Benitatxell celebra els 15 anys de la Primavera Musical\nDe l'16 de maig a l'20 de juny, el municipi acull el XV Cicle de Concerts de Primavera amb jornades de música per a tots els públics.\nPrimavera és sinònim de música a El Poble Nou de Benitatxell. De l'16 de maig a l'20 de juny, el municipi acull el XV Cicle de Concerts de Primavera amb nombroses propostes. Este any, per commemorar el quinzè aniversari d'este festival, la regidoria de Cultura ha apostat per un potent cartell, que l'encapçala el Concert d'Òpera i Sarsuela de l'Orquestra de Cambra de València.\nAmb ell s'iniciarà la Primavera Musical 2021 el proper diumenge 16 de maig, a les 18: 00h ─todos els concerts de l'cicle seran a la mateixa hora─ a l'església de Santa Maria Magdalena. Esta gala lírica comptarà amb artistes de renom com la soprano Teresa Albero i el baríton Rodrigo Esteves, i estarà dirigida per Pere Molina.\nRodrigo Esteves és un baríton hispà-brasiler nascut a Rio de Janeiro. Va estudiar a la seua ciutat natal amb Alfredo Colosimo fins a 1990, quan es va traslladar a Madrid. El 1998 va debutar com Shaunard de La Bohème al Teatre de la Sarsuela de Madrid. Des de llavors ha cantat en nombroses obres de prestigi arreu del món. A l'abril de 2009 rep el Premi Carlos Gomes d'Òpera i Música Erudita al Brasil com a Millor Cantant Solista.\nEl cicle continuarà el diumenge 23 de maig amb l'actuació de l'quintet 'A l'Vent', també a l'església de Santa Maria Magdalena, i el 30 de maig amb el concert de Rebeca Martín i Hilari Alonso amb la Rondalla i els balls tradicionals del Comtat, este cop a la Plaça de les Pesqueres.\nEl 6 de juny hi haurà una petita aturada, però els concerts es reprendran el diumenge 13 de juny. Este dia serà el torn de la Agrupació Musico-Municipal Santa Maria Magdalena del Poble Nou de Benitatxell, que actuarà a la Plaça de les Pesqueres. El 20 de juny la guinda de l'pastís la posarà l'OMA - Orquestra de la Marina Alta a l'església.\nl'aforament dels concerts s'adaptarà a la normativa vigent de la COVID-19. Serà necessària la inscripció prèvia, que es pot realitzar enviant un correu a [protegit per correu electrònic]benitatxell.org indicando acto al que se desea acudir, nombre y apellidos de los asistentes y un teléfono de contacto.\n"Este any, després de tot el viscut amb la pandèmia de la COVID-19 i aprofitant el quinzè aniversari de la Primavera Musical, hem donat un impuls extra a el cicle de concerts", ha assenyalat el regidor de Cultura, Víctor Bisquert. "A més d'aconseguir un potentíssim cartell dirigit a tot tipus de públic (tenim des de música de cambra fins a música de banda o popular valenciana), volíem mostrar el nostre suport a el sector cultural que tan malament ho ha passat este últim any. Esperem haver aconseguit els nostres objectius i que la gent de tota la comarca s'animi a assistir als concerts ".


Dermatologia Quirúrgica – Idermalia – Dermatologia i dermoestètica a Vilassar de Mar\nTractament de càncer de pell\nA Dermas utilitzem nitrogen líquid com a eina per a l’eliminació de petites lesions cutànies.\nLes principals indicacions del làser en dermatologia són per lesions pigmentades, lesions vasculars o com a làser quirúrgic.\niDermalia disposa de llarga experiència en intervencions quirúrgiques, des de les més senzilles realitzades en el nostre consultori, fins aquelles que, per les seves característiques, és recomanable executar en quiròfan.\nPer la seva propietat regeneradora i poc agressiva està indicada per a diferents tipus de càncers cutanis o malalties com la psoriasi, les berrugues víriques o l’alopècia areata. De la mateixa manera la TDF s’utilitza en tractaments per a l’acne i rejoveniment cutani.\nAmb cirurgia convencional, amb teràpia fotodinàmica o amb cirurgia microgràfica de Mohs. L’equip de dermatòlegs de iDermalia recomanarà el tractament més adequat, exposant totes les alternatives després d’un detallat estudi. La cirurgia microgràfica de Mohs és altament eficaç per al tractament i extirpació del càncer cutani.


L’estació d’esquí de Boí Taüll, protagonista a ‘Ara Lleida Blanca’\nLLEIDA TV A LES 14.45FOXLLEIDA TV PROGRAMES INFANTILS\n© Mariví Chacón, amb Joan Ubach i Meritxell Ramon.\nEl conglomerat de mitjans de comunicació nord-americà Twenty-First Century Fox, propietat de Rupert Murdoch, ha assolit un acord per adquirir la cadena britànica Sky per 14.000 milions d’euros (11.700 milions de lliures).\nFox va indicar que el fonament d’aquesta operació és clar: “Es crea un líder mundial en la distribució i creació de continguts i es realça l’escala dels nostres serveis d’esport i entreteniment, per ser líders davant dels consumidors.”\nAra Lleida Blanca visita avui (14.45) les pistes d’esquí de Boí Taüll Resort, una estació amb més de 30 anys d’història. Des del plató, situat a peu de pistes, Mariví Chacón parlarà amb Ignacio Jiménez, un dels responsables, i amb Manel del Pozo, director de l’escola d’esquí Vall de Boí durant la temporada d’hivern i taxista del Parc Nacional d’Aigüestortes la resta de l’any. El president del consell comarcal de l’Alta Ribagorça, Josep Lluís Farrero, explicarà la importància de la neu en el paisatge i l’economia de la zona, i de l’impacte de la proclamació de les falles com a Patrimoni Immaterial per part de la UNESCO. També passaran pel plató Joan Ubach (Diputació) i Meritxell Ramon (Turisme). Per la seua banda, Joan Cama pujarà a la cota 2.000 metres per conèixer l’Snowpark, on aprendrà a fer salts d’esquí.\nEl Club Banyetes emet aquest dissabte una nova entrega de les aventures de l’entranyable caragol i els seus amics. En aquesta, Eureka i Banyetes decoren l’arbre de Nadal, mentre Plutó, que no sap què és l’esperit nadalenc, els proposa jugar a l’enemic invisible, amb regals molt poc adequats per a aquesta època de l’any.


Empresa defensa la tramitació de la central de Vedat del Pany i assegura que la declaració d’impacte seguia vigent - Món Rural\nEmpresa defensa la tramitació de la central de Vedat del Pany i assegura que la declaració d’impacte seguia vigent\nEl Departament d’Empresa ha defensat la tramitació i autorització de la central eòlica de Vedat del Pany, a Riudecols i Duesaigües, després de la denúncia a Fiscalia del grup ecologista GEPEC per suposades prevaricació i delicte ambiental en el procediment. Els conservacionistes assenyalaven l’exdirector general d’Energia i Mines, Pere Palacín, com a responsable d’autoritzar administrativament el projecte sense la preceptiva declaració d’impacte ambiental (DIA) en vigor, perquè hauria caducat anys enrere. Fonts d’Empresa consultades per l’ACN interpreten que, d’acord amb la Llei d’Avaluació Ambiental espanyola de 2013, Palacín va atorgar el permís el 28 de novembre de 2019, només dues setmanes abans que s’exhaurís la vigència de la DIA.\nDes del Departament consideren que l’enrenou arran de la legalitat de l’aprovació de la central eòlica, fortament qüestionada pels conservacionistes i diverses entitats socials del territori, respon a una interpretació diferent del procediment administratiu arran del canvi normatiu que va suposar l’aprovació de la Llei d’Avaluació Ambiental per part del llavors govern espanyol del PP. En aquest sentit, consideren que el procés d’aprovació ha estat validat pels serveis jurídics i consideren fora de lloc les acusacions de prevaricació en la tramitació.\nConcretament, apunten, la disposició transitòria primera d’aquesta llei, publicada al Butlletí Oficial de l’Estat (BOE) el 12 de desembre de 2013, especifica que les declaracions “publicades amb anterioritat a l’entrada en vigor” d’aquesta norma “perdran la seva vigència” i els seus efectes “si no s’hagués començat l’execució de projectes o activitats en el termini de sis anys des de l’entrada en vigor de la llei”.\nAixí doncs, Empresa s’aferra al fet que el 28 de novembre de 2019, quan s’atorga novament autorització administrativa a la promotora Esbrug SL –que ja l’havia obtingut el 2009 sense arribar mai a iniciar les actuacions- encara faltaven dues setmanes perquè s’esgotés el termini de sis anys de validesa de la DIA.\nEn la seva denúncia a Fiscalia, el GEPEC argumentava que les declaracions tenen una vigència de cinc anys i, prenent com a referència el 2008, quan van ser elaborats la majoria d’informes del tràmit inicial, la feia vigent fins 2013. Amb tot, apuntaven que si es s’establís el comptador en el moment de ser publicada al DOGC per part del Departament de Territori i Sostenibilitat, el 6 de juny de 2012, hauria caducat ja a mitjan 2017. Així doncs, consideren que la Generalitat hauria hagut de forçar la promotora a reiniciar el procediment de cap i de nou per obtenir l’autorització administrativa i l’aprovació de la DIA.\nEls ecologistes, fins i tot, van recordar un cas similar d’una central eòlica a Prat de Comte i Pinell de Brai de la mateixa època que va acabar decaient perquè el Departament de Territori hauria certificat que la DIA ja no estava en vigor després de cinc anys obligant el promotor a reiniciar tot el tràmit. El GEPEC, fins i tot, va demanar fa mesos al mateix Departament un pronunciament formal sobre el cas concret del Vedat del Pany sense trobar resposta, de moment. L’ACN s’ha posat en contacte també amb Territori però encara no ha pogut aconseguir un pronunciament oficial sobre el cas.\nL’inici de les obres a l’entorn de l’ermita de Puigcerver, a Riudecols, a finals del passat mes d’agost, ha revifat el moviment de contestació social al projecte. De moment, però, el GEPEC, que assegura haver analitzat tot el cas, és l’única entitat que ha decidit donar una pas en l’àmbit judicial amb la denúncia a Fiscalia. A banda d’iniciar un procediment penal per prevaricació i delictes ambientals contra, principalment, l’exdirector general d’Energia i Mines, reclamen la paralització de les obres perquè, consideren, podrien ser nul·les de ple dret i podrien generar danys irreversibles en un espai natural on habiten espècies animals i vegetals protegides.\nEtiquetes: Central Vedat de Pany


Ajuda inundacions al Perú | Mans Unides\nAjuda inundacions al Perú\nInici Informació ONG Notícies ONG Ajuda inundacions al Perú\nAjuda d'emergència enviada al Perú per Mans Unides\nAquests dies hem rebut a Mans Unides les primeres fotos que ens envia el nostre soci local CODENET (Xarxa andina de Desenvolupament i Coresponsabilitat) d'algunes de les 100 famílies que han localitzat després de les terribles inundacions entre les quals eren especialment vulnerables per la situació de pobresa que vivien o per tenir ancians o nens al seu càrrec.\nI és que, encara que van passant els dies, Perú segueix afrontant les conseqüències d'un dels desastres naturals més devastadors de les últimes dècades. Les fortes pluges registrades al país van provocar desbordaments de rius, lliscaments de terres o huaicos i inundacions, i han deixat fins avui més d'un centenar de morts, més de 350 ferits i gairebé un milió de persones afectades, entre els més de 140.000 damnificats i les 742.100 persones perjudicades. Això, segons xifres oficials del Centre d'Operacions d'Emergència Nacional (COEN).\nMolts cultius han estat arrasats pels ensorraments - Foto INIDES/Manos Unidas.\nEl projecte que el nostre soci local CODENET duu a terme està ajudant a persones de vuit districtes de Lima Sud (Lurín, Vila El Salvador, Pachacámac, Punta Bella, Punta Negra, Sant Bartolo, Santa María del Mar i Pucusana) afectats i damnificats per ensorraments i huaycos (corriments de terres) a causa de fortes pluges i desbordament dels rius Lurín i Mala.\nA més, alguns dels beneficiaris, ens expliquen en primera persona com van viure aquests dies i el que suposa l'ajuda essencial que estan rebent: avituallament bàsic, menjar, aigua, pastilles de potabilització d'aigua, carpes, mantes o llits.\nTESTIMONIS CARREGATS D'ESPERANÇA\nEl rostre de Mariela Chumpitaztiene està compungit i denota el cansament d'aquests dies. Cuida amb zel el poc que queda de les seves cases i les seves pertinences. Un devastador huayco (corriment de terres) del barranc (rierol) de Pampacta ha sepultat la seva casa i la de 114 veïnes. "Va ser un dimarts terrible. – diu - Com oblidar-ho! Quan vam veure que l'aigua venia amb moltíssima força, crèiem que era la fi del món. Recordo que cridava als meus 3 fills, els demanava que sortissim de la casa o pugèssim al turó. El llot i les pedres es van emportar la nostra casa", recorda Mariela. "Crec que un miracle ens ha salvat de morir", diu Mariela parada sobre el terreny on abans estava la seva casa. "Vaig avisar a la meva mare que l'aigua venia i vam poder salvar-nos tots", agrega. “Ara, gràcies a aquesta ajuda rebuda, viuré al costat de la meva família en carpes fins que puguem desplaçar-nos a zones altes més segures i començar del no-res”.\nMariela Chumpitaztiene amb els pocs estris que li han quedat després de les inundacions. Foto CODENET per a Manos Unidas.\nMariela Chumpitaztiene rep l'ajuda-Foto CODENET per a Manos Unidas.\nMariela i una persona membre de CODENET amb l'ajuda rebuda-Foto CODENET per a Manos Unidas.\nRubén Chávez Alejo, ho va perdre tot: la seva casa, pertinences i tots els animals que criava per viure. “Quan vaig sentir que el huayco arribava vaig córrer a buscar als meus fills que estaven jugant fora i vaig ajudar als meus veïns a salvar les seves coses, quan vaig tornar a casa, ja no hi era, l'aigua s'ho havia emportat tot. Gràcies a la seva ajuda podré refer una nova vida a una altra zona, aquí ho hem perdut tot menys l'esperança".\nRuben Chávez amb els seus pocs estris després de les inundacions-Foto CODENET per a Manos Unidas.\nRuben Chávez amb l'ajuda rebuda gràcies al projecte -Foto CODENET per a Manos Unidas.\nTambé Luz María Chaves ho va perdre tot també per efectes del devastador huayco en aquesta zona. “El tresor d'una mare és la seva llar, i ho hem perdut tot, l'esforç de molts anys. Haver d'anar-nos ara i deixar-ho tot és molt dolorós. L'única cosa que ens emportarem són les coses que ens han donat vostès. Amb elles iniciarem una nova vida en un altre lloc”.\nLuz María Chaves en les labors de neteja després de les inundacions d'aquests dies-Foto CODENET per a Manos Unidas.\nLuz rep l'ajuda d'emergència. Un petit alleujament davant tanta desolació. Foto CODENET per a Manos Unidas.\nAquests són tres testimonis entre molts. Aquests dies fins i tot els nens ajuden com a voluntaris a repartir l'ajuda que entre CODENET i Mans Unides han aconseguit aplegar. Una de les famílies que serà beneficiada és aquesta que veiem en la imatge i que, després d'haver-ho perdut tot, passa els dies en el seu moto-carro, com improvisat habitatge on poder viure.\nAlguna família només troba refugi en els seus moto-carros -Foto CODENET per a Manos Unidas.\nL'interior del moto-carro s'ha convertit en un refugi improvisat -Foto CODENET per a Manos Unidas.\nProjectes d'altres socis locals\nIgualment, el nostre soci local, Institut per a la Recerca i el Desenvolupament Econòmic i Social INIDES, institució que treballa a favor dels més pobres a la regió de Huancavelica des de l'any 1992, ens ha alertat de les conseqüències i danys soferts a la regió, i que han afectat a habitatges, serveis bàsics, carreteres, camins, escoles, centres de salut, canals de reg, hectàrees de cultiu i a la població pecuària.\nLes pèrdues econòmiques quant a béns i materials són incalculables, fins a tal punt que el desastre va enterrar maquinàries, vehicles, animals, chacras i tot el que trobava al seu pas. Concretament, en les comunitats de la província de Huaytará i Castrovirreyna, el desbordament de rius ha afectat a centenars d'hectàrees de cultius de pastures, blat de moro, ordi, patata (papa) i uns altres, deixant centenars de damnificats i enormes pèrdues econòmiques. Tant és així que encara avui es manté l'estat d'emergència en les 6 provícies de Huancavelica, incloent Castrovirreyna i Huaytará.\nAquest bestiar es troba enmig del llot i tolls d'aigua pel que fàcilment contreuen malalties-Foto INIDES/Manos Unidas.\nAmb l'ajuda de 20.000 euros que Mans Unides facilita al nostre soci local INIDES, s'ajudarà a 230 famílies, sobretot amb eines de treball, roba i estris, aliments i medicaments.\nReunió de coordinació de l'INIDES de l'emergència-Foto INIDES/Manos Unidas.\nAutoritats de la Comunitat de Accomayo preoucupats pel moment que els ha tocat viure-Foto INIDES/Manos Unidas.\nA Mans Unides estudiem altres projectes d'ajuda d'emergència per pal•liar les conseqüències de les riuades i inundacions a Perú. Seguirem informant i mentrestant, agraïm totes les mostres de solidaritat i donatius rebuts. Gràcies a tots per estar sempre recolzant la nostra labor i la dels nostres socis locals, especialment, quan més es necessita".\nAdaptat de dos originals de Marta Isabel González\nEnviat per Elena Señor Boguñá el dt., 11/04/2017 - 11:20


A illa das paraulas: BOJA PER TU, CATALUNYA\nBOJA PER TU, CATALUNYA\nDes de humida terra escric,\naltre cop pensant en tu,\nhi ha dies i dies\nperò ningú com avui.\nCom em puc oblidar\nper molt que estigui lluny,\nsi avui es tu dia\ni ningú em fa sentir com tu.\nSe molt bé que fa tres anys,\njo no hauria pensat en tu,\nperò dins la meva memòria\nencara brilla la teva llum,\nil·luminant els dies de foscor\ni recordant-me com\nels haig d’omplir de color.\nQuan no escolto al matí\naquest bon dia de ahir,\nque feia les llàgrimes perdre’s\nsense arribar a sortir.\nEm quedo endormiscada,\nsense pensament ningú,\nfins que a la meva memòria torna\nel que em vas ensenyar tu.\nEl color que aquesta llum\ndel sol i dels somriures,\nde la compressió sense critica\ni de la il·lusió per la vida\nque vaig viure amb tu.\nEs per això Catalunya\nque puc ser no estic boja,\npuc ser lo estic molt,\nperò amb tu està sempre\nuna part del meu cor.\nPoema fet seguint la rima de la cançó\n“Boig per tu” escrita per C.Sabater,P.Sala i J.Capdevila\nPublicado por isia gey en 5:06


Finalitza la sisena edició dels Tallers de creació, desenvolupament i gestió de cooperatives - economiasocial.coop\nFinalitza la sisena edició dels…\nEngegar un projecte cooperatiu des de zero o fer-lo créixer sempre suposa un repte, així com ho és sumar-se a una cooperativa com a sòcia, o generar pràctiques d’intercooperació amb altres projectes. Per això, sempre convé formar-se i deixar-se assessorar per tal de minimitzar els riscos i fer aquest camí emprenedor ben acompanyades. Amb aquest propòsit s’ha celebrat —des d’abril fins a octubre de 2021— una nova edició dels Tallers de creació, desenvolupament i gestió de cooperatives. Es tracta d’un curs subvencionat pel Programa d’Economia Social de la Generalitat de Catalunya i impartit per les professionals de la cooperativa Labcoop que, des de fa sis edicions, ofereix eines i recursos pràctics per aprendre a dissenyar, posar en marxa, fer créixer i gestionar un projecte emmarcat en el cooperativisme i l’economia social i solidària (ESS), una opció viable i transformadora que cada vegada compta amb més adeptes.\nEnguany són 63 les persones que han participat dels tallers, cursant algun dels itineraris previstos o fent mòduls solts o simplement participant a la jornada. Les participants (un 64% de les quals han estat dones) han cursat un total de 530 hores, en què han après sobre el model cooperatiu, els conceptes emergents al voltant de l’economia col·laborativa, les particularitats del cooperativisme de plataforma i el cooperativisme obert; i la viabilitat i sostenibilitat dels projectes de l’ESS, entre molts altres aspectes.\nLes persones que han realitzat aquest curs s’hi han apuntat perquè tenen interès a impulsar un projecte cooperatiu (29%) o perquè ja en formen part d’un i volen aprofundir en els seus coneixements (19%), així com perquè professionalment es dediquen a l’assessorament i orientació empresarial (36,5%): «M’emporto coneixements nous i útils i més ganes per tirar endavant un projecte cooperatiu que m’il·lusiona molt. Em quedo també amb la idea que les cooperatives no caminen soles, sinó de la mà, i la importància de posar les persones i les cures al centre», explica una de les participants d’aquesta edició, o una altra «M’enduc molts més coneixements i materials de consulta i lectura que em seran molt útils». Però també hi ha persones que participen del curs perquè estan interessades en l’ESS en general i volen fer «una revisió i aprofundiment en els conceptes de l’Economia Social i Solidària», com diu una participant.\nLes persones que han cursat el programa, puntuen amb una nota mitjana de 4,59 sobre 5 els aspectes generals dels tallers i amb un 4,68 de 5 els continguts impartits: «M’emporto molts coneixements nous i altres, que potser ja tenia, els he pogut col·locar en el seu context adequat per tenir una visió completa de la gestió cooperativa», diu una altra de les alumnes. Altres participants destaquen els exemples reals i els recursos que es faciliten durant el curs: «El material està molt ben redactat i estructurat i s’inclouen exemples d’iniciatives i projectes de l’economia social que vull explorar amb més deteniment». En resum, les alumnes defineixen el curs com una formació que s’adapta als diversos nivells: «És una formació molt completa i que s’ajusta molt al ritme de cadascú. Aporta valor tant a persones iniciades en el món del cooperativisme, com a gent amb més experiència».\nCom en d’altres edicions, s’ha organitzat una jornada amb cooperatives que han explicat en primera persona la seva experiència i la seva visió del cooperativisme. Aquestes han estat: Fet a la Conca, Diomcoop i L’Artiga Coop\nAnteriorEntrada anterior:Intercooperar no és una utopia: 3 exemples de projectes que funcionenSegüentEntrada següent:Balanç de cinc anys del Programa d’Economia Social


Toulouse-Lautrec | Joaquim Amat-Piniella\n(“El Dia”, 5-8-1931)\nEn voler destriar una sèrie de concomitàncies que pugui haver-hi entre la pintura moderna i la contemporània, creiem que no hi ha com l’exhumació de les obres dels pintors post-impressionistes, que malgrat haver estat els promotors de la revolució artística, i les ànimes vivificadores dintre les primeres manifestacions d’aquesta subversió, ara s’han vist eclipsats per allò que porta de força abassegadora la novetat cridanera mantes vegades buida i inconsistent.\nLa notorietat, la personalitat autèntica del francès Toulouse-Lautrec ens confirma en aquest criteri. Són òbvies, i seria banal voler-les discutir, les influències del seu art en el de les joves promocions d’avui i àdhuc de les que ens són immediatament predecessores. Ell és el primer en reaccionar, a sublevar-se contra la imposició de l’impressionisme de portar les figures i els objectes a un realisme àtic, a una escultoritat falsejada. Tot i obtenir de Degas –el realista més pur- una empremta palesa, fa passar per damunt d’aquesta una ombra: un vel d’hiperestèsia, de sobresensibilitat que basten per canviar-la d’estructura externa, i podríem dir, generalitzant, de contextura. D’aquesta mixtura en surt, com un prodigiós “cocktail”, una pintura o dibuix provist d’un traç bellament energètic, forçut i vigoritzat, encara per l’alcoholisme, per la passió continguda, per la supersensibilitat, components de la síntesi constitutiva de la virilitat per antonomàsia.\nNo cal dir com en tot això hi contribueix fortament la vida de “music hall” i cabaret que ell tan freqüentment respirava. Les llotges del Moulin Rouge, del Moulin de la Gallette, etc. Eren les seves cambres de nit. Fins diria, que era aquest l’únic observatori, des del qual veia el món. Allí, a través del vas d’alcohol, a través del fum asfixiant del tabac, a través de l’ambient corrosiu i agre, a través de les vides sentimentals i tristament mercantilitzades de les dones, veia només, una faceta del món i de la vida parisina. Veia el moviment de nit, l’aspecte sical·líptic, els joves alegres i poca-soltes, els vells amb puntetes de sal i vinagre al bigoti i amb el monocle entelat per l’emoció ridícula i pueril del que va amb un pla preconcebut. Veia les dones carregades de roba: -mànegues “pernil”, apuntats a les faldilles, “corpiños” opriments, poliçons, pentinats alts i plens de cintetes- i amb una cara enormement característica: boca sensualment desdibuixada, mirar esllanguit, irradiant, lassitud. Les seves dones tenen l’aire de l’esoterisme de “cocotte”, però subtilitzat per una elegància puixant que únicament podria imprimir un esperit estrenu com el de Toulouse-Lautrec.\nPer a ell no hi havia res tan embriagador com la multitud, sobretot en aquells aspectes en que apareix cruel, baixa, crua, quan l’atmosfera pren un regust de tragèdia. Et sedueixen aquells paisatges montmartrencs, cosmopolites, agitats, fins al punt de què un crític l’ha nomenat repòrter al llapis de la vida que té els ribets de l’aiguafort.\nAquest fenomen s’explica, fàcilment per una afinitat espiritual entre ell i els motius que es complaïa en imitar. No hi ha altra cosa que una correspondència, que una completació. La seva incapacitat física havia gravat en el cor del pintor un acerb sentit de la vida. Com s’esplaiava el seu cor, quan trobava en el proïsme quelcom que li era afí! Com s’hi rabejava en fer sortir, traspuar pels ulls dels seus personatges, de les seves figures tota l’agror interna, tota la melancolia, tot un plor eixut i a voltes disfressat!\nJo crec que si un sentiment sentia envers els seus tipus no era pas compassió. Amb la seva art no es proposava altra cosa que dignificar-los...


Paelles, tradicions, jocs i protecció - Solo Ibiza\nPaelles, tradicions, jocs i protecció\nAvui ha estat un dia de celebracions de Sa Coma. El dia de les Illes Balears ha tingut un espectacular celebració i una benvinguda no menys interessant. Tant és així que no us han deixat o un gram de paelles.\nUn recinte no molt gran però ben equipades.\nPer dir la veritat, el recinte, amb diversos vaixells reformats i altres desenvolupant reconstrucció o col·lapse, no ha estat clar, és travessada en menys d’una hora. Si voleu veure totes les activitats que existeixen i participar en qualsevol, com un dia ha semblat poc. De fet hem perdut nosaltres alguns que altres llocs d’interès. Però el que hem vist, ens ha agradat.\nPer començar vam trobar un mercat d’artesania de una mica atípica. Agricultors mig, meitat elfs, comerciants han exposat el productes típics eivissencs, juntament amb fruites i verdures de la terra. Hippies amb feines de collarets i ornaments no podia faltar, encara que un ens els ha colpejat especialment. Figures amb fenicis i púnics representacions amb l’anunci de “sorra d’Eivissa”, cendrers i d’encens fet del mateix material. Era una cosa diferent i molt ben fet.\nAl costat dels mercats hem trobat delicioses paelles protegida per un sandvitx enorme que han servit per als visitants. Als costats, la vella caserna en què els carrers eren soldats. Avui han convertit en petits parades on hem vist exemplars de gos eivissenca i alguns que una altra demostració de com plantejar la llebre en camp. Tir amb arc també ha estat present, fins i tot per als més petits de la casa. Una exposició de fotografies molt bonics de la biodiversitat d’Eivissa i informació sobre com mantenir-lo, ajudant amb reciclatge, va concloure el primer pavelló. En el contrari, llançadors de barres que representen l’antiga fenícia. El petanqueros també tenia un dia de més movidito.\nEntre aquesta darrera zona i la plaça central, una petita exposició d’animals de granja de les pitiüses, amb les races autòctones.\nMés lluny de l’entrada sala ha tingut un curiós demostracions d’agilitat, gossos saltant tanques i esquivar els obstacles. I els nens gaudir com agradable. Encara que hi havia una carpa central, on el parc infantil i el maquillatge van estar presents per a ells.\nLa protecció de l’illa\nEncara que increïble el que podem trobar a l’entrada. Bombers, protecció Civil i els incendis forestals tenen va obrir les seves portes i va fer algunes simulacions que han fet les delícies dels nens. El gran interès, l’helicòpter de Protecció Civil que ha volat diverses vegades que hem vist de ben a prop i la zona.\nA la sortida, hem tingut a envoltar tot l’antiga seu de Sa Coma, a l’esquena que hem vist provisional motocròs pista. I és que Sa Coma es pot convertir en un dels centres del nou Ibiza, tot i que encara encaixa molt.


Com rentar un gat si té por de l’aigua\nCom rentar un gat si té por de l’aigua: consells útils\n1 Com preparar-se per rentar un gat\n2 Com rentar un gat\n3 Com assecar un gat després de banyar-se\n4 Vídeo: com rentar un gat si no li agrada l’aigua\nTot i que el gat és un animal net i neteja el pelatge pel seu compte, de vegades la mascota encara necessita prendre un bany. Això passa després d’un passeig en un dia plujós, quan tota la pell i les potes s’embruten. En general, el gat s’ha de rentar regularment - aproximadament un cop al mes. Si això no es fa en absolut, amb el pas del temps, la llana pot començar a produir una olor desagradable.\nPer començar, voldria tenir en compte que tots els gats tenen por de l’aigua i intenten frenèticament sortir del bany quan s’hi posen. Quan tingueu previst banyar-vos un gat, estigueu preparats per a la resistència per part seva, sobretot si l’acció s’està duent a terme per primera vegada. Cap gat entraria feliçment a l’aigua per gaudir dels banys.\nCom preparar-se per rentar un gat\nAbans de banyar-se, prepareu tots els articles que us puguin ser útils. Com a sabó, heu d'utilitzar xampús especials per a gats. Els xampús humans habituals no funcionen, ja que la seva composició pot arruïnar el cabell suau del gat i fer-lo rígid. A més, el xampú per a humans té una potent fragància que es manté al cabell o al cabell durant molt de temps. Si el gat fa olor a quelcom aliè durant molt de temps, això afectarà el seu aroma, l’animal pot perdre la nitidesa de l’olor. Per tant, és millor comprar un xampú especial a una farmàcia veterinària, però no per a gossos, concretament per a gats. Alguns fabricants afegeixen ingredients especials al xampú que protegeix el pèl de l’animal dels insectes.\nMolta gent es pregunta com es pot banyar un gat - en una conca o en un bany obert. De fet, el gat experimenta molta por amb grans volums: en un ampli bany llis, on no hi ha res a què aferrar-se amb les urpes. Per tant, un gat és millor banyar-se en una conca. A més, si teniu una banyera acrílica, l'animal pot esgarrapar-se i danyar la superfície.\nPer tant, ompliu d’aigua tèbia les dues conques. L’aigua ha de ser realment càlida i fins i tot una mica fresca. Recordeu que l’aigua calenta és un dels principals factors que pot espantar la vostra mascota. Aboqueu una mica d’aigua, de 5-10 cm, en una conca per baixar l’animal. No cal treure molta aigua per no portar el gat a l’estrès. La segona conca (o galleda) s’ha d’omplir completament amb aigua, des d’allà traurem aigua amb una tassa. No es pot rentar el gat sota corrents directes d’aigua de la dutxa. El gat pot regar una ànima que siufa, fa soroll i desprèn dolls d'aigua amb pressió, com un ésser viu: un enemic.\nPer banyar-se un gat, el millor és portar roba de màniga llarga perquè l'animal no es rasqui. Assegureu-vos de preparar una tovallola vella, o més aviat unes quantes. Deixeu obert el xampú a la vora de la banyera per facilitar-ne l’ús. Elimineu tots els innecessaris dels costats del bany: xampús, sabó, maquinetes d’afaitar, balsamins de cabell, estovalles. En aquest procés, el gat pot inclinar-se sobre els subministraments de neteja.\ncom rentar un gat\nSi podeu trucar a un assistent, feu-ho. Rentar el gat junts és molt més fàcil: un sosté, l’altre renta.\nDesprés d’haver abocat una mica d’aigua a una conca, el millor és deixar-la caure una tovallola petita amb antelació. Això es fa perquè el gat pugui aferrar-se a alguna cosa i sentir-se més còmode que en una superfície llisa.\nSubmergiu el gat en un bol d’aigua. Dóna-li uns segons per posar-se còmode. De tota manera possible, calma l’animal amb paraules suaus i una entonació serena. Ha d’entendre que la situació actual no és un càstig.\nDesprés d'això, comenceu a regar-lo amb la mà, primer les potes, i després el cos.\nNo renteu mai el cap de l’animal. L’aigua pot arribar a les orelles, cosa que és molt perillosa per als gats. Alguns propietaris afirmen que mentre es banyen cal posar uns cotonets a les orelles del gat. Però no us aconsellem que feu això, perquè, primer, podeu inserir un tros massa petit de llana de cotó que simplement "va" al seu interior. Aleshores no podreu prescindir de l’ajuda d’un veterinari. I, en segon lloc, el gat es troba en una situació estressant i la llana de cotó a les orelles agreujarà la situació.\nQuan els cabells de l’animal estan mullats, podeu posar una mica de xampú al palmell i sabonar el gat. Esbandiu bé amb les mans les potes de l'animal, el ventre, l'esquena, la cua. Cal que toqueu el cap amb molta cura: raspalleu suaument els cabells i les orelles amb una mà sabonosa i, a continuació, netegeu-lo amb una mà neta per treure el sabó.\nDesprés d'això, utilitzeu una tassa per abocar el gat amb aigua tèbia i esbandiu tot el sabó. Si cal, es pot rentar el gat dues vegades.\nDesprés que la vostra mascota estigui neta, heu d’executar la vora del palmell de la mà sobre la seva pell per tal que surti l’aigua. A continuació, emboliqueu-la en una tovallola i traieu-la del bany.\ncom netejar les orelles d’un gatet a casa\nCom assecar un gat després de banyar-se\nDesprés de treure l’animal fora, cal que el camineu a fons amb tovalloles seques. Canvieu les tovalloles diverses vegades per absorbir la màxima humitat possible dels cabells de l’animal.\nHi ha molt debat sobre si assecar el cabell d’un animal amb un assecador. De fet, depèn de la situació. Si l’estiu és fora i el sol fa calor, per què exposar l’animal a estrès addicional i espantar-lo amb un secador de pèls i colpidor? Tanmateix, si fa fred al pati, haureu d’assecar l’animal amb un assecador per tal que el gat no es congeli i tingui fred. Algunes races d’animals de pèl llarg han d’ésser assecades a fons, en qualsevol moment de l’any, per exemple, gats perses. Si una mascota no s’asseca, la seva capa interior pot quedar humida, cosa que comporta una olor desagradable i un possible fred de l’animal.\nDesprés que el gat s'hagi assecat, s'ha de pentinar. Es tracta de l’etapa final d’un gran tractament de l’aigua.\nSi la vostra mascota té un temperament fort i no es deixa banyar, podeu utilitzar una bossa especial que es ven a una botiga de mascotes o farmàcia veterinària. Es posa a l’animal com una bossa, fixant-se al coll i deixant només el cap a fora. Si això no t’ajuda, envia el gat a una perruqueria especial per a animals. Els especialistes saben netejar exactament la pell del gat amb menys xocs nerviosos.\ncom treure una puça a un gat a casa\nVídeo: com rentar un gat si no li agrada l’aigua


En CODINES MOTOR, S.L tractem les seves dades amb la finalitat de videovigilància dels nostres locals i instal·lacions.\nNO es prenen decisions Automatizadas.\nLa base legal per al tractament de les seves dades és l'obtenció del seu consentiment, quant ha accedit als nostres locals i instal·lacions després d'haver vist el cartell informatiu sobre la realització de tractament de videovigilància.\nNo es comunicaran les dades a tercers.\nEn qualsevol cas, en CODINES MOTOR, SL comptem amb la col·laboració de tercers prestadors de serveis que en cada cas hem pogut contractar i que, per a la prestació de l'esmentat servei, pot ser necessari que tenen accés a les dades de caràcter personal, encara que els mateixos seran tractades amb totes les garanties legals exigibles, seguint les nostres instruccions, i prèvia subscripció d'un contracte de protecció de dades, on exigim, entre d'altres, tractar les dades exclusivament per a les finalitats pactades, aplicar mesures tècniques i organitzatives adequades, així com suprimir i retornar les dades amb la finalització de l'servei.\nEn CODINES MOTOR, S.L seguim uns criteris estrictes de selecció de tercers prestadors de serveis amb la finalitat de donar compliment a les nostres obligacions en matèria de protecció de dades.\nQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre si CODINES MOTOR, S.L estem tractant dades personals que l'afecti o no.\nEn qualsevol cas, té:\nDret a sol·licitar a la seva supressió.\nDret a sol·licitar la limitació de l'tractament.\nDret a oposar-se a el tractament.\nExercici dret protecció de dades\no bé, remeti un correu electrònic a: rgpd@rcodines-motor.com\nL'informem que pot dirigir-se a l'Agència Espanyola de Protecció de Dades (www.aepd.es) per obtenir informació addicional o per presentar una reclamació, per exemple, si no s'ha obtingut satisfacció en l'exercici dels seus drets.


A partir del proper dia 8 de juny ja pots dir la teva mitjanÃ§ant diversos canals\nEl proper dimecres 8 de juny es posa en marxa la fase de presentaciÃ³ de propostes dels Pressupostos Participatius Sant Quirze del VallÃ¨s 2016. Del 8 de juny al 4 de juliol tant les entitats i associacions inscrites al Registre Municipal dâ€™Entitats, com les empreses del poble o les persones majors de 16 anys empadronades al municipi, aixÃ com els comerÃ§os ubicats a Sant Quirze, podran presentar la seva proposta dâ€™inversions de qualsevol Ã mbit de competÃ¨ncia municipal. Com a mÃ xim es podran presentar fins a 5 propostes amb un lÃmit dâ€™import per projecte de 200.000 euros.\nEl mateix dimecres 8 de juny, data dâ€™inici del termini, hi haurÃ una sessiÃ³ oberta on es podran presentar directament les propostes. Per tal de facilitar aquest trÃ mit, els tÃ¨cnics de l'Ajuntament explicaran alguns elements clau com: quÃ¨ Ã©s un pressupost municipal, quÃ¨ Ã©s una inversiÃ³ i quines sÃ³n les inversions previstes per part del govern. La sessiÃ³ tindrÃ lloc a la Patronal a les 18 h i comptarÃ amb servei de ludoteca.\nEl termini per a presentar les propostes sâ€™allargarÃ fins al 4 de juliol de manera presencial a les oficines dâ€™AtenciÃ³ Ciutadana de lâ€™Ajuntament o omplint la solâ€¢licitud que trobareu al web municipal, en aquest enllaÃ§.\nPer Ãºltim tambÃ© es recolliran propostes a diferents zones del municipi on sâ€™habilitaran taules de recollida de butlletes.\nPodeu consultar la Guia de Pressupostos Participatius en el document relacionat en aquesta notÃcia.


Notícia: L’alcalde de Blanes es reuneix amb el col·lectiu ‘Papers sense Contracte’ tancat des de fa cinc dies a l'esbarjo\nL’alcalde de Blanes es reuneix amb el col·lectiu ‘Papers sense Contracte’ tancat des de fa cinc dies a l'esbarjo\nNoticia publicada a la web el 06/18/2018 02:34:30 PM\nUn dels temes que s’ha tractat és la moció que ha preparat l’Ajuntament de Blanes sobre el Dret a l’Empadronament, que es portarà a l’ordre del dia del ple de la setmana vinent\nAquest migdia s’ha reunit una representació del col·lectiu ‘Papers sense Contracte’ amb l’alcalde de Blanes, Mario Ros. L’objectiu era tractar diversos temes relacionats amb els motius que els han conduit a tancar-se indefinidament des de dimecres passat –fa cinc dies- a l’Esbarjo Parroquial. La trobada es va acordar precisament el primer dia que va començar l’acció, arran de la visita que els va fer l’alcalde al lloc del tancament per interessar-se per la seva situació.\nReunió al Despatx d'Alcaldia\nA la reunió d’avui al migdia han assistit, a banda del batlle blanenc, la cap tècnica del Departament de Serveis Socials, Lurdes Rodríguez, així com quatre representants del col·lectiu. Els encapçalaven Luisa Ceaglio (‘Papers sense Contracte’) i Marcos Martín Prior (PAHC), així com dos joves immigrants. Un cop finalitzada, tots els participants l’han valorat de manera molt positiva.\nTancament del col·lectiu a l'Esbarjo Parroquial\nTant durant aquella primera trobada com durant la que ha tingut lloc avui al migdia s’han tocat dos temes principalment. El més destacat és sobre el Dret a l’Empadronament, una qüestió que precisament ja hi havia la intenció que es portés a l’aprovació del Ple Municipal en forma de moció, de cara a la sessió ordinària del mes de juny, que tindrà lloc la setmana vinent, el dijous dia 28.\nMoció sobre el Dret a l’Empadronament\nLa Comissió de Cooperació, Solidaritat i Cohesió Social reunida a principis de juny va redactar un esborrany de la proposta d’acord, que inclou entre d’altres qüestions facilitar l’accés al padró i l’emissió dels certificats que hi van associats. De fet, atenent al què disposa la legalitat vigent, l’Ajuntament de Blanes ja empadronava persones sense domicili fix o sense sostre, així com els qui ocupen pisos.\nUna de les qüestions que es preveu a la moció és crear una comissió transversal d’empadronament per analitzar situacions excepcionals de precarietat habitacionals, econòmiques o socials prèvia a la decisió per part de l’òrgan administratiu. Aquesta darrera mesura és perquè l’objectiu de la comissió és agilitzar els tràmits, i no pas ajornar-los.\nManifestació davant l'Ajuntament de Blanes\nAltres dos punts inclouen d’una banda que es facilitin les gestions i verificacions de l’empadronament per part dels tècnics municipals, i de l’altra que s’aprovi la implementació de la manera més ràpida possible –no superior als quatre mesos, en tot cas- i amb la fórmula que es consideri més adient, la carta de residència municipal o informe de coneixement de residència al municipi.\nPer últim, el darrer punt que s’inclou a la proposta d’acord és que es faci una Declaració Institucional que reafirmi tots els termes que s’hi ha inclòs. La Comissió de Cooperació, Solidaritat i Cohesió Social (CCSCS) està encapçalada per l’alcalde de Blanes, Mario Ros, la coordinen les tècniques dels Serveis Socials de l’Ajuntament de Blanes, i en formen part Blanes Solidari, Fundació Vicenç Ferrer, Creu Roja, Càritas Interparroquial, El Bon Samarità, Blanes amb Kuwonku, el Col·lectiu de Famílies Acollidores d’Infants Sahrauís, Amnistia Internacional, Stop Mare Mortum, Acció Solidària Mediterrània, i altres entitats socials.\nEn la reunió d’avui també s’ha parlat abastament sobre les problemàtiques relacionades amb l’emergència habitacional que pateixen tant les persones immigrants com gent del país en situació de vulnerabilitat tant econòmica com social. En aquest sentit, l’alcalde de Blanes els ha avançat el calendari que hi ha per poder acabar les obres de rehabilitació dels pisos dels mestres de l’antiga Escola Carles Faust, que es destinaran a casos d’emergència habitacional.\nUna altra qüestió que s’ha tractat ha estat la reobertura dels expedients sancionadors contra els bancs que tenen pisos buits, així com la vivenda social i més ajudes per als comptadors d’aigua solidaris. Per últim, també s’ha proposat a l’alcalde, Mario Ros, la possibilitat de posar en marxa al municipi de Blanes el què anomenen ‘Carnet de Veïnatge’, perquè els immigrants sense papers puguin disposar d’algun tipus d’identificació.\nAbans de començar la reunió, i durant tota l’estona que s’ha mantingut al Despatx d’Alcaldia, una representació de la 30ena de persones immigrades que està tancada a l’Esbarjo Parroquial s’ha manifestat davant l’Ajuntament de Blanes. Durant la mobilització s’han fet públiques les seves reivindicacions, així com les entitats i partits polítics que durant aquests dies els han recolzat: Labora Blanes, Llibres en Lluita, Sostre i Dignitat, Càritas Interparroquial Blanes, CUP, COS La Selva, Batega per Blanes, ERC, Casal Cubà Blanes, PAHC, Ateneu Popular Sa Fera Ferotge, Blanes Solidari, STOP Mare Mortum, NO més precarietat, CDR Blanes, CAT. En Comú, Procés Constituent, Fundació SERGI i PSC.


El confinament municipal de cap de setmana passarà a ser comarcal a partir del proper divendres - Garrotxa Digital\nEl confinament municipal de cap de setmana passarà a ser comarcal a partir del proper divendres\nComentaris tancats a El confinament municipal de cap de setmana passarà a ser comarcal a partir del proper divendres\nEl Govern ha anunciat aquest dissabte que el cap de setmana vinent s’ampliarà l’abast del confinament de cap de setmana. Tot i que es mantindrà aquesta mesura, la mobilitat ja no estarà limitada als municipis, sinó que serà per comarques. També s’ha donat llum verda a l’obertura dels centres comercials amb un 30% de l’aforament i a ampliar el màxim de persones en les activitats culturals. La relaxació d’aquestes mesures entrarà en vigor aquest mateix dilluns.\nPer tant, els garrotxins passen a poder-se moure lliurement dins el territori comarcal. Tot i això, es manté la restricció d’entrada i sortida de persones de Catalunya, excepte per a aquells desplaçaments adequadament justificats. En el comunicat fet des del Govern, el Procicat recomana, de nou, que els desplaçaments fora del domicili es limitin en la mesura del possible.\nSant Jaume de Llierca acull el Mercat de Nadal amb un total de 16 parades\nFerrer Xocolata viatja fins al Far West amb la mona monumental\nFalta poc perquè arribi el moment de menjar-se la mona i a Ferrer Xocolata ja tenen l'aparador ple d'elaboracions pròpies. Com cada any, ja estan a punt de repartir la mona monumental de Pasqua. Aquest curs han decidit inspirar-se en el Far West. Jordi Ferrer,…\nSegons les últimes dades del Departament de Salut, però, el risc de rebrot se situa als 79 punts a la Garrotxa i a Olot decau fins als 60. La Rt, és a dir, la velocitat de contagi de la malaltia, també decau a la comarca, amb 0,78 punts i a Olot de 0,94. Tanmateix,…


El tram del Baix Ebre de la Via Verda de la Val de Zafán registra un total de 339.985 usuaris durant el 2020 - EbreDigital.cat\nLa Via Verda de la Val de Zafán ha registrat un total de 339.985 usuaris al tram del Baix Ebre durant el 2020, segons les dades recollides pels comptadors instal·lats pel Consell Comarcal del Baix Ebre en tres punts de l’itinerari. Un 52,3% del total d’usuaris han estat ciclistes, mentre que un 47,7% han estat vianants. Pel que fa als mesos amb major afluència d’usuaris han estat juliol i agost, amb prop de 80.000 persones, seguits de setembre i octubre.\nQuant a la mitjana diària d’usuaris és de 1.858 persones. La major part d’aquests usuaris es detecten al comptador instal·lat a Tortosa, un 70% del total; mentre que el d’Aldover registra un 17% dels usuaris i el de Benifallet un 13%. Les dades recollides mostren que als comptadors de Tortosa i Aldover es manté el volum d’usuaris durant tot l’any, a excepció dels mesos del confinament per la Covid-19; però en el cas de Benifallet l’afluència més gran d’usuaris de la via es concentra entre els mesos de juliol i octubre.\nTot i que durant el cap de setmana es produeix un increment del nombre d’usuaris, les dades recollides pels comptadors posen de manifest que la Via Verda de la Val de Zafán s’utilitza cada dia de la setmana. Pel que fa al dia en què es van comptabilitzar més usuaris a l’estació de Benifallet va ser l’11 d’octubre amb un total de 1.011; mentre que en el cas de Tortosa va ser el 8 de novembre amb 1.359 persones i, finalment, a Aldover, el comptatge màxim va tenir lloc el 19 de febrer amb 648 persones.\nAquestes dades constaten que la Via Verda de la Val de Zafán és un dels actius turístics més potents de la comarca, tant pel que fa al turisme de proximitat com per a l’internacional. En aquest sentit, el diari britànic ‘The Guardian’ ha inclòs la Via Verda entre una vintena de descobriments turístics del 2020.\nEl Consell Comarcal del Baix Ebre va instal·lar els comptadors a final del 2019, es tracta d’un sistema innovador que, a través d’uns sensors, permet diferenciar entre vianants i ciclistes. El senyal captat pels sensors és analitzat per un sistema intel·ligent que recull les dades, les emmagatzema i, posteriorment, s’analitzen mitjançant un software en línia.\nD’altra banda, el Consell Comarcal del Baix Ebre ha instal·lat una estació de recàrrega de vehicles elèctrics a Xerta, a la vora de l’estació de la Via Verda. Es tracta d’una estació de recàrrega semiràpida, que permet carregar dos vehicles elèctrics simultàniament en un temps comprès entre dues i quatre hores. En aquesta estació poden accedir-hi vehicles elèctrics de qualsevol marca i tipologia, ja siguen cotxes, furgonetes, motocicletes o bicicletes. Aquesta actuació ha estat finançada per l’Institut per al Desenvolupament de les Comarques de l’Ebre (IDECE).\nPer tal de fer ús d’aquesta estació de recàrrega, els propietaris poden sol·licitar al Consell Comarcal del Baix Ebre l’emissió d’una targeta de mobilitat elèctrica que els donarà accés gratuït al subministrament. Es tracta del mateix funcionament que fa servir l’estació de recàrrega pública que hi ha a l’entrada del Consell Comarcal del Baix Ebre. També són vàlides les targetes de mobilitat elèctrica expedides per institucions adherides a l’Aliança dels Municipis per a la Interoperabilitat dels punts de recàrrega.


rocaineu: de gener 2010\nAmb la Serra del Verd al fons (Foto:EduPlana)\nEnfilem a la muntanya màgica i avui tot ens acompanya.. la inversió tèrmica deixa el fred a baix, una fina capa de neu granulada ens fa les delícies, el vol del trencalòs com a única companyia, la conversa de la Teresa i quins ulls, la lluna que ja ha despuntat orgullosa, i els gebres que juguen amb els llums del capvespre.... que plè!\nPugem al cim des del Gresolet per l'enforcadura amb una base endurida i una fina capa de neu granulada que amaga les traces des de poc abans del refugi... la innivació de la tartera és justa, però en tres quartes parts és de bon esquiar, fins al ramal de l'esquerra (pujant) de la part inferior on toca fer girs curts entre els rocs. Això si, a cotes baixes - sense vent - hi ha tres dits de neu granulada amb ganes de lliscar, una capa superdèbil per a properes nevades si es manté el fred o als llocs obacs. Més amunt el vent n'ha fet acumulacions - sempre sense massa gruix - excepte al canaló central on s'ha format una bona placa d'uns 400m de llarg i 50 d'ample. De baixada a la part baixa hi he caigut a sobre després d'un gir inoportú i no s'ha mogut res, però a tenir en compte. Sempre es pot passar per una banda o l'altre.\nA la part superior de la tartera (Foto:EP)\nNeu granulada i la capa que s'esquerda al passar, i arribant a l'enforcadura (Foto:EP)\nRicard, va per aquí? i enfilant la cim (Foto:EP)\nDe l'enforcadura en amunt esquís al coll i a peu. Bona baixada, amb la neu granulada ja una mica humida al cantó dret de la tartera, i seca a l'esquerra...\nEn definitva, discreta recomanació, si aquest diumenge hi ha nevades millor esperar a que tornin les temperatures altes i s'assenti la neu.\nAmb l'enforcadura als peus (Foto:EP)\nFoto cim... i la sud del Cadí (Foto:EP&PB)\nDos esquiadors que són un, i poc abans de caure al tram baix de la placa al canaló central característic que arriba fins poc abans de l'enforcadura (Foto:PB)\nAl ramal esquerra poc abans del final (Foto:PB)\nAl refugi ens recorden el que ja ha sortit escrit a infohielo, les condicions de gel aquest any són molt precàries, amb gel "mort" on corre l'aigua per sota a moltes cascades i recomanen evitar-ne l'escalada, també perquè es pugui mantenir el poc que hi ha i anar fent.\nA la cara nord i amb els episodis intercalats de calor la neu s'ha anat endurint i les condicions són bones per mixtes, però sense esperar trobar gel del bò ni abundant.\nPenúltim apunt, les normals de la Gallina Pelada i la Serra del Verd és veien bé, jo hi aniria tranquil.lament...\nI recomanació descarada, si passeu per Gòsol que us atengui la Teresa a l'Hostal Francisco i deixeu-vos seduïr per la seva alegria per la vida i la seva gent... y si sos latino platica de tu país que le va a encantar!\nLa lluna, i Josa del Cadí (Foto:EP)\nLa lluna i la gebrada del cap del plà (Foto:EP)\nNomés falta la lluna, fins i tot amb el vol del trencalòs! (Foto:EP)\nActivitatmoltbenfetaidesfeta al sempre agraït Pedraforca el 28/01/10\nPublicado por edunz en 18:54 3 comentarios\nPic Oest de la Coma de Varilles, 2.728m BE S2/S3 (Andorra)\nBonic descens directa a la vall\nEns deixem seduir novament per la vall de Ransol aquesta vegada per enllestir la idea que ja dúiem el dia abans. A banda de la més clàssica ascensió a la Serrera, se'ns descobreixen itineraris plens, i per gaudir de suaus, o no tant, descensos... ara que està tot com un mató\nFantàstica panoràmica de la banda occidental de la vall de Ransol, amb el Pic de la Pala Alta, la Cabaneta i la Serrera tancant el circ\nSobre l'itinerari, enfilarem creuant el pont com si fóssim en direcció a la Pala de Jan, i al gust i a la intuïció anirem en lleugera diagonal per allà on el bosc sigui més esclarissat fins a passar per sota el llom pronunciat i ben visible des de baix que separar el riu de les Portelles i el dels Planells de Caraup. També podem pujar nord directa fins a la cota aprox. de 2.100m on llavors toca flanquejar a l'Est. Però vaja, sense ser molt evident, tampoc és difícil trobar-ho. Un cop a la cubeta evident fins al cim, decantant-nos per la Punta oest o el cim de la Coma de Varilles (per aquest cal arribar-se al coll que els separa) al gust. El descens el fem per comes penjades cap a la Tossa de Caraup, on aquest dia trobem millor neu, trams sense traces que són un luxe, i completa un petita circular al trobar un passadís natural pel riu dels Planells de Caraup que creua la franja de bosc, prou densa, i ens mena pràcticament a l'aparcament.\nItinerari (en vermell ascens, blau descens)\nAscens, amb la Serrera al fons i més amunt, ja enfilant per la cubeta que mena al cim\nSobre l'estat de la neu, la franja de bosc de pujada (orientació sud) crosta que es mantindrà tot el dia. Més amunt pols més o menys pesada segons l'orientació. Al descens, i al prendre vessants O poc assolellades aquesta època de l'any, trobem una neu pols més seca i que ens fa les delícies. Fins i tot a al zona de bosc obaga, encara es manté pols, tot i que més humida, però sense rastre de crosta. Com preveiem, en general trobem el mantell més ben assentat que la banda occidental de la vall, ja que la seva orientació SO havent bufat del SO hi ajuda.\nI algunes imatges dels moments del dia...\nA la cubeta, i un pastisset...\nAl cim amb el Pic de la Coma de Varilles al fons\nCrestejant un tramet\nCim i l'imponent caiguda del Pic de Ransol cap a França...\nL'entrada al riu que en seu tram final s'estreny\nActivitatmoltbenfetaidesfeta amb la Gemma Turell i la Marina Gay, i la companyia d'un vel suau que tot ho fa agradable aquest dia, el 23/01/10\nPublicado por edunz en 18:09 2 comentarios\nAl cim del Pic de la Serrera (Foto:EduPlana)\nEnfilem a les sempre contradictòries valls d'Andorra i ens refugiem al tapís blanc de la vall de Ransol. Una darrera mirada enrere en fa canviar de plans, per canviar-los després també, que el mantell mana... com el sol i el 'blaublanc' punyent, que tot ho envaeix avui\nPujant l'aresta cimera del Pic de la Serrera amb la vall de Ransol als peus (Foto:EP)\nTornem a creuar el pont del riu dels Meners i ens perdem cap a l'oest vall endins abduïts per l'esplendor del lloc, i la solitud, que tant costa de trobar en aquest racó. La idea era pujar al Pic de la Coma de Senyac però les pales del cim les veiem molt carregades, i amb el mantell que li falta per donar prou confiança. Prenem l'aresta de la Serrera, mirador excepcional. El descens el fem sempre per pales més dretes sortint una bonica quasi-circular.\nItinerari vist des del pic oest de la Coma de Varilles, en vermell ascens i blau descens on el pas més obligat (però curt) es troba entre l'estany dels Meners de la Coma i els estanys de Ransol. Per tot, canals i opcions més dretes, per quan les neus ben assentades... i al pont del riu dels Meners (Foto:EP)\nEnfilant... amb pic de la Coma de Varilles al fons (Foto:EP)\nSobre l'estat de la neu, la innivació a Andorra és molt bona, res a veure amb els cims i carenes ventats de la banda de Puymorens-Carlit-Puigmal (passadís natural als forts vents del N/NO). Ben bé a la zona del Pas de la Casa és on el panorama canvia. Havent bufat del SO i NO la neu de la banda occidental de la vall de Ransol està prou afectada pel vent, amb en general neu pols placada pel vent, poc transformada a les obagues (ull amb possibles capes dèbils), ventejada o amb acumulacions segons el lloc. Més ben transformada i assentada a les vessants sud de 2.200-2.400 en avall, i pendent d'acabar-se d'assentar més amunt. Les cornises mirant la vall del Pic de la Cabaneta i el Pic de la Pala Rodona són testimoni de la força del vent i els remolins a aquesta banda de la vall. Trobem un poti poti de neu pols més o menys solta/premsada i als trams més solells una mica pesada, i neu endurida, en general de molt bon esquiar, i crosta a la cota inferior ja arribant a l'aparcament.\nCota 2.100m. S'aprecia bé l'afecte del sol i el vent; vessants NE a la part baixa ben carregades i poc transformades i mantell ben assentat a la dreta del riu, pentinat pel vent i ben escalfat. A la dreta es veu el tub per on baixarem (Foto:EP)\nA la cota 2.400m, el sol i el vent segueixen pautant la neu, des de la zona dels estanys de Ransol, amb el pas obligat a la part superior dreta del contrafort rocós (sol i ombra) per baixar dels estanys dels Meners de la Coma (Foto:EP)\nLa pala sud de la Serrera la vam esquiar pel cantó dret, prop del llom, entre afloraments rocosos. Es veien però traces antigues pel mig de la pala i fins al fons de vall.\nL'accés al lloc com és habitual net fins a l'aparcament on ens calcem els esquís (cota 1.900m aprox.)\nI algunes imatges i vídeos dels moments...\nLa vessant SO del pic de la Serrera plena de possibilitats, i arribant al cim amb l'Estanyó i el seu corredor N que espera el torn. A tenir en compte que encara resta a l'ombra tot el dia (Foto:IgnasiFarràs)\nBaixant la pala S de la Serrera (Foto:EP&IF)\nDel llom baixant directes als estanys dels Meners de la Coma amb les cornises del pic de la Cabaneta ben visibles, i gaudint del 'pow pow' més avall (Foto:IF&EP)\nBaixant la pala S del pic de la Serrera\nLa baixada directa del llom de la Serrera cap a l'estany dels Meners de la Coma, que ens trobem més carregat del que semblava des de dalt\nDes de l'estany dels Meners de la Coma\nI més tub...\nActivitatmoltbenfetaidesfeta amb l'IgnasiFarràs el 22/01/10\nPublicado por edunz en 16:39 9 comentarios


EPOC, una malaltia crònica i desconeguda | Consumer\nS'estima que a Espanya prop del 10% de les persones d'entre 40 i 80 anys pateixen malaltia pulmonar obstructiva crònica, encara que més de la meitat no estan diagnosticades\nData de publicació: Dimecres, 29deNovembrede2017\nLa malaltia pulmonar obstructiva crònica o EPOC és una malaltia respiratòria prevenible i tractable, però no curable. Aquesta patologia es caracteritza per l’obstrucció del flux aeri i la dificultat per buidar l’aire dels pulmons. L’EPOC, segons dades del 2015 de l’Organització Mundial de la Salut (OMS), és la quarta causa de mort al món. A Espanya, dels 21.400.000 habitants d’entre 40 i 80 anys que hi ha, s’estima que pateixen EPOC més de 2.185.000 de persones, però 1.595.000 no estan diagnosticats; per això es diu que és una malaltia molt freqüent, però desconeguda. En aquest article s’expliquen les causes de l’EPOC, els seus símptomes, el diagnòstic i el tractament.\nL’EPOC és provocada, fonamentalment, per la inhalació de partícules procedents del fum del cigarret o el generat per la utilització de la biomassa com a font de calor.\nEl principal símptoma és la dispnea o sensació d’ofec, que al principi es relaciona amb l’activitat física intensa, però amb el temps la dificultat respiratòria pot produir-se en activitats de baixa intensitat, fins i tot en repòs. Altres signes són la tos crònica¸ que sol tenir un inici insidioso, amb freqüència als matins; aquesta tos crònica es tornarà persistent amb el pas del temps. Al seu torn, també pot originar-se un augment en la quantitat d’expectoració o canvi de color d’aquestes secrecions.\nPot sospitar-se de l’existència d’EPOC quan apareixen aquests símptomes i s’ha estat o s’està exposat a factors de risc. Però per establir el diagnòstic definitiu és imprescindible la realització d’una espirometría amb la finalitat d’estudiar la funció pulmonar.\nCom és el tractament de l’EPOC?\nEl tractament de l’EPOC consta dels següents passos:\nDeixar de fumar. Indispensable, ja que el tabac és la causa del 90% dels casos amb EPOC.\nMedicació inhalada. Serveix per ajudar a controlar els símptomes i disminuir la freqüència i gravetat de les agudizaciones. Aquest tractament arriba d’una forma més directa al pulmó i la seva eficàcia és més ràpida. Qualsevol dispositiu d’inhalació és efectiu si es realitza de manera correcta; per a això és necessari revisar com es fa la tècnica de manera habitual. Encara que el pacient es trobi bé, no ha de deixar de prendre-la, tret que ho prescrigui el metge.\nMantenir un pes saludable. És comú que els pacients amb EPOC tinguin alterat el seu pes, ja sigui per defecte o per excés. Un excés de pes, especialment al voltant del ventre, pot augmentar la sensació de falta d’aire, a més d’incrementar el risc de sofrir malalties coronàries, hipertensió arterial i diabetis. Mentre, en els casos de desnutrició, empitjora la funció pulmonar, la qualitat de vida de la persona i la seva força muscular i pot patir alteracions immunològiques que poden generar una agudización de la malaltia.\nFer exercici. Realitzar activitats físiques augmenta la sensació d’ofec en les persones que sofreixen EPOC, per la qual cosa aquests pacients solen reduir el seu nivell d’activitat per evitar la dispnea. No obstant això, és necessari mantenir una vida activa i fer exercici per tots els efectes beneficiosos que té en l’organisme. Per això, l’exercici físic és el tractament no farmacològic més recomanat en aquestes persones. Per controlar els símptomes és fonamental coordinar l’activitat física amb la tècnica de respiració amb llavis frunzits.\nDormir bé. Per tenir una bona qualitat de vida és necessari descansar ben tots els dies. L’EPOC, unida al tabaquisme, el consum d’alcohol, l’obesitat… pot contribuir a l’aparició de la síndrome d’apnea-hipoapnea del somni, per la qual cosa els qui tenen problemes per dormir, que ronquen o s’aixequen amb sensació de falta de descans, irritabilitat o mal de cap matutino, deuen consultar al seu metge.\nSuperar l’ansietat o depressió. Patir una malaltia crònica incrementa el risc de sofrir depressió, estrès i ansietat, però l’aparició de qualsevol d’elles pot empitjorar símptomes, com la falta d’aire.\nContinuar amb la seva vida social. Sofrir EPOC no implica haver de quedar-se a casa i no gaudir del temps lliure; solament es requereix una mica més de planificació.\nOxigenoteràpia. És un tractament necessari quan els nivells d’oxigen en sang són inferiors al normal. No produeix dependència, sent necessària la seva administració tant temps com hagi estat pautat. És poc probable que l’administració intermitent d’oxigen li aporti beneficis.\nUna exacerbación és un empitjorament de la malaltia que produeix un canvi, en general brusc, de l’estat de salut. Per detectar-ho cal actuar davant qualsevol signe d’alarma, com l’augment de la dispnea, de la tos, canvis en l’aspecte i quantitat de les secrecions, pitjor tolerància a l’activitat habitual, increment de la necessitat de més medicació, febre o inflor de les cames.\nPer obtenir més informació, des de la Fundació Lovexair conviden a realitzar “El viatge del pacient amb EPOC“, on es desenvolupen tots els aspectes més importants d’aquesta patologia. A més, es pot consultar amb educadors experts a través del correu electrònic cuentanos@lovexair.com.\nepoc pulmons tabac


El Punt Avui - Notícia: “L'esforç sempre paga la pena, sempre”\nENRIC BANDA, DIRECTOR AREA CIENCIA RECERCA I MEDI AMBIENT DE LA FUNDACIÓ LA CAIXRREC\nEnric Banda (Barcelona, 1950) té un impressionant currículum d'home de ciència. Des de l'Obra Social La Caixa treballa per despertar vocacions científiques. El projecte més recent és Mar a Fons, fet amb el CSIC. (elmarafons.com) “L'esforç sempre paga la pena, sempre”\n21/10/12 02:00\t-\nAls joves sempreels recomanoestudiar.El que sigui. És prou bona la qualificació científica dels estudiants d'ESO?Jo crec que és correcta, quan la comparem amb la d'altres països europeus. El que passa és que aquí la ciència és menys reconeguda socialment, pocs estudiants volen fer ciència a la universitat i llavors perdem pistonada.Aquí ens obsessionen els informes internacionals, com ara el PISA.Em permet una nota personal? En acabar la universitat vaig anar a fer el doctorat a Suïssa. Vaig comprovar que la meva formació teòrica era superior a la dels meus col·legues. No la pràctica. És a dir: algunes coses les fem bé i altres no tant.El moment actual no convida a esforçar-se gaire...És cert que patim una crisi econòmica i que l'atur ataca totes les franges. Ara: ataca menys les persones amb educació. Com més educació tens, més fàcil és trobar feina.A un jove que ha de decidir si estudia o es queda a casa, què li diria?Que val la pena esforçar-se. L'esforç sempre paga la pena, sempre. El coneixement és l'únic que ens traurà de la crisi. I quan passi la crisi, caldrà seguir estudiant per no tornar a caure-hi. Als joves sempre els recomano estudiar. El que sigui. No necessàriament ciències.El nivell científic del nostre país és prou bo?Per sort, en recerca científica i durant uns anys hi ha hagut una gran embranzida i tenim una situació relativament bona. A Barcelona hi ha un hub d'excel·lència i de talent.En recerca. I al carrer?Si em pregunta pel ciutadà mitjà, la seva cultura científica és més baixa que l'europea. Cal fer-hi més. És una missió de l'Obra Social La Caixa. De fet, nosaltres no fixem els objectius d'acord amb els interessos del personal de la institució, sinó que identifiquem les febleses socials i intentem reparar-les.La Fundació La Caixa fa anys que està compromesa amb la ciència...Sí. I en el fons, un dels nostres grans objectius és despertar vocacions científiques. Una missió difícil. I difícil d'avaluar. Però sí que sabem que hi ha factors que hi influeixen.Com ara?Una bona educació, un bon material perquè els infants s'entusiasmin, perquè vegin com es fa la recerca, perquè puguin conèixer el mètode científic..., que puguin discutir els resultats dels experiments que han fet. Així es formen persones que després poden triar carreres científiques.Per exemple?El projecte Mar a Fons. És un projecte temàtic i educatiu fet amb l'Institut de Ciències del Mar que tracta sobre el mar. Té uns vídeos fantàstics, però també uns continguts educatius amb exercicis que els docents poden agafar de la xarxa i treballar amb els alumnes.Alumnes de totes les edats?Sí, però sobretot alumnes que al seu currículum fan ciències naturals. Ara, no són continguts estrictament curriculars, sinó de complement, que és el que les escoles, els professors i els mateixos estudiants ens demanen.Com se'ls va acudir?Sempre hem tingut sensibilitat pel mar. Ja n'hem fet coses, però fa uns tres anys vam decidir que calia anar més enllà. Com que amb l'Institut de Ciències del Mar ja fèiem coses, es va produir una conjunció d'idees. El resultat és Mar a Fons, que té un gran rigor científic.Per què es dedica a la divulgació científica?Jo vaig començar la meva carrera com a científic. Després em vaig dedicar a fer gestió de la ciència a Europa. Al final estic desenvolupant una feina una part de la qual demana de ser divulgada...Però s'ho passa bé?Fantàstic. Comunicar coneixement és magnífic i gratificant.Per què ho canviaria?En aquest moment, per res.Per cert, cada cop que canvia el govern, canvia la llei d'educació...Genera molta inseguretat que es facin unes coses durant uns anys i que després ho canviïn. Caldria pactar uns mínims i no anar-los tocant.Director de l'àrea de ciència, recerca i medi ambient de la Fundació La Caixa\nDarrera actualització ( Diumenge, 21 d'octubre del 2012 02:00 )\nEl Punt Avui. Comarques Gironines 21-10-2012 Pàgina 88 El Punt Avui. Edició Nacional 21-10-2012 Pàgina 56 DESA LA NOTÍCIA A:


Francès B2.1 Codi: 00.169 Crèdits: 6\nImportant: recomanem als estudiants que NO es matriculin de Francès B2.1 abans d'haver superat B1. Per a poder complir amb els requisits associats al seu pla d'estudis, els estudiants de Grau han de cursar Francès B2.1 i Francès B2.2: el fet de superar Francès B2.2 no comporta el de superar automàticament Francès B2.1, ni tampoc l'obtenció dels crèdits corresponents.\nDegut a la situació excepcional causada per la COVID-19, aquest semestre la Prova de síntesi (PS) es farà de forma virtual, en línia.\n-Grégoire, Maïa (2013). Livret de corrigés de la Grammaire Progressive du Français (niveau intermédiaire), Paris: CLE International, 2013, ISBN 9782090381177\nEl llibre us serveix de suport, de material de consulta i també per a fer activitats addicionals. Tant en les referències gramaticals de la pàgina web com en les correccions i les observacions del professor, heu de prendre el llibre com a referència. Vosaltres mateixos veureu que l'heu de consultar tot sovint. Per altra banda, us servirà també per a Francès: Idioma modern II.\nEl quadernet de solucions es pot demanar en préstec a la Biblioteca de la UOC, i es pot trobar molt fàcilment a llibreries en línia com la Fnac o Amazon.\nLes altres obres citades són també referències molt útils: un bon diccionari monolingüe (Le Robert) i, per als problemes específics de fonètica i conjugació, si és necessari, manuals d'autoaprenentatge (Phonétique progressive du français i Conjugaison progressive du français), que també us serviran per a tots els nivells i us permetran aconseguir un bon nivell.\n2) Les PEC (Production d'Évaluation Continue)\nSón les activitats escrites i orals que s'indiquen per a cada PEC i que heu de lliurar al professor o penjar en les dates indicades. Podreu conèixer els terminis de lliurament fent clic damunt les dates del calendari de l'aula de l'assignatura. Per aprovar l'EC (Évaluation Continue), heu de presentar totes les PEC.\nCom que considerem important que els estudiants tinguin un primer feedback de forma ràpida, s'incorpora a la PEC1 la Prova Inicial obligatòria (PI), que serà un exercici oral o bé escrit, que caldrà lliurar com a molt tard 10 dies després de l'inici del semestre. Els estudiants en rebran la correcció i l'avaluació molt aviat, i en podran deduir una informació molt útil per al seu seguiment de l'assignatura.\nLa nota de la PI representa un 50% de la nota de la PEC1. Una PI no realitzada estarà avaluada amb una D, i farà mitja amb la nota de l'altra activitat obligatòria de la PEC1, que implicarà un suspens de tota la PEC.\n3) Treball i participació\nDe TP, n'hi ha de dos tipus: els obligatoris (TPA i TPB) i els voluntaris (TPC).\nPer a aprovar Idioma modern I: Francès, la nota de treball i participació ha de ser positiva.\nPresentació de les tasques obligatòries:\nRecordeu que heu d'enviar totes les tasques obligatòries proposades pel professor: una PEC en la qual manqui un exercici sempre tindrà una nota negativa!\nHaureu de fer els exercicis a la fitxa de la PEC, el document que conté les instruccions de la PEC i que el professor publicarà a la pàgina de la PEC. Envieu sempre la fitxa PEC al REC (Registre d'Evaluation Continue) de l'aula de l'assignatura i mai a la bústia personal del professor. La bústia personal només serveix per a la comunicació entre vosaltres i el professor, per a la qüestió que sigui (consultes, dubtes, problemes, missatges personals), però, en cap cas, per a lliurar les PEC.\nLangblog forma part integral de la metodologia no presencial de la UOC: els vídeos compartits dels estudiants fomenten un esperit de col¿laboració i interacció entre ells. El seu ús dona l'oportunitat als estudiants de parlar i escoltar l'idioma estranger que s'està estudiant, així com també permet avaluar les competències lingüístiques d'expressió oral en un idioma estranger.\nLangblog permet la gravació directa o la pujada de vídeos pregravats que els estudiants comparteixen amb els companys de l'aula virtual per tal de realitzar l'activitat docent. Aquesta gravació s'ha de compartir obligatòriament amb la resta de companys de l'aula.\nÉs possible que el professor us indiqui altres maneres de presentar les tasques orals, com l'ús de l'Skype i la seva gravadora, Tandem o el Videochat per exemple.\nEl curs es distribueix en 5 unitats d'aprenentatge.\nTot i que podeu organitzar el procés adaptant-lo al vostre nivell i disponibilitat, us recomanem que distribuïu el treball durant tot el semestre seguint la planificació de temps indicada per les dates de lliurament de les tasques d'avaluació continuada. Si respecteu l'estructura del calendari, veureu que sempre disposeu d'un mínim de 14 dies per a fer cada unitat (pel que fa a les dates de lliurament, consulteu el calendari de Planificació o el capítol Dates clau).\nEn aquesta assignatura no hi ha examen final i per tant només es pot superar a partir de l'évaluation continue (EC) i la prova de síntesi. La fórmula d'acreditació és: EC + PS.\nLa nota final d'avaluació contínua es basa en dos tipus d'activitats obligatòries: les activitats PEC i les activitats de TP. Per a aprovar Idioma modern I: Francès, ambdues notes resultants han de ser positives.\nL'Évaluation Continue (EC) és formada per tasques o exercicis escrits i orals que s'indiquen per a cada unitat com a obligatoris (les PEC) i que heu de lliurar en les dates indicades a les parts Planificació i Dates clau.\n-En tot cas, però, hi ha una nota eliminatòria: si un dels criteris d'avaluació de la producció oral o de la producció escrita és avaluat amb una D, la PEC resultarà suspesa, independentment de la resta de notes.\n-Per a aprovar l'EC cal que lliureu TOTES les PEC respectant les dates del calendari, el format de presentació i el lloc de lliurament que es requereixin (exemple: Langblog, Registre d'Évaluation Continue,...).\nNomés en cas de força major ben justificat, si no podeu enviar la PEC abans de l'hora límit de la data prevista, escriviu el més aviat possible al vostre professor per a intentar arribar a un acord: sempre abans de la data límit, mai després.\n- Tasques mal lliurades (format incorrecte, bústia errònia, etcètera).\nÉs clar que us podeu documentar quan calgui i, de fet, és una acció molt correcta. Tanmateix, la redacció ha de ser vostra. Heu d'indicar sempre les adreces dels llocs web on heu trobat la informació i, si citeu textualment una frase, poseu-la entre cometes.\nSegons es recull als capítols II i III de la Normativa de Drets i Deures de la Universitat Oberta de Catalunya, disponible a la Secretaria de la universitat, les conductes de plagi i de còpia en les activitats i treballs presentats són reconeguts com a faltes greus. L'estudiant quedarà desqualificat de l'avaluació continuada i suspendrà l'assignatura si alguna part dels textos orals o escrits que ha lliurat en les diferents tasques d'EC no és original.\nLa reproducció o compartició no autoritzada de textos, vídeos o imatges dels altres usuaris de l'aula està expressament prohibit i pot comportar l'inici d'un expedient disciplinari per vulneració de la Normativa de Drets i Deures de la Universitat Oberta de Catalunya.\nA banda dels TP voluntaris proposats pel professor (TPC) , el fet que participeu espontàniament en els espais de comunicació, que tingueu iniciatives i en sigueu assidus, es valorarà molt positivament.\nRecordeu que, per a ser avaluats en TP, cal que, com a mínim, hagueu fet tots els exercicis de TP obligatoris (TPA i TPB) que s'indiquen a la fitxa TP. La realització correcta dels TP obligatoris (TPA i TPB) garanteix la nota mitjana (C+). Per tal d'obtenir més nota, es tindrà en compte la qualitat i la regularitat en la participació en els TP voluntaris (TPC) i/o en les intervencions d'iniciativa pròpia.\n-Les tasques obligatòries (PEC) no es consideren TP.\n-La nota final d'avaluació continuada es basa en els dos tipus d'activitats obligatòries: l'EC i les notes de TP. La mitja final de TP només pot millorar la nota final de les PEC si aquesta és positiva: si la nota final de les PEC és negativa, la nota de TP no en permet la recuperació. Per aprovar l'assignatura, ambdues notes han de ser positives.\n1) Per a aprovar IMI, cal que tingueu una nota final positiva a treball i participació (TP).\nEls estudiants d'Idioma modern I: Francès que hagin obtingut una qualificació d'EC de A, B o C+ s'hauran de presentar, obligatòriament, a la prova de síntesi.\nEls estudiants que no hagin aprovat l'avaluació continuada hauran de repetir l'assignatura.\nLa prova de síntesi (PS) consistirà en una redacció breu, d'una extensió mínima de 150 paraules i màxima de 250,que es realitzarà presencialment en 60 minuts.\n3) En la redacció, l'estudiant tracta directament i de manera suficient el tema escollit. En cas contrari, la qualificació de la prova serà "0"


Descripció del joc: Vés a l’espai, els nostres divertits personatges de colors, similars als astronautes amb vestits espacials, ja t’estan esperant. Ajudareu un d’ells a recórrer la distància còsmica i rescatar a tots els vostres companys que estan atrapats a les gàbies. Per fer-ho, n'hi ha prou amb córrer cap a la gàbia i el pres serà alliberat i correrà darrere del seu salvador. Cap al final del viatge, una multitud de personatges multicolors del joc Among Us Space Rush recorrerà la pista. Per estalviar el màxim nombre de presoners, cal córrer molt lluny i, per a això, haureu de superar amb habilitat tots els obstacles que sorgeixen en el camí i no només són buits buits, sinó també diversos edificis, a més de caixes amb bombes. Cal saltar-ho tot. Recolliu monedes i gasteu-les a la botiga per obtenir les millores necessàries.\nVés a l’espai, els nostres divertits personatges de colors, similars als astronautes amb vestits espacials, ja t’estan esperant.


Vila-real recuperarà la platja del Millars - Diari La Veu\nEscriba el número 541778\nVila-real recuperarà la platja del Millars\nEs tracta d’un projecte de neteja de canyes invasores i introducció d’espècies autòctones\nEl paratge del Termet recuperarà l’antiga platja del riu Millars a l’altura de l’antic molí amb l’objectiu de potenciar el paratge i configurar una gran àrea per a l’oci i el gaudi de veïns i visitants. L’alcalde de Vila-real, José Benlloch, i el regidor de Sostenibilitat, Xus Sempere, han visitat aquesta setmana la zona juntament amb tècnics municipals i de l’empresa de gestió ambiental Vaersa, que s’encarregaran de la redacció del projecte amb la intenció de començar l’execució en el primer trimestre del pròxim any. "El paratge del Termet de la Mare de Déu de Gràcia no és solament un entorn de gran riquesa ambiental sinó també una zona d’enorme potencial com a atractiu turístic i generador d’economia", assenyala Benlloch.\nEl projecte, que es redactarà ara amb l’objectiu de poder començar a escometre els treballs en el primer trimestre de 2014, consistirà principalment en la retirada i neteja de les canyes invasores que ara poblen el paratge i la seua substitució per espècies autòctones, per a recuperar d’aquesta manera l’antiga platja del riu en el meandre que forma la llera al seu pas pel paratge de la Mare de Déu de Gràcia. "Es tracta d’un projecte mediambiental molt interessant, ja que permetrà, en primer lloc, l’eliminació d’espècies invasores que trenquen el paratge i la reintroducció en l’entorn d’espècies autòctones", valora Sempere. En concret, el projecte de neteja de canya invasora i recuperació de la platja abastarà el tram del riu entre el pont de l’ermita i la piscina i compta ja amb el vistiplau del Consorci del Paisatge Protegit del Millars, del qual forma part l’ajuntament de Vila-real juntament amb els consistoris d'Almassora, Borriana, la Generalitat i la Diputació.\nA més del valor ambiental del projecte, Sempere destaca també el seu potencial turístic. "Des del punt de vista turístic, la futura recuperació de la platja del riu té també un fort atractiu, ja que el nostre Termet és un dels espais naturals més rics i apreciats de la comarca i aquest projecte el dotarà d’un valor afegit molt interessant, com és el de poder fer ús de les aigües del riu per al bany en la línia d’altres trams del Millars en la comarca i en un marc incomparable", assenyala l'edil. Referent a això, Sempere puntualitza que per a la recuperació de la platja i els treballs de neteja de canya invasora es tramitaran els oportuns permisos davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i altres administracions competents.\nLa recuperació de la platja del riu forma part del pla de foment i impuls del Termet posat en marxa per l’equip de govern, amb actuacions com el condicionament de l’alberg, la casa de l'Assut o la sala dels Cavallerisses, l'impuls del Museu Etnològic, la nova licitació del restaurant El Molí i el bar El Termet o, sobretot, la piscina del Termet, reoberta aquest estiu i que quedarà també connectada amb la futura platja per a facilitar i potenciar-ne l’ús per part dels banyistes. "Aquestes actuacions, entre altres accions realitzades i unes altres més que anunciarem en breu, remarquen l'enorme potencial del paratge del Millars al seu pas per Vila-real, amb la idea que els vila-realencs i els visitants que puguen venir a la ciutat gaudisquen d’un entorn incomparable que ha de ser també motor de la nostra economia", conclou Benlloch.\nFotos: web Ajuntament de Vila-real\nEscriba el número 736680


Búfal Voraz: 01/01/09 - 01/02/09\nPublicat per Jordi CABAU VAELLO a 9:17:00 p. m. 13 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEn Carles Escofet em pregunta l'origen del meu nom de BLOGGER. És una bona pregunta que m'ha fet mirar enrera per poder recordar el perqué em dic així, que em va impulsar a posar aquest nom.\nBé, això del BLOG no va ser més que un experiment. L'Oscar se'n va obrir un i em va donar la idea de fer el mateix. La veritat és que no tenia ni ganes ni temps, em semblava que per un tipus com jo era una cosa massa avançada (la informàtica i jo seguiem camins diferents). Bé, tot i això, vaig entrar i em vaig enregistrar. Quan em va demanar el nom no savia quin posar. No feia gaire que els amics em deien Búfal perqué quan corro amb el cor en contes del cap em dona per rebufar. L'Oscar Pou va ser qui em va patentar aquest nom (ell és el Bufalín). Per contra, a la feina, els companys em diuen Voraç, suposo que us imaginareu el perqué, jalo com un cosaco, crec que tinc un estòmag més gran de lo normal que li costa d'omplir (haig de dir que últimament m'he calmat una mica i no l'omplo tant, s'ha de mirar per la figura).\nBé, ja que era un experiment sense importància que en principi no havia d'anar més enllà, donç li vaig posar com a nom el primer que em va rotar pel cap, com no BÚFAL VORAÇ, és la suma del dos apodos.\nDonç amb la tonteria ja veieu, després de més d'un any això ha anat agafant forma quasi sense voler a mida que ha anat passant el temps. Quan vaig veure com anava canviant el blog vaig pensar en el nom. La veritat és que el nom és una xorrada, no m'agrada gens. Si fos avui mai triaria aquest nom però crec que ja estic familiaritzat amb ell. Em criden per darrera: "Búfal!!" i contesto a la primera com si fos realment el meu nom. Lo mateix passa amb Voraç!!.\nAixí és que arrivats a aquest extrem he decidit no canvia'l. Crec que ja està bé així encara que realment no m'agradi.\nAixí és que el Búfal o el Voraç us desitja MOLTS I BONS ENTRENOS a tothom!!\nPublicat per Jordi CABAU VAELLO a 7:37:00 p. m. 9 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Perqué Búfal Voraç?\nPublicat per Jordi CABAU VAELLO a 8:14:00 p. m. 6 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Jordi CABAU VAELLO a 7:50:00 p. m. 8 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nDonç si, la neu ha arrivat al Garraf.\nQuan ens hem aixecat i hem mirat a través de la finestra\nhem vist totes les muntanyes nevades i com no, he equipat un mínim a Jordi i al Roger i apa! Cap al Montgrós, cim de la comarca.\nNo és que la nevada hagi estat espectacular, ni molt menys, però tenint en conte la frequència de nevades al Garraf, podent considerar\nque la nevada ha estat excepcional.\nJo m'ho he passat molt bé, però els nens encara més. Hem quedat xops i jo, a més, enfangat. Tot per fer quatre fotos de record.\nQuan hem arrivat a casa hem posat la roba a rentar avans que arrivi la matressa (estava treballant) i comenci a renegar.\nFarem la prova a la rentadora que els Reis Mags ens varen portar, a vore si és bona o no.\nJo estic molt refredat i la aventura d'avui no crec que m'hagi ajudat gaire però només per veurel's.hi la cara als nens... Ha valgut la pena el sacrifici, i tant!!!\nPublicat per Jordi CABAU VAELLO a 5:31:00 p. m. 4 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: La neu al Garraf\nMolt bé, finalment els Reis han estat benèvols amb mí, i allò que els hi vaig demanar m'ho han portat (per bon nen, i es clar) .\nAixí es que amb molt de gust i a partir d'ara, oficialment, sòc un atletesvng.org. Aquí us presento la meva foto amb la equipació "oficial".\nDiumenge a Sitges la estrenaré i farem la primera foto. No he entrenat bé, tant per la feina com per la grip com, per que no dir.ho, per les festes nadalenques en les que tot són compromisos, jalo i beure. Estem farts de tot, de tot menys de córrer. Espero amb ganes que acabin les festes per tornar a matxacar seriosament. Demà faré una sesió de desintoxicació.\nDe moment i ara per ara...:\nPublicat per Jordi CABAU VAELLO a 5:21:00 p. m. Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nQui pogués tenir aquesta parelleta a casa per fer freguetes No?\nNo tinc memòria per dir ara tot el que he fet al 2008. De fet és que han estat tants els km's que ni aproximadament podria donar una xifra. Per l'any vinent ho portaré controlat ja que veig una gran utilitat realitzar un recompte a final d'any.\nAquest any vinent crec que comença una nova era, he conegut gent, molta gent que com jo disfruta d'aquesta afició i organitza sortides amb grup molt bones (la del Monestir va ser molt guapa). Fins ara no he sortit amb més de tres persones a l'hora, altres vegades em estat dos els corredors, i la majoria dels dies (al menys aquest any) he fet les sortides tot solet.\nAixò sembla que aquest any ha de canviar, estic molt content.\nTot i les dificultats per acreditar dades, amb ajuda del blog, pàgines web's i la memòria pròpia intentaré recomptar les curses en les que he participat al 2008:\n1). 18 de gener= ====Mitja Sitges==============1:30:xx\n2). 24 de febrer==== Mitja Gava.Castefa==========1:26:xx\n3). 2 de març======Marató de Barcelona=========3:12:53\n4). 6 d'abril=======X Cursa de bombers==========39:51\n5). 13 d'abril======XV Cursa del Margalló=========56:xx\n6).13 d'octubre====II cursa solidària del país del CAVA=53:23\n7). 2 de novembre==Cursa de l'Atalaia=============1:21:20\n8). 6 de juliol======Pujada a Caro (Cursa del Llop)=== 2:29:xx\n9). 27 de setembre==Cursa popular Prat Llobregat====40:09\n10). 12 d'octubre===Cursa de muntanya de TIVISSA==3:18:xx\n11). 26 d'octubre===XXIII Marató de VENECIA===== 3:23:XX\n12).14 de desembre=XX Mitja Vilanova i la Geltrú====1:27:32\n1). 11 de gener========Mitja de Sitges==============inscrit\n2). 1 de febrer========Mitja de Granollers===========inscrit\n3). 22 de febrer=======Marató de Sevilla=============inscrit\n4). xxxxxxxx========Cursa de Bombers\n5). 3 de maig========Marató d'Empúries\n6) Tardor de 2009====Marató per determinar (Dublín, Berlín, Llag Ness,...)\n7).Potser el primer triatló?\nEvidentment hi ha altres curses que aniré decidint la participació sobre el terreny, segons les circumstàncies. El grup de treball influirà en les meves decissions.\nAra per ara..., Salut i KM's.\nPublicat per Jordi CABAU VAELLO a 3:13:00 p. m. 4 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Resum 2008/Previsió 2009


La Comunitat Valenciana suma tres dies consecutius sense persones mortes per coronavirus\nTercer dia consecutiu sense morts a la Comunitat Valenciana, amb 10 nous positius i 83 altes.\nLa consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, Ana Barceló, ha destacat que, per tercer dia consecutiu, no s’ha produït cap defunció per COVID-19 en la Comunitat Valenciana. “Continua este mes de juny la senda iniciada durant el mes de maig amb xifres esperançadores que mostren un clar avanç en la nostra lluita per a fer front al coronavirus”, assegurava la consellera.\nEn este sentit, ha fet una valoració del mes de maig, en el qual les altes a pacients amb coronavirus en la Comunitat s’han incrementat un 78%, de manera que s’acumula un total de 5.346 persones que han superat la malaltia en este període. A més, el nombre de pacients en hospital s’ha reduït un 82,3% -555 pacients ingressats menys que a principis de maig-, i el nombre de persones en les unitats de vigilància intensiva ha descendit un 84,6%, amb 132 pacients menys que quan va començar el mes.\nEste estudi, juntament amb l’estudi de seroprevalença elaborat pel Ministeri de Sanitat, indica quina està sent la incidència de la malaltia en el territori valencià. En este sentit, la Comunitat Valenciana es troba entre els nivells d’incidència del coronavirus més baixos d’Espanya, entre les cinc comunitats autònomes amb una menor incidència del virus: un 2,5% enfront del 5% de mitjana.\nLa consellera ha explicat que la Comunitat Valenciana ha anat incrementant la capacitat diagnòstica dels laboratoris per a realitzar PCR. Per això, durant el mes de maig el nombre de proves realitzades s’ha incrementat un 97%, i fins a este dimarts s’han dut a terme un total de 232.114 proves.\nFinalment, Barceló ha volgut fer balanç del servei que s’ha prestat en este període per a la dispensació general de medicaments a domicili, desenvolupat des del 26 de març. Així, les oficines de farmàcia han pogut portar medicaments a domicili a les persones amb mobilitat reduïda o a aquelles que pertanyen als grups més vulnerables al coronavirus.\nD’esta manera, s’han evitat els desplaçaments d’estos col·lectius, amb el que s’ha reduït així el risc de contagi. En total s’han tramitat 3.747 sol·licituds (411 a la província de Castelló, 1.145 a la província d’Alacant i 2.191 a la província de València). Per això, ha volgut agrair “la gran labor que ha realitzat el Consell General de Farmàcia de la Comunitat Valenciana, la col·laboració de la qual ha sigut essencial per a poder desenvolupar esta iniciativa”.\nEn les últimes 24 hores s’han registrat 83 noves altes, que eleven a 12.315 el total de persones curades. Per províncies: 1.556 a la província de Castelló, 4.358 en la d’Alacant i 6.396 en la de València, a les quals cal sumar altres 5 corresponents a persones desplaçades.\nQuant a casos positius nous, des de l’actualització d’este dilluns s’han detectat 10 casos a través de PCR que eleven a 11.238 el total de positius des que va començar la pandèmia. Per províncies: 3 a Castelló (1.566 en total); 0 a la província d’Alacant (3.924 en total); i 7 a la província de València (5.743 en total); i 5 casos no assignats.\nEl nombre de persones ingressades per coronavirus als hospitals valencians és de 167: 12 a la província de Castelló, d’elles 3 en l’UCI; 60 a la província d’Alacant, d’elles 12 en l’UCI; i 95 a la província de València, d’elles 8 en l’UCI.\nEl nombre d’altes de professionals sanitaris és de 2.215 i el nombre total de positius en professionals en estos moments és de 500.\nEl nombre total de proves dutes a terme per a la detecció del coronavirus han sigut 335.538, de les quals 232.114 han sigut a través de PCR i 103.424 a través de test ràpid.\nEn l’actualitat hi ha algun cas positiu en 74 centres (8 a la província de Castelló, 30 en la d’Alacant i 36 a la província de València).


PUBLICAT EL CALENDARI DE FESTES LABORALS PER A L'ANY 2018 - Grup Agència Girona, des de 1940\nPUBLICAT EL CALENDARI DE FESTES LABORALS PER A L’ANY 2018\nAl BOE del dia 11 d’octubre de 2017 s’ha publicat la relació de festes laborals per a l’any 2018. Amb això, es facilita el coneixement en tot el territori nacional del conjunt de les festes laborals.\nEs publiquen tant:\nLes festes que les comunitats autònomes poden triar entre celebrar al seu territori o substituir-les per altres (que per tradició els siguin pròpies).\nAtenció! L’any 2018 compta amb 12 festes nacionals -hi ha 10 festius obligatoris-, però no totes se celebraran de forma simultània en totes les comunitats. A les festes nacionals se sumen la pròpia de cada regió i dues de cada municipi.\nEn concret, nou dels deu dies festius comuns a tota Espanya seran festes nacionals “no substituïbles” per les comunitats autònomes: 1 de gener (dilluns), 30 de març (Divendres Sant), 1 de maig (dimarts), 15 d’agost (dimecres), 12 d’octubre (divendres), 1 de novembre (dijous), 6 de desembre (dijous), 8 de desembre (dissabte) i 25 de desembre (dimarts).\nA més, a aquests festius se suma un altre més, el 6 de gener, dia de Reis (dissabte), que se celebrarà en totes les comunitats autònomes perquè cap regió ha decidit canviar aquesta jornada festiva a un altre dia.\nL’any 2018 es torna a afegir com a festiu nacional l’1 de gener (Cap d’any), que no es recollia al calendari de festius de 2017 perquè queia en diumenge.\nAl costat d’aquests deu festius nacionals figuren dos més que les comunitats autònomes poden substituir: el 19 de març (sant Josep) i el 29 de març (Dijous Sant). El 19 de març només serà festiu a la Comunitat Valenciana i Múrcia; mentre que el 29 de març (Dijous Sant) serà festiu a tota Espanya menys a Cantàbria, Catalunya i Comunitat Valenciana. Solament serà festiu el dia de Sant Jaume (25 de juliol) a Galícia.\nA tots aquests dies festius, cal sumar el dia que cada comunitat autònoma estableix com a festa pròpia, i els dies festius locals de cada ciutat.\nAquests seran els festius de l’any que ve:\n1 de gener: Cap d’any (dilluns)\n6 de gener: Epifania del Senyor (dissabte)\n19 de març: Sant Josep (dilluns)\n29 de març: Dijous Sant\n30 de març: Divendres Sant\n2 d’abril: Dilluns de Pasqua\n1 de maig: Festa del Treball (dimarts)\n25 de juliol: Sant Jaume (dimecres)\n15 d’agost: l’Assumpció de la Mare de Déu (dimecres)\n12 d’octubre: Festa Nacional d’Espanya (divendres)\n1 de novembre: Tots Sants (dijous)\n6 de desembre: Dia de la Constitució Espanyola (dijous)\n8 de desembre: la Immaculada Concepció (dissabte)\n25 de desembre: la Nativitat del Senyor (dimarts).\nA continuació pot consultar el quadre general de festes laborals 2018:\nDescarregui l’arxiu relacionat: https://www.boe.es/diario_boe/txt.php?id=BOE-A-2017-11639


Canvi de rols a MotoGP - Pau Mora - Disfresses - Els blogs d'e-noticies\nJorge Lorenzo, el flamant campió de la temporada passada (el vigent campió), amb la mateixa moto que tenia, ara no té res a pelar. Dani Pedrosa, etern segon de MotoGP, amb la moto millorada, la Honda, la millor moto de la graella, no té res a pelar. Valentino Rossi, 9 vegades campió del món estrenant-se amb Ducati, no té res a pelar. Andrea Dovizioso, amb la mateixa fantàstica moto que en Dani Pedrosa però sense la seva finor trovant el traç idoni , no té res a pelar. Marco Simoncelli, també amb la mateixa moto però pintada d'uns altres colors, tampoc té res a pelar. Toni Elías, campiò amb les motos mitjanes, amb la moto actual, no té res a pelar. Nicky Hayden, que també va ser campió del món i porta la mateixa moto que en Valentino Rossi, tampoc té res a pelar. Ben Spies, company d'equip de Jorge Lorenzo i amb qui sí es parla, tampoc hi té res a pelar. La resta dels 16 pilots de MotoGP, tampoc tenen res a pelar perquè Casey Stoner, el cangur també ex-campió del món, també porta la mateixa moto que en Pedrosa i aquest any es trova en plena forma i en aquestes condicions Casey Stoner és imparable. El futur campió del món, desde la primera cursa. Poden passar moltes coses però quan el millor té la millor moto, s'ha acabat el bròquil.\nEls blogs d'e-noticies - Pau Mora - Disfresses - Canvi de rols a MotoGP