.


Comunicat de l'assemblea Aturem BCN World | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nImatge d'arxiu d'un acte de protesta de BCN World\n– Seguim denunciant la manca de transparència i informació clara sobre el projecte BCN World. No entenem com organitzacions polítiques, econòmiques i sindicals poden donar suport a un projecte que no disposa encara de cap document tècnic ni econòmic que n’expliqui els detalls ni n’avali la viabilitat.\n– Denunciem la pressió desmesurada que Bcn World i en concret el seu president Xavier Adserà, està exercint sobre el Parlament i les organitzacions del Camp de Tarragona. Si per construir Bcn World han requerit que el Parlament modifiqui les seves llei, han d’acatar els terminis i els procediments que aquesta institució requereix. Pressionar sobre els diputats i l’activitat parlamentària és pròpia d’actituds assimilables a organitzacions mafioses.\n– Segons informacions rebudes per l’Assemblea Aturem Bcn World, el contingut del text del manifest “Volem BN World” signat per les cambres de comerç del Camp de Tarragona, organitzacions empresarials i UGT, va ser redactat i proposat pels mateixos representants de BCN World que van pressionar perquè es fes públic de manera immediata.\n– Volem comunicar que, tal i com hem pogut comprovar en primera persona, eldossier que Xavier Adserà fa servir per presentar BCN World a les organitzacions, no inclou cap tipus d’informació sobre els detalls del projecte, ni cap calendarització de les actuacions, ni cap previsió econòmica. A més a més, BCN World està utilitzant fraudulentament el logotip de la Generalitat de Catalunya per il·lustrar els seus dossiers informatius.\n– Sobre el conveni signat divendres passat entre la URV i BCN World, volem destacar que la Universitat Rovira i Virgili va dir anteriorment que es desmarcava de posicionar-se vers aquest projecte, però ara signa un conveni perquè BCN World aculli estudiants en pràctiques i promogui la recerca en matèria turística, quan ni tan sols s’ha construït un metre quadrat. Reclamem que la Facultat de Turisme de la URV i el seu degà es desmarquin d’aquest conveni, sent així coherents amb la seva trajectòria i professionalitat apostant per un model de turisme lluny de ressorts turístics i economia de casino com BCN World.\n– Finalment, respecte l’enquesta apareguda al diari El Punt – Avui que destaca el suport majoritari de la societat vers BCN World, volem ressaltar que la mostra ha estat només de 400 persones, per tant, poc representativa en el si de la societat.\nA més a més, demanar l’opinió sobre quelcom que no s’ha informat prèviament no té massa sentit i pot tenir una lectura del tot errònia. En aquest sentit, animem tothom a expressar la seva opinió sobre BCN World en el multireferèndum que tindrà lloc el 25 de maig, coincidint amb les eleccions europees, on tothom podrà mostrar el seu suport o rebuig a BCN World. Prèviament, s’organitzaran debats oberts sobre BCN World, on es podran escoltar les diferents veus.


AMPA de l'INS Lacetània de Manresa\nSuport a l’alumnat i famílies\n← Projecció del documental 30 anys Mostra de teatre als ins de Manresa\nAJUTS DE MATERIAL ESCOLAR CURS 2019-2020 fins 2 de JULIOL →\n17/05/2019 Deixa un comentari\nLa Mostra compleix tres dècades amb l’estrena d’un treball audiovisual al Conservatori\nPer celebrar-ho, però també per reivindicar que el teatre torni a formar part del sistema curricular de l’ensenyament secundari –ara és una extraescolar–, Puertas i Andrés van decidir, a l’inici de curs, que volien posar fil a l’agulla i fer partícip de l’efemèride als alumnes actuals (que van fer una masterclass el març amb Guillem Albà) però també als exalumnes, al professorat que ha impartit les classes i a la ciutat.\nI avui arriba el primer gran dia. El teatre Conservatori serà l’escenari d’una exposició dels 30 cartells de la Mostra –que han estat més «difícils de trobar» del que s’imaginaven– i de l’estrena d’un documental, titulat 30 anys. Mostra de Teatre als Instituts de Manresa , que ha dirigit la directora manresana Isabel Casanova amb el manresà Jaume Ferrer a la part tècnica (so, grafisme, postproducció) i amb Andrés i Puertas com a ideòlogues. Un treball, expliquen, «creat a vuit mans», que ha passat de ser un simple «powerpoint» que recollís imatges de les diferents dècades, a un audiovisual de 50 minuts després de rebre un ajut de 3.000 euros de la regidoria d’Ense-nyament de Manresa. L’entrada a l’estrena d’avui és lliure i gratuïta. Un treball que no preval la part històrica (tampoc la defuig) però que sobretot apel·la a les «emocions» a través de la veu dels protagonistes: des de Teti Canal, la primera professora d’uns tallers que va impulsar fa 30 anys el Centre del Vallès de l’Institut del Teatre; Carme Sánchez (que va fer classes durant 19 anys) i el clown Marcel Gros (mestre durant dos anys) passant per exalumnes que van fer el salt a la professió, com Pep Garcia-Pascual i Ivan Padilla; docents dels instituts com Teresa Torra i figures com Pau Monterde, exdirector de l’Institut del Teatre. I, evidentment, les dues ànimes de la celebració: Ada Andrés, docent de vocació des que es va llicenciar, que és professora dels tallers a Manresa des del 1991, i Alícia Puertas, que va entrar a formar-ne part una dècada després, el 2001.\nNo és poca broma: Manresa és l’única ciutat de la província de Barcelona que manté aquests tallers que van formar part del programa curricular escolar; que es van desvincular de l’Institut del Teatre el 2008 i que van tenir una greu crisi quan a final del curs 2010-11 la Diputació va tallar l’aixeta de les subvencions. A Manresa, la Mostra de Teatre als Instituts ha sobreviscut com a extraescolar gràcies a l’AMPA dels centres, l’Ajuntament i la fèrria voluntat de les docents.\nActualment, participen dels tallers uns 45 alumnes de tres dels sis instituts de Manresa: Pius Font i Quer, Lacetània i Guillem Catà. El Lluís de Peguera, curiosament l’únic que imparteix el Batxillerat Artístic, va deixar de prendre-hi part fa vuit anys quan l’ens provincial va retirar la subvenció. I «el repte», com expliquen Andrés i Puertas, seria convèncer del valor pedagògic del teatre a la resta de centres de la ciutat.\nFiled under extraescolar, teatre\nQuant a ampalacetania\nAssociació Mares i Pares Lacetània\nSuport a l’alumnat i les famílies\nAssemblea general de AMPA curs 2021-22\nActualització dels llibres de text ESO curs 2021-2022\nActualització dels llibres de text i material per Cicles Formatius\nLlibres de text i material per Cicles Formatius\nLlibres de text Batxillerat curs 2021-2022


El president Puigdemont ja té el seu propi caganer - Diari de Girona\nEl president Puigdemont ja té el seu propi caganer\nCaganer.com li ha fet entrega de la figura al Palau de la Generalitat li ha demanat suport per aconseguir que el caganer s'erigeixi com a souvenir típic català\nredacció 01.11.2016 | 14:21\nEl president Puigdemont ja té el seu propi caganer caganer.com\nEl president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ja té el seu propi caganer. Li han entregat diversos membres de la família Alòs Pla, de Caganer.com, que han explicat a Puigdemont des de fa molts anys l'empresa de Torroella de Montgrí (Baix Empordà) treballa per tal que el caganer es converteixi en souvenir típic català, trencant amb la seva vinculació exclusiva al pessebre i el període nadalenc i convertint-lo en icona de la cultura catalana. En aquest sentit li han demanat a Puigdemont suport institucional per aconseguir-ho.\nJa des dels inicis Caganer.com va fixar-se l´objectiu de donar a conèixer la cultura catalana arreu del món, i ho aconsegueixen any rere any a través de la creació de figures de personatges coneguts a diferents països, especialment polítics i futbolistes (Obama, Hillary Clinton, Trump, Merkel, Cameron, Messi, Suárez, etc.). El gerent de Caganer.com, Sergi Alós, afirma que "amb la difusió dels caganers a nivell internacional, estem contribuint a les marques Costa Brava, Barcelona i Catalunya, perquè si parlen de caganers, parlen de Torroella de Montgrí, de Girona, de Barcelona i de Catalunya".\nTorra es reunirà amb Puigdemont avui a la capital alemanya


IX Jornades del Centre d'Estudis Escalencs - Canal 10 Empordà\nL'exposició "El Fluvià, 3 comarques i un riu" i el llibre "El tram baix del Fluvià" protagonitzen la primera cita de les novenes jornades del Centre d'Estudis Escalencs. En aquesta edició es parlarà també de garotes, de cambres agràries i del projecte "Apadrinem escultures". Cada cita constarà de conferència el divendres al vespre i sortida l'endemà.\nLa novena edició de les Jornades del Centre d'Estudis Escalencs no tindran un fil conductor únic sinó que seran un compendi de temes diversos que l'entitat tenia pendents o sol·licitats per entitats diverses. Constaran de quatre temes, dos per al mes de març i dos més per a l'abril, amb la constant que cada tema és tractat amb xerrada el divendres al vespre, a les set i amb excursió l'endemà a les deu del matí. La primera cita, aquest cap de setmana, amb el tram baix del riu Fluvià com a fil conductor.\nLa sortida de l'endemà serà un itinerari pel tram baix del Fluvià amb parades a les roques del Tit, a Ventalló; el riuet, a l'Escala; i la desembocadura del Fluvià, a Sant Pere Pescador, amb opció de quedar-se després a dinar a Sant Pere mateix.\nLa segona cita està programada per la setmana vinent i girarà entorn a l'estudi antropològic, geolingüístic i etimològic sobre la Garona, d'Antoni Corcoll.\nL'endemà, itinerari per les vores de mar del barri vell de l'Escala.\nLa tercera cita, per a passada la Setmana Santa. El divendres 6 d'abril es parlarà de la Cambra Agrícola de l'Empordà, amb presentació de llibre i conferència de Jaume Badias sobre la cambra agrària de l'Escala.\nLa cirereta final de les jornades serà la presentació del projecte "Apadrinem escultures" a càrrec de la presidenta d'Amics de la Unesco de Girona, Dolors Reig, programada pel divendres 13 d'abril.\nL'excursió de l'endemà consistirà en un itinerari escultòric i literari per l'Escala.\nL'espai de tertúlia "La Plaça" de Ràdio l'Escala de demà estarà dedicat a les jornades, amb representants del Centre d'Estudis Escalencs com a convidats a l'estudi.\nLa tripulació de Vicenç Batlle guanya la primera regata de la ...\nEl ple inicia al licitació d'una planta potabilitzadora.


Com identificar el ciberassetjament a classe\nAvui dia, amb la massificació de l’ús de les TIC per part dels nens, l’assetjament ha arribat també als espais virtuals en què ells interaccionen, i cal, per tant, tenir-ho també en compte per prevenir el ciberassetjament a classe.\nCom indica UNICEF, el ciberassetjament suposa un pas més enllà en l’assetjament “tradicional”, atès que la naturalesa de les xarxes socials possibilita que les agressions vagin més enllà de l’espai i l’horari escolars, sense fronteres, i també perquè la viralitat potencial de les agressions fa que el públic potencial pugui ser més extens. Per aquest motiu, en el post d’avui Doqua vol proporcionar-vos algunes claus per detectar el ciberassetjament a classe.\nEl ciberassetjament en dades\nL’estudi realitzat per UNICEF mostra que un 31% dels nens enquestats de 9 a 16 anys afirmen haver-se sentit maltractats tant online com offline, i un 12%, que han sofert qualsevol forma de ciberassetjament. Aquí teniu la taula de l'estudi:\nA més, UNICEF afegeix que la revisió de diferents treballs permet concloure que almenys un de cada cinc nens i una de cada set nenes estan implicats en episodis de ciberassetjament (Zych, Ortega-Ruiz i De Rei, 2015). Per la seva part, Save the Children estima que entre els estudiants espanyols de 12 a 16 anys el 6,9% considera haver patit ciberassetjament els dos últims mesos, i el 3,3% reconeix haver-se implicat com a ciberagressor (Calamaestra, 2016).\nAquestes dades són les que, com a educadors i professionals que estem en contacte dia a dia amb nens, hem de tenir ben presents, atès que poden sorgir casos al nostre centre educatiu i hem d’estar preparats per poder treballar el ciberassetjament a classe.\nDetectar el ciberassetjament a classe\nEl primer pas per detectar el ciberassetjament a classe és conèixer molt bé el nostre alumnat i observar de forma diària el comportament que mostra per detectar canvis que puguin fer saltar les alarmes. Javier Ojeda ofereix un llistat d’ítems observables que ens poden servir de referència per sospitar si un alumne de la nostra aula pateix ciberassetjament:\n•\tCanvis bruscos en l’ús de dispositius informàtics amb connexió a Internet: n’incrementen l’ús sobtadament o deixen d’utilitzar els dispositius completament.\n•\tEvitació persistent de navegar per Internet en presència dels progenitors.\n•\tReaccions brusques o canvis d’humor després d’una connexió.\n•\tConductes de rebuig i enuigs freqüents a l’hora de mantenir converses o preguntar-los per les seves relacions i contactes a través d’Internet.\n•\tAbsència d’activitats que fins llavors els agradaven.\n•\tTransformacions significatives en els grups d’iguals.\n•\tPor o oposició a sortir de casa o a anar al centre educatiu.\n•\tMals de panxa o de cap que impedeixen la realització d’activitats habituals.\n•\tOcasionalment, experimenten descensos en el rendiment acadèmic.\n•\tLocalització d’aquelles persones amb escasses relacions socials en el grup que mostrin una participació baixa o que no comparteixin espais de socialització amb la resta del grup.\nPrevenir el ciberassetjament a classe\nSaber detectar el ciberassetjament a classe és clau, però encara és més important i necessari fer tasques de prevenció perquè no s’arribin a produir aquests casos a l’aula, i sobretot deixar molt clar a l’alumnat que el ciberassetjament a classe és un problema de tots, tant de les víctimes i els assetjadors com dels testimonis.\nDes d’IS4K ofereixen un seguit de propostes que ens poden ser d’utilitat:\n•\tParlar quotidianament amb els menors per saber quines són les aplicacions, xarxes socials i jocs que utilitzen, quines són les seves amistats en línia i què fan a la xarxa. Es tracta de preocupar-se, amb naturalitat, tal com fem en el seu dia a dia. A més, podem aprofitar les notícies als mitjans de comunicació, pel·lícules, etc. per parlar dels riscos a Internet i donar-los bones pràctiques. Un bon exemple pot ser treballar amb la sèrie “Por trece razones”, on l’assetjament és el tema central de tota la trama.\n•\tCuidar la relació de confiança que tenim amb ells, perquè si tenen problemes acudeixin a nosaltres (o a un altre adult de confiança) sense por a reaccions exagerades.\n•\tPotenciar les habilitats socials individuals de l’alumnat (autoestima, empatia, autocontrol, resolució de conflictes, assertivitat, esperit crític...) perquè no arribin a iniciar l’assetjament o, en cas que el pateixin, que el sàpiguen gestionar i respondre-hi adequadament, així com potenciar les interaccions positives i la cohesió de tot el grup aula.\n•\tTambé és fonamental parlar de l’assetjament i del paper dels testimonis o els espectadors, ja que poden reforçar el ciberassetjament si comparteixen, donen “M’agrada” als missatges o simplement miren cap a una altra banda, però també poden tenir un paper molt important si no callen, donen suport a la víctima i alcen la veu contra l’agressor per arribar a denunciar davant un adult responsable.\n•\tExplicar i recordar les pràctiques segures d’utilització d’Internet, com ara tenir cura de la privacitat, emprar comptes privats en xarxes socials, limitar el nombre de contactes (“un compte amb 300 amics no és privat”) i configurar les seves opcions de privacitat per reduir la informació exposada a Internet (missatges, fotos, etc.), que un assetjador podria utilitzar per atacar-los. En la mateixa línia, s’han d’evitar pràctiques de risc, com ara no compartir informació sensible (imatges íntimes, contrasenyes, geolocalització, missatges que poguessin perjudicar...), no acceptar com a amics els qui no coneixen en persona, no quedar amb desconeguts, etc.\n•\tEstar atents a canvis sobtats en els menors, com brots d’agressivitat, o passivitat, reaccions exagerades davant d’una broma, canvis en les amistats, aprensió o indiferència en l’ús d’Internet, etc. Tot i que els canvis formen part de l’adolescència, també ens poden donar pistes sobre possibles problemes.\n•\tImplicar les famílies davant possibles situacions d’assetjament entre els alumnes. Tots els actors hem d’estar coordinats perquè els casos de ciberassetjament se solucionin al més aviat possible. Feu-los partícips del problema, demaneu-los suport i proporcioneu-los un paper en la resolució perquè se sentin compromesos amb la causa.\nPropostes per treballar el ciberassetjament a classe\nA continuació, us facilitem l’accés a algunes propostes concretes que us poden donar pistes sobre com treballar el ciberassetjament a classe:\n•\tProposta didàctica de la Junta de Castella i Lleó.\n•\tProposta d’un programa educatiu per a la prevenció del ciberassetjament en adolescents.\n•\tTEI, “Tutoria entre iguals”, per a la prevenció de l’assetjament escolar.\n•\tCinc consells útils per bregar amb el ciberassetjament en videojocs com Fortnite.\n•\tClaus per elevar l’autoestima: la millor arma per combatre l’assetjament escolar.\n•\tCibermentors, adolescents implicats contra el ciberassetjament entre companys.\n•\tPla Nacional per a la Prevenció de l’Assetjament Escolar.\n•\tCiberbullying, prevenir i actuar (capítols 3, 4 i 5).\nCom a apunt final, us deixem un vídeo que resumeix a la perfecció totes les idees plasmades en aquest post sobre el ciberassetjament a classe:\nVoleu millorar les vostres competències en aquest àmbit?\nUna bona eina per prevenir l'assetjament a l'aula és potenciar l'autoconeixement i l'educació emocional dels alumnes. Podeu fer-ho a través del nostre curs:\nTambé us poden interessar els nostres cursos:\nEtiquetes de comentaris: aprenentatge emocional ciberassetjament Educació emocional educació primària educació secundària\nNovetats de la Llei Celaá - Resum i punts clau


L’IEB presenta dijous el III Informe IEB sobre Federalisme Fiscal, centrat en l’organització del govern local i el seu finançament – IEB\nL’IEB presenta dijous el III Informe IEB sobre Federalisme Fiscal, centrat en l’organització del govern local i el seu finançament\nL’informe, que elabora anualment l’Institut d’Economia de Barcelona, proposa aprofitar la crisi per fer una reforma del govern i del finançament locals.\nL’IEB presenta dijous, 16 de febrer (19 h), el III Informe IEB sobre Federalisme Fiscal de la Càtedra de Federalisme Fiscal de la Universitat de Barcelona. L’ informe, que es publica anualment, se centra en el finançament local i aposta per canviar la forma d’ organitzar i finançar el govern local. L’objetiu d’aquest treball, dirigit pels catedràtics i investigadors de l’IEB Núria Bosch i Albert Solé, és enriquir un debat necessari i urgent sobre la greu situació financera de les administracions públiques amb l’anàlisi d’economistes de prestigi.\nL’informe inclou estudis d’investigadors com Maite Vilalta (Universitat de Barcelona i IEB); Germà Bel (Universitat de Barcelona); Francisco Pedraja y José Manuel Cordero (Universitat d’ Extremadura); Anti Moisio (Institut Governamental d’ Investigació Econòmica d’ Helsinky); o Enid Slack (Universitat de Toronto), entre altres. Aquest treball és possible gràcies a la Càtedra de Federalisme Fiscal de la UB, que té el suport de la Fundación ICO, l’ Instituto de Estudios Fiscales i l’ Institut d’Estudis Autonòmics.\nPresidirà l’acte de presentació la vicepresidenta del Govern i consellera de Governació i Relacions Institucionals, Joana Ortega, i també hi intervindran el portaveu del Govern, Francesc Homs; el president de la Fundació IEB, Joaquim Coello; i el director de l’IEA, Carles Viver.\n(La presentació es realitzarà a l’Institut d’Estudis Autonòmics, a la Baixada de Sant Miquel 8 de Barcelona, i per assistir-hi és imprescindible confirmar assistència : 93 403 46 46 o ieb@ub.edu)


SI SOU SERVITS: 18/06/2019\nEl que faltava. Des d'ara, quan tingueu un aliment al davant, no sols haureu de reflexionar si és sa en funció de les vitamines i compostos que aporta, i si engreixa o no segons les calories i composició. Caldrà també que valoreu si perjudica molt o poc al medi ambient, especialment afavorint l'escalfament global o malbaratant algun recurs com l'aigua. Ja comencen a circular rànquings de bons i dolents que, carallots com som, poden acabar desvirtuant la nostra correcta alimentació. Perquè, per exemple, la carn de vedella requereix molt espai per ser produïda i molta energia per ser transformada. El mateix que passa, evidentment, amb la mantega i molts altres productes d'origen animal ara criticats. Però no tot és tan clar. El meu venerat alvocat –vegetal ell- està també als primers llocs del rànquing dels dolents. Per la quantitat d'aigua que consumeix la planta, l'energia que cal usar per dur-lo a les nostres taules i la desforestació que generen les noves plantacions fetes per atendre la demanda creixent. Aconseguiran que, quan el trec a taula amb unes anxoves o amb un toc de mel, em senti culpable de maltractar el planeta?\nClar que, pel costat dels bons, m'arriben compensacions. Com la de saber que el llegum (mongetes, cigrons, llenties...) que tant valoro és un producte poc contaminant a més de sa i dietèticament equilibrat. Però cal dir que, tampoc aquí, els vegetals s'enduen la palma. Sorprenentment, el musclo –que jo tenia un xic oblidat per l'ombra de les depuradores- suma molts elogis. Sobretot per la seva capacitat de filtrar l'aigua del mar, millorant l'entorn i fent les aigües més transparents i ajudant així al creixement d'algues que redueix les emissions de carboni. Faig el ferm propòsit de donar-li més oportunitats a la meva cuina, dominada ara per cloïsses i tellines que, enterrades en sorra o fang, no fan res pel meu planeta.\nEspero, però, que la reflexió no us porti al fanatisme. A dividir novament els aliments en bons i dolents. Cadascun d'ells és com és i té les propietats que té. I si alguna cosa té de bo la dieta mediterrània és la seva diversitat, derivada dels canvis en l'entorn al llarg de l'any.\nLes amistats exclusives, les adhesions incondicionals, no solen ser massa aconsellables. Algunes, fins i tot són perilloses.\nSI SOU SERVITS: 12/09/2019\nSi a la tardor fem canvi d'armari, no veig perquè no fer també canvi de nevera.N'hi ha un que per mi resulta especialment suggeridor. Canviar les cremes fredes per les calentes o susceptibles de ser escalfades. Closa la temporad...\nSI SOU SERVITS: 19/08/2019\nL'ofensiva està en marxa. El canvi climàtic ja té un cap de turc. La carn. El nostre desmesurat consum que fa que entre bestiar, producció de farratge per alimentar-lo, transport un cop sacrificat, i malbaratament un c...\nSI SOU SERVITS: 25/07/2019\nPerquè les vacances no tenen una estoneta diària dedicada a la cuina? De fet, tot juga al seu favor. La feina minva, les receptes solen ser fredes i més simples de preparar, i tots els membres del grup poden aportar el seu gra de...\nSI SOU SERVITS: 12/07/2019\nTornen els bruixots. Després de les dietes miracle sembla que arriba l'era dels "productes miracle" que garantiran la nostra alimentació –naturalment industrial- sense afectar el medi ambient. Fa uns mesos parlava de...


Balma prop del cementiri del Brull\nBalma del cementiri del Brull. S'hi observen els suports de les bigues\nEs troba just al nord el cementiri del Brull i sota la carretera que duu a Collformic (41º 49’ 008 – 002º – 18’ 669 – 892).\nEs tracta d’una balma de 6 m de llarg per 2 m de profunditat, tancada per la banda sud amb un mur de pedra i fang d’uns 60 cm de gruix. La particularitat més interessant és que a la visera de la balma hi ha dos suports per recolzar bigues de 15 cm x 20 cm i 12 cm de profunditat. De la manera que estan tallats només servien per aguantar bigues, i no podien utilitzar-se per clavar-les al seu interior. A la banda sud, a tocar d’una de les entallades, hi ha un altre suport inacabat.\nTot i que no es veu el límit que tenia la part construïda, per la composició del terreny es pot afirmar que es tractava d’un refugi de reduïdes dimensions.


Volkswagen invertirà a Espanya 4.200 milions en els propers cinc anys | Economia | EL PAÍS Catalunya\nVolkswagen invertirà a Espanya 4.200 milions en els propers cinc anys\nEl consorci assegura nous models i millorarà les plantes de Barcelona i Pamplona\nBarcelona 8 MAI 2015 - 20:09\tCEST\nCotxes manufacturats a la fàbrica de Volkswagen de Pamplona. EFE\nEl conjunt de la indústria espanyola de l'automòbil ha rebut entorn de 3.500 milions d'euros durant els últims quatre anys. D'aquí ve la sorpresa generada ahir per Grup Volkswagen, que al migdia s'ha despenjat amb un anunci important: invertirà en les seves dues plantes espanyoles 4.200 milions d'euros en els propers cinc anys, fins al 2019. Tant la planta de Martorell (Baix Llobregat) com la de Pamplona podran utilitzar aquests recursos per a la millora d'instal·lacions i investigació i desenvolupament (R+D). L'esforç inversor garantirà el seu futur a mitjà termini i serà visible amb la producció de nous vehicles.\nDe les dues fàbriques d’Espanya, l’any passat en van sortir 748.400 vehicles, un 13% més que el 2013\nAbans de fer-ho públic, el vicepresident mundial de compres del consorci alemany, Javier García Sanz, li ha comunicat al president del Govern espanyol, Mariano Rajoy, en una reunió celebrada a la Moncloa. L'anunci ha acabat desvirtuant parcialment la cimera que al migdia s'ha celebrat a Barcelona entre Rajoy i els representants de la indústria espanyola de l'automòbil, organitzada per la patronal dels fabricants Anfac. I això que en aquesta trobada, Rajoy ha confirmat una cosa molt esperada pel sector des de feia setmanes: divendres que ve s'aprovarà la vuitena edició del PIVE, el programa d'ajuda a l'adquisició de vehicles. A falta que se'n concretin les condicions, es preveuen 225 milions d'euros públics. L'adquisició de cada vehicle eficient es premiaria amb una ajuda de 750 euros del Govern central i 750 euros més que hi posarien les marques. Molt possiblement serà l'últim PIVE que aprovi un Govern espanyol, a causa de l'oposició de la Unió Europea.\n“El Govern respon amb fets”, ha dit Rajoy després d'agrair que la indústria comencés a reinvertir en plena crisi i de destacar l'anunci de Volkswagen, que ha qualificat de “suport sense comparació” a la indústria espanyola, de la qual es veurà beneficiada també l'auxiliar de l'automòbil.\nEl grup germà era conscient del seu cop d'efecte, que suposa més que duplicar la inversió anual feta a Espanya durant els últims anys. Mitjançant un comunicat ha destacat que es tracta de la inversió industrial més elevada efectuada mai a Espanya. “El Grup Volkswagen reafirma el seu compromís com a motor de l'economia espanyola amb la major inversió industrial feta en la història del nostre país”, havia assenyalat García Sanz a Rajoy, segons un comunicat.\nEn el marc de la reunió de la Moncloa, el directiu del consorci alemany també ha indicat que Espanya “és un país clau en l'estratègia del Grup Volkswagen” i ha subratllat que la injecció de recursos “suposa una garantia per al futur de les instal·lacions del grup a Espanya, que es prepararan per a l'assignació de nous models”. Entre Martorell i Landaben van produir l'any passat 748.400 vehicles, amb un creixement del 13,1%.\nTot i que semblen superades les amenaces que pesaven sobre la planta de Martorell, les noves inversions li permetran veure el futur amb més tranquil·litat. L'èxit del León i de l'Audi Q3 (que també fabrica) li ha permès sortir del segment de fàbrica especialitzada en vehicles amb poc valor afegit i això arriba en un moment interessant, just quan Seat prepara el seu desembarcament en el segment dels SUV, previst per a l'any que ve. La voluntat de Seat és crear una família de tot terrenys urbans i aquestes inversions podrien ser caigudes del cel.\nEl president del comitè d'empresa de Seat, Matías Carnero, ha afirmat que el pla inversor pot “ser un pas important perquè Seat busqui el seu propi camí, amb un segment i una gamma pròpia”. També per aconseguir aquell objectiu de “rendibilitat sostinguda” del qual parla sempre que pot el president de la marca espanyola, Jürgen Stackmann, i per aconseguir l'assignació i la reassignació de models del grup. Les instal·lacions de Pamplona, on es produeix el Volkswagen Polo que es comercialitza a gairebé tot Europa, es troben en la mateixa situació.\nAnfac ha celebrat la notícia, portada amb una important cautela per Volkswagen. El seu president, José Luis López-Schümmer, ha demanat a Rajoy que “segueixi aspirant a mantenir les reformes”, tant en el camp de la competitivitat, l'R+D com els preus energètics.


L’Observatori del Risc presenta l’organització de les principals infraestructures en un possible estat català | IDES\nL’Observatori del Risc presenta l’organització de les principals infraestructures en un possible estat català\nL’Institut d’Estudis de la Seguretat (IDES) ha presentat aquest dimarts, 24 de novembre, l’Informe 2015 de l’Observatori del Risc, que porta el títol Enginyeria i seguretat a la Catalunya del futur. Riscos i oportunitats d’un estat.\nAquest informe ha seguit el fil argumental del document de l’any passat i s’ha ubicat en l’excepcionalitat de la situació actual de Catalunya. L’IDES i els seus col·legis patrons, el Col·legi d’Enginyers Industrials de Catalunya i el Col·legi d’Enginyers Graduats i Enginyers Tècnics Industrials de Barcelona, han exposat quina és la manera més eficaç, moderna i propera d’organitzar un nou estat i de quins organismes, entitats i estructures s’hauria de dotar per crear una organització més desenvolupada i competent. L’Informe 2015 ha desenvolupat aquest possible nou panorama des del punt de vista de les infraestructures, els eixos vertebradors dels pobles i les ciutats per on circulen persones, mercaderies, energia i informació, entre d’altres.\nMés de seixanta persones han assistit a la presentació de l’Informe que ha anat a càrrec de Jordi Guix, degà del Col·legi Oficial d’Enginyers Industrials de Catalunya; Miquel Darnés, degà del Col·legi d’Enginyers Graduats i Enginyers Tècnics Industrials de Barcelona, Joan Ribó, director de l’Observatori del Risc i Pere Torres, secretari d’Empresa i Ocupació de la Generalitat de Catalunya.\nTambé hi han assistit i han explicat els continguts de l’Informe: Carles Cots, en substitució d’Enric Ticó, president dels Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya; Eugenia Doménech, directora del Servei Català de Trànsit; Mercè Rius, directora de l’Institut Català d’Energia, i Manel Medina, catedràtic de la UPC.\nPodeu descarregar tots els continguts en els següents enllaços:\nEnginyeria i seguretat a la Catalunya del futur. Riscos i oportunitats d’un nou Estat. Volum 2. Informe 2015 de l’Observatori del Risc\nSemàfors del risc de l’Informe 2015\nIndicadors=Senyals del risc\nPodeu accedir a tots els continguts de l’Informe 2015 en aquest enllaç: http://www.fundacio-ides.org/ides/informe-2015/\n⇐ Informe 2015\nActe de presentació de l’Observatori del Risc 2015 ⇒


El Solsonès sanciona banyistes incívics amb multes de fins a 3.000 euros La República\nACN Guixers.-El número de banyistes als pantans i rieres del Solsonès s’ha triplicat des de la pandèmia. Aquest augment del turisme ha suposat també un increment de comportaments incívics en […]\nACN Guixers.-El número de banyistes als pantans i rieres del Solsonès s’ha triplicat des de la pandèmia. Aquest augment del turisme ha suposat també un increment de comportaments incívics en zones que, fins ara, han estat pràcticament verges. Cansats d’això, 8 municipis han decidit contractar un servei de seguretat privada per multar els banyistes incívics amb sancions que van dels 100 als 3.000 euros. Aparcar malament, abandonar deixalles, tenir el gos deslligat o la música massa alta són alguns exemples que, a partir d’ara, ja són sancionables. L’alcalde de Guixers, Jordi Selga, lamenta que els ajuntaments –tots ells petits i amb poca capacitat econòmica- hagin de fer front a aquesta despesa, i reclama al Govern que creï la figura de vigilant rural.\nA la Llosa del Cavall, aquest diumenge al matí s’hi han concentrat uns 400 vehicles, molts més que un diumenge fora de temporada. El volum de turistes que rep la zona des de la pandèmia s’ha incrementat de manera notable, i alguns amb comportaments incívics que dificulten la convivència amb els veïns. Un exemple són les deixalles. A tocar d’un dels accessos a l’embassament, hi ha un contenidor de vidre ple de tot tipus d’escombraries. De tot, menys vidre. “Barbacoes d’un sol ús, llaunes de cervesa i recipients de pollastre a l’ast són les deixalles més habituals”, lamenta a l’ACN l’alcalde de Guixers, Jordi Selga, mentre recull ell sol les deixalles que s’acumulen als vorals del camí. Cansats d’això, vuit municipis -Clariana de Cardener, Olius, Navès, Lladurs, Odèn, Castellar de la Ribera, Guixers i Sant Llorenç de Morunys- han decidit contractar vigilància privada amb capacitat per multar banyistes que no compleixin les normes. Els ajuntaments paguen aquest servei amb diners de la seva butxaca i lamenten la dificultat que això suposa per a uns municipis amb tan poca capacitat econòmica. Per això, tot i que la iniciativa compta amb el suport del Consell Comarcal, els alcaldes reclamen al Govern creï la figura de vigilant rural i sigui ell qui es faci càrrec d’aquesta despesa per controlar les massificacions de gent. Multar, la solució perquè la gent faci cas L’estiu passat ja hi va haver agents cívics que informaven els banyistes de praxis incíviques, però el conseller de Turisme, Ferran Ginestà, ha explicat que la mesura no era suficient perquè la gent feia cas. “Havien de trucar Mossos i Agents Rurals, però no sempre arribaven a temps i, per això, hem decidit fer un pas més i multar”, ha subratllat. La mesura s’aplica al pantà de Sant Ponç (Clariana de Cardener), al de la Llosa del Cavall (Guixers), a la Ribera Salada, al riu d’Aigua d’Ora i al riu Aigua de Valls. L’incompliment de les restriccions es pot sancionar amb multes que van dels 100 als 3.000 euros.