▷ ⭐Definició de ira⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de ira\nDefinició de ira\nA continuació pots veure La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula ira, en aquesta col·lecció de correccions ortogràfiques pots veure com es pot utilitzar en un text Veritable aquest mot i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil comprendre què significa ira.\nViolenta irritació contra algú o alguna cosa.\nEmoció bàsica que se sol manifestar amb una forta descàrrega del sistema nerviós autònom, sovint acompanyada d’activitats somàtiques agressives.\nSinònims de ira\n¿Cóm es diu ira en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice ira en catalán?\nSi tens ganes de saber com s’escriu en castellà ira has de entendre que la seva traducció és ira pots descobrir en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar ira\nJa va sent hora de no […] mirar enrere amb ira, sinó de mirar […] endavant amb esperança.\nEstà pendent saber si els disturbis actuals representen […] una explosió d’ira aïllada o si es […] convertiran en sòlides protestes amb demandes de canvi específiques.\nI aquesta creu anuncia sobre el […] món de l’odi la ira i el judici i proclama la pau.\nEn un intent per calmar la ira de Hafsah, Mahoma […] va jurar no tornar a tocar a la jove.\nAlgunes vegades, el joc de culpes encén […] per si mateix la ira dels electors.\nObservo una […] frustració, una ira i una desil·lusió […] creixents en els campaments.\nEl tremolor es pot desenvolupar per fatiga, […] estrès, ansietat i fins ira.\nOn és la ira, on és la […] alegria d’abans?\nLes primeres emocions que experimenten normalment els […] familiars són por, angoixa, ira i frustració.\nAquesta nova edició es ira completant progressivament.\nUna persona […] famolenca és una persona carregada d’ira.\nLa seva ira és indignació divina […] contra el pecat, no és enuig implacable contra el pecador.\nEl seu fill de tres anys «estava tenint […] problemes perquè no veia al seu pare» i reaccionava amb molta ira davant la seva mare.\nVa començar dient que ha […] arribat fins aquí amb ira i esperança.\nD’altra banda, aquesta inestabilitat genera […] pobresa, desesperació i ira.\nNo obstant això, tan aviat tornem a la […] realitat, sentim una gran ira, perquè el que ens espera […] és una lluita sense fi.\nno has de descarregar tota la ira que sents contra la família.\nEn observar que un dels supervisors egipcis maltractava a un del seu poble, un parent […] consanguini, va escometre en justa ira i va matar al supervisor.\nDe manera que la suposada […] acció disciplinària de l’IRA és una farsa.\nLes seves activitats […] van despertar la ira dels colonialistes […] holandesos, que el van posar a la presó.\nAmor i salvació o ira i condemnació-depèn […] del que tu facis amb Jesús.\nLes famílies, els amics i els companys pateixen […] angoixa, frustració i ira que, sovint, […] han d’afrontar en silenci.\nAquest sol terratrèmol ha unit a tots els països, grans i […] petits, i demostra de manera positiva el que podem fer front als efectes […] inesperats de la ira de la natura.\nSi vostè té estalvis de retir […] en un compte 401k o IRA, resisteixi la temptació […] d’utilitzar-los mentre vostè està aturat.\nDéu no ens […] va destinar a patir la ira sinó a rebre la […] salvació a través del nostre Senyor Jesucrist.\nAixò vol dir que el que està passant en aquesta capa de funcionaris sindicals reflecteix, en forma […] distorsionada, la ira de les bases.\nNo hi haurà terrors d’ira que segueixin a la […] benedicció de l’amor.\nUna alternativa més econòmica és transferir la […] suma global a una IRA tradicional en una […] companyia de fons mutus, agents de borsa, […] banc, cooperatives de crèdit o una altra institució financera.\nEll va conrear el nacionalisme i va acabar sent […] víctima de la seva pròpia ira.\nDoncs molt més, estant ja justificats en el seu […] sang, per ell serem salvats de la ira.\nEs retindria un petit percentatge de cada sou i es dipositaria […] directament en la IRA del treballador.


Cimera secreta Valls-Arrimadas en ple rum-rum per treure l'alcaldia a ERC\nBarcelona. Dimarts, 28 de maig de 2019. 19:43\nActualitzat Dimarts, 28 de maig de 2019. 19:43\nLa política catalana ens té acostumats a grans girs de guió. I en els propers dies n'hi podria haver un que passaria a la història. Es tracta de la maniobra que determinats sectors han activat per evitar que a Barcelona hi governi un alcalde independentista. És a dir, per barrar-li el pas a Ernest Maragall, el guanyador de les eleccions municipals a la capital catalana. Perquè l'operació fructifiqui cal una majoria absoluta alternativa i això inclou necessàriament una aliança entre Comuns-PSC-Valls(Cs). Amb aquests plans al damunt de la taula, Manuel Valls i Inés Arrimadas s'han reunit aquest dimarts a la tarda en un hotel de Barcelona durant més de dues hores; una trobada secreta de la qual ha tingut coneixement ElNacional.cat.\nL'operació per bastir una alternativa a un govern municipal d'ERC amb Ernest Maragall al capdavant requereix d'una aritmètica diabòlica, perquè l'alternativa es diu Ada Colau. Això vol dir que Valls (ergo Cs) hauria de donar suport a aquells a qui durant tota la campanya ha estat qualificant -despectivament- de populistes: els comuns de Colau. Fixem-nos en els resultats per entendre com funcionaria la suma. Maragall i Colau van empatar en nombre de regidors, tots dos en tenen 10. Durant el ple d'investidura, que se celebrarà el 15 de juny, serà escollit alcalde o alcaldessa aquell qui obtingui majoria absoluta (això a Barcelona són 21 regidors). Si no l'alcaldia caurà automàticament en mans del més votat, en aquest cas seria Maragall. Comuns (10 regidors) + PSC (8 regidors) + Valls (6 regidors) superen de llarg el llindar de la majoria absoluta. Dels 6 edils que ha aconseguit la plataforma de Valls, tres tenen el carnet de Cs i tres no: el propi ex-primer ministre francès, l'ex-ministre socialista Celestino Corbacho i l'ex d'Unió Eva Parera. Només amb el vot d'ells tres n'hi hauria suficient per la carambola.\nLa trobada entre Valls i Arrimadas d'aquesta tarda ha estat precisament per abordar aquesta qüestió. Ell seria un dels partidaris d'aquesta operació, mentre que a Cs genera més recels. Segons han explicat algunes fonts a aquest diari, hi ha hagut moments (in)tensos. S'hi ha parlat de la conveniència d'apostar per aquesta estratègia i de com caldria argumentar-la. L'entorn de Valls es manté totalment hermètic. Aquest dimecres trencarà el silenci en una roda de premsa on anunciarà quines són les seves intencions. La pròpia Arrimadas ha obert una escletxa avui afirmant que calia triar "l'opció menys dolenta". I això, tractant-se de Cs passa, sí o sí, per combatre el separatisme.\nManuel Valls ha volgut des del principi ser un vers lliure i desfer-se de les cotilles de Cs. No va voler ser el seu candidat en exclusiva. Ha renegat dels pactes de Rivera amb Vox. I s'ha mostrat obertament disposat durant tota la campanya a teixir aliances amb els socialistes. És més, n'hi ha a Cs que retreuen a Valls que hagi estat poc contundent durant la campanya contra el PSC.\nDiuen que no hi ha res que uneixi més que un enemic comú, una frase feta que s'adiu perfectament a aquesta estratègia. L'enemic de Valls, Cs i el PSC es diu independentisme. Els socialistes estan totalment ressentits amb els republicans, especialment després del veto a Miquel Iceta. A això cal afegir que Maragall és un dissident del PSC, que va estripar el carnet quan va començar el procés. Les converses les pilota directament Jaume Collboni, que ja ha deixat clar que aquesta és la seva voluntat.\nPer cert, que Josep Bou ja ha dit que si és per vetar els independentistes ell dóna gratis el suport dels dos regidors del PP.\nAcceptaria Colau els vots de Cs?\nL'element clau per resoldre l'equació és saber per on passen les prioritats de Colau. Al seu entorn, hi ha veus dissonants. Mentre alguns afirmen amb contundència que de cap manera es pactarà amb Valls i defensen una coalició amb ERC, d'altres pesos pesants de l'espai dels comuns aposten obertament per entendre-s'hi. Fonts oficials del partit consultades per aquest diari recomanen "calma, que serà una partida llarga, on la discreció serà un actiu especialment ben valorat". La pregunta és: vol Colau seguir sent alcaldessa? A quin preu?\nELECCIONS MUNICIPALS Maragall proposarà a Colau i Artadi un acord d'investidura Carlota Camps\neleccions municipals Artadi anirà a Soto del Real amb Maragall per reunir-se amb Forn Alba Solé\nELECCIONS MUNICIPALS Viejo, un referent dels comuns, demana un pacte de Colau amb Collboni i Valls El Nacional\nELECCIONS MUNICIPALS Maragall i Colau es reuniran dimecres per abordar els pactes Carlota Camps\npactes postelectorals Collboni tanca la porta a un pacte amb Colau i Maragall Cèlia Forment i Bori


Albert Gobern i Canals, autor en Ab Origine Magazine\nMolts personatges antics medievals i moderns estan imbuïts per mites i llegendes que els engrandeixen, com la mort de Sòcrates o la condició de verge d'Elisabet I d’Anglaterra. Avui tractarem un cas medieval més proper a nosaltres: el naixement del rei En Jaume I, el 2 de febrer de 1208.\nEl 25 d’octubre de 1349 es posava fi a prop de setanta anys d’independència del regne de Mallorca després de la divisió de la Corona d’Aragó a causa del testament de Jaume I. Aquesta batalla enfrontà les hosts del rei d’Aragó Pere III el Cerimoniós i les del rei de Mallorca Jaume III.\nDe tots els comtes i reis del casal de Barcelona no n’hi ha cap de tan blasmat com el rei Joan I (1387–96). Nat a la ciutat de Perpinyà el 1350, fou un monarca dèbil i feble que preferí la vida cortesana a regnar els seus dominis. Tingué fortes divergències amb el seu pare, Pere el Cerimoniós (1336–1387) fins al punt d’arribar a enfrontar-se (no directament, ja que tant el rei Pere com l’infant Joan es trobaven al llit per la delicadesa de la salut d’ambdós). Si bé el rei Pere era gran i tenia problemes relacionats amb la seva edat, el cas de l’infant Joan és ben diferent: era un home malaltís que tot sovint tenia atacs, possiblement epilèptics.\nEl 1410 mor Martí I l’Humà, últim rei de la Corona d’Aragó del casal de Barcelona, sense descendència directa viva. Comencen dos anys de guerres, invasions i inestabilitat política que agreujaran la crisi baixmedieval a la Corona d’Aragó, l’anomenat Interregne (1410-12).\nEl 12 de febrer és el dia de santa Eulàlia de Barcelona, verge i màrtir, antiga patrona del Cap i Casal del Principat. S’ha de dir, però, que aquesta santa és llegendària i que rep influències de la vida de santa Eulàlia de Mèrida. Tot i això, en aquest article es parlarà de la santa llegendària.\nTot i no estar del tot clar es creu que la família Borja té el seu origen a la localitat aragonesa de Borja. A finals del segle XIII ja els trobem a diverses parts del Regne de València, sobretot al Cap i Casal –València– i a Xàtiva, i la majoria dels seus membres són de llinatge de cavallers –baixa noblesa laica–.\nOliba Cabreta, comte de Cerdanya-Besalú, era fill del comte de Cerdanya Miró II, el Jove, i nét de Guifré I, el Pelós. Aquest noble català tenia un sobrenom com tants altres personatges, però si bé la majoria d’ells eren per raó d’alguna característica física, moral o per procedència o vinculació geogràfica, en el cas que ens ocupa és ben diferent.


Empreses de energies renovables i medi ambient | PCUV\nEn termes d'Energia i Medi Ambient, el Parc Científic compleix una doble funció. D'una banda, disposa d'empreses especialitzades en energies renovables o que ofereixen serveis i solucions orientades a l'estalvi energètic, a la mobilitat sostenible i al tractament d'aigües, entre altres. A més, d'altra banda, manté una política horitzontal d'eficiència energètica i de gestió mediambiental que no solament representa un valor afegit per als usuaris del PCUV, sinó que suposa una contribució a l'establiment d'un model de desenvolupament sostenible.\nEl PCUV és un organisme actiu respecte a les polítiques de sostenibilitat que la seua institució promotora, la Universitat de València, porta endavant. És l'entitat promotora del projecte EVOMOBILE, un living-lab orientat a la promoció i ús del vehicle elèctric com a forma de transport sostenible entre la comunitat universitària. Així mateix, participa al costat de la Universitat en el projecte Climate-Kic, de l'European Institute of Innovation and Technology (EIT), en el desenvolupament d'accions estratègiques i línies d'acció per a la prevenció del canvi climàtic.\nPermet a les empreses i institucions calcular, reduir i compensar les seues emissions difuses de CO2 a través de donacions o inversions.Veure fitxa CO2ZERO »\nEl Centro Español de Innovación en Cambio Climático cuenta con cerca de 200 organizaciones asociadas, entre universidades, centros de investigación, empresas y entidades públicasVeure fitxa EIT CLIMATE KIC »\nGrup empresarial especialitzat en el sector de les energies renovables i l'eficiència energètica. Veure fitxa GENIA GLOBAL ENERGY »\nEspecialistes en les àrees d'ecologia, limnologia, hidrobiologia i ecotoxicologia per a satisfer les necessitats en matèria de qualitat ambiental i ecotoxicologia que demanden les empresesVeure fitxa XENOBIOTICS »\nEmpresa especializada en ingeniería solar que ofrece todas las posibilidades de acceso al autoconsumo fotovoltaico a hogares y empresas.Veure fitxa QUANTICA RENOVABLES »


De plat en plat | Blogs Gastronòmicament.cat | Pàgina 23\nConill rostit amb Pedro Ximénez\nPublicat dia 18 gener 2013 conill\nAvui hem fet aquest conillet molt senzillet de fer, al forn, i que hem “emborratxat” amb Pedro Ximénez.\nUn rostit fet al forn a la manera tradicional però amb aquest toc de vi que li ha donat un sabor exquisit i una presència fantàstica.\n1/3l. de Pedro Ximénez\nUna mica de brou suau (de verdures o carn)\nObrim el conill per la meitat, el salem i l’empebrem. A continuació posem un raig d’oli d’oliva a la safata del forn i hi col·loquem el conill que haurem untat amb una mica de llard.\nTot seguit, posem els alls i les herbes aromàtiques i el reguem amb el vi.\nEl posem al forn (Que haurem escalfat prèviament a uns 180º) per espai d’uns 90 minuts i deixem que es vagi rostint, donant-li la volta de tant en tant.\nHem de procurar que ens quedi força sucós, si cal li podem anar afegint una mica de brou.\nQuan acabem de coure’l, colem el suc i el reduïm en un cassó o paella perquè ens quedi ben concentrat.\nJa només en queda servir el plat.\nEl Pedro Ximénez que posis al rostit posa’l a taula, en aquest cas de Bodegas Robles, tot un clàssic amb clase!\nLlamàntol gratinat amb allioli suau\nPublicat dia 29 novembre 2012 Llamàntol gratinat amb allioli suau\nEl llamàntol, (variants: llamanto, llomanto, llocàntol) A l’Empordà: llobregant, llongant, llangant) A Mallorca i Eivissa rep el nom de grimald o grimaldo, a Menorca el de gromant o gromàntil i a València els de sastre, gramàntol o gramanto.\nÉs el més gros dels crustacis europeus i pot arribar als 60 cm de llargada. És una parent molt pròxim del llamàntol americà i de l’escamarlà , ja que pertanyen a la mateixa família. És un parent més llunyà de la llagosta, de la família, tot i que els associen popularment degut a la seva mida.\nJo us recomano que el llamàntol sigui del tipus europeu, de molta més qualitat que el americà, anomenat a vegades “Yanqui” en el argot peixeter. La diferència és que el europeu té un color més blavós, encara que al coure’l es torna igualment vermellós.\nAquesta mateixa recepta ens pot servir per fer escamarlans, llagostins, llagosta etc.\n2 llamàntols d’uns 500g.\nCom hem de fer un allioli suau?\nEn aquest plat per a mí és important que l’allioli no sigui gens fort, per no enmascarar el sabor del llamàntol.\nPer fer-lo només hem de fregar amb all el morter i fer-hi una maonesa. Així ens agafará un lleuger gust d’all.\nTambé podriem afegir-hi nata líquida (mussolina d’all)\nCom fem una mussolina?\n10 grans d’all petits\n3 dl. d’oli d’oliva verge extra\nPelem els alls i els escaldem en aigua bullint, després de treure la part central o grill.\nA continuació els confitem en oli d’oliva a foc molt baix durant uns 10 minuts. Traiem els alls i reservem l’oli.\nPosem a coure els alls amb la nata, deixant reduir-la una mica. Triturem el conjunt i hi afegim, a raig fi, l’oli prèviament reservat.\nTambé podem fer-ho amb alls escalivats.\nElaboració dels llamàntols:\nEl més important és que els llamàntols siguin ben vius, per apreciar bé el seu sabor.\nPosem un olla amb aigua a bullir, quan arrenqui el bull hi tirem un bon grapat de sal i seguidament els llamàntols, el temps de cocció varia segons el pes, uns 20-22 minuts per kg.\nUna vegada cuits els deixem refredar una mica, els obrim de dalt a baix, els cobrim amb l’allioli suau i els posem al forn a gratinar fins que quedin una mica daurats.\nEls podriem coure també al forn, obrint-los vius, i aprofitant el suc de la seva cocció per barrejar-lo amb l’allioli suau.\nTambé els podem menjar sense gratinar.\nMaridatge del plat\nEl senyor Llamàntol, tot un festival en una taula de bon cuinar, cal encertar-la amb allioli, he pensat en un vi que a lo millor no el trobeu si no és en una botiga especialitzada, però crec que val la pena, no és Xerez, no és Moriles-Montlila, és : Vinos del Condado de Huelva, aquest en concret de, Bollulos Par del Condado, el raïn la Zalema, si el trobeu, gaudiu-lo .\nPublicat dia 26 novembre 2012 Canelons. Cuina de Nadal-Cuina de Festes. farcits. pastes. peix i marisc\nPeix i marisc (Llobarro, lluç, rap, musclos, cues de gamba….)\n100 g. de Formatge ratllat\n1/2 l. de Brou de peix\nFonem la mantega al foc, hi afegim uns 50 gr. de farina i ho couem uns 2 o 3 minuts.\nA continuació hi tirem el brou de peix i anem remenant fins que ens quedi com una pasta cremosa, llavors hi afegim la nata líquida ho deixem coure tot plegat una mica i posem al punt de sal.\nElaboració dels canelons:\nEn primer lloc, comentar que el peix pot ser el que tinguem, o ens agradi, o aprofitar les seves parts menys apreciades. (Cap de rap, cues de peix…..)\nPosem en una cassola el peix i el marisc amb un bon raig d’oli d’oliva i el sofregim dos o tres minuts.\nA continuació hi afegim la ceba confitada i ho flamegem amb el conyac.\nHi tirem 25 grams de farina, ho coem una mica perquè la farina no quedi crua, i seguidament hi tirem la llet.\nHo deixarem coure una mica i ho posarem al punt de sal, pebre i nou moscada.\nBullim les plaques de canelons amb aigua abundant uns 10 min. i les refredem al damunt d’un drap.\nFarcim els canelons amb la farsa que hem preparat abans i els cobrim amb la salsa, el formatge ratllat i els gratinem al forn.\n“Les tendències, els gustos i les “modes” manen, per a mi els “canelons” són ortodoxes, és a dir, de carn, els millors del rostits del dia de Nadal però, això es demanar (en aquets temps) massa.\nTractant-se de peix i marisc el mes adient es un Cava, seriós, ben fet, amb “solera” i garantía : Raventós i Blanc, L’Hereu de Nit, reserva, Brut-Rosat. I en aquest cas m’explico, Raventós i Blanc ha tingut el valor de sortirs’en del Consell Regulador del Cava i, espero que més el segueixin. Rosat Brut perque l’embolcall del caneló acostuma a tenir la beixamel que es un xic greixosa i, perquè també serveix (si en queda) per altres plats.”\nCua de Bou al vi Cabernet Sauvignon\nPublicat dia 10 novembre 2012 carns. esmorzars de forquilla\nEn primer lloc, us vull explicar que aquesta va ser la primera recepta d’aquest blog amb la col·laboració de Maset del Lleó, que van tingut la gentilessa i amabilitat de proporcionar-me el vi Cabernet Sauvingon d’aquesta gran marca.\nVa ser per a mi un honor i vull agrair des d’aquí aquesta col·laboració que espero que es torni a repetir aviat.\nPer a més informació cliqueu aquesta imatge\nPer a nosaltres, és molt important sempre el comerç de proximitat. Km0, slow food. Hem de comprar i donar vida a la bona gent que tenim aprop de casa.\nAneu-vos preparant a pendre nota d’aquesta recepta amb la fantàstica Cua de Bou que m’ha proporcionat el meu carnisser i el magnífic Cabernet Sauvignon de Maset del Lleó, Gran Reserva 2006.\nProductes de Carnisseria- Xarcuteria Alfonso. Per a més informació, cliqueu l’imatge.\n1 Cua de bou (o vaca)\n1 Ampolla de Cabernet sauvignon gran reserva Maset del Lleó\nPebre negre amb gra\n4 o 5 Carquinyolis\nUna miqueta de xocolata (85% cacau)\nTallem les verdures en juliana i les posem a macerar amb el vi, juntament amb la cua de bou, les herbes aromàtiques, sal i una mica de pebre en gra.\nHo deixem així a la nevera un mínim de 8 hores.\nQuan tinguem macerada la carn i les verdures, colem el vi i el reservem.\nA continuació, enfarinem la carn i la fregim una miqueta, la retirem del foc i la deixem al damunt de paper absorbent per evitar l’excès d’oli.\nSeguidament sofregim les verdures.\nUna vegada sofregides les verdures, hi posem la cua de bou, hi tirem el vi, i ho deixem tot plegat fent xup-xup a foc molt lent ambla cassola tapada unes 6 o 7 hores, tot vigilant i remenant de tant en tant. Si veiem que ens queda sec hi podem afegir una mica d’aigua o molt millor, brou.\nAquesta tècnica de cocció, els francessos n’hi diuen quelcom així com “coup de feu”, que consisteix en deixar la cassola al damunt d’una planxa a baixa temperatura, per evitar que el foc li toqui directament.\nSi a casa no podem fer-ho, tinguem en compte que ha de ser a foc molt i molt baix. Si tenim vitroceràmica ens pot anar millor per controlar la temperatura, sino és aconsellable utilitzar algun estri de cuina per separar una mica el foc de la cassola.\nAcabat aquest procés, ho deixem refredar, ho tornem a posar a la nevera perquè reposi unes hores i així quan la treiem, podem desgreixar la salsa amb més facilitat.\nUn cop desgreixat ho escalfem una mica i separem la cua de bou, triturem les verdures i el suc de la cocció amb la batedora i ho passem per un colador xinès per fer que la salsa ens quedi ben fina.\nAra serà el moment de tornar-ho a posar al foc tot i afegint-hi la picada, que haurem preparat prèviament, perquè ens acabi de lligar la salsa.\nVeureu que amb aquest procés ens quedarà una salsa gairebé com una melmelada o xocolata desfeta…..\nHo deixem coure tres minutets tot plegat i plat a punt! I a sucar-hi pa!\nCabernet Sauvigon Gran Reserva 2006\nProcedent de vinyes velles de cabernet sauvignon, i junt a una llarga criança en bóta, proporciona un vi amb potència i molt bona estructura. Una de les joies més ben guardades del nostre celler que, ara, el convidem a tastar.\nMaset del Lleó.\n“UN VI QUE PROMET, amb cinc anys de criança en roure i , el preu de sortida fantàstic. És força interesant.\nBon present, au! Foteu-li! Recomano copa balon, eh? I obriu-lo 1/2 hora abans.”\n“Un classic sobre tot on hi havien places de braus , Cua de Bou, crec que es el millor de l’animal , d’acord , un entrecot es un entrecot però ( ja faig salivera ), l’Eduard té la mà trencada.”\nPublicat dia 3 novembre 2012 acompanyaments. cuina catalana. entrants\nEns ha sortit un plat rodó! Fins i tot amb el seu nom fem rodolí. I de sabor impresionant i amb productes de la nostra terra i de proximitat. Les botifarres de la carnisseria Alfonso, al costat de casa, a Malgrat de Mar i la col d’olla també de l’horta del Maresme.\nPot ser un entrant, podem menjar-lo com a segon plat i fins i tot d’acompanyament.\nIngredients per 8 farcellets:\n8 Fulles senceres de col d’olla\n1 Cullerada de ceba confitada\n2 Cullerades de ceba confitada\n1/4l. Vi ranci\n(La podem fer també amb algun vi negre de qualitat o Xerés o vi de Porto)\nEn una paella amb una mica d’oli, sofregim els alls tendres tallats petits. A continuació hi afegim els pinyons perquè es daurin una mica i tot seguit les botifarres. Ho deixem coure tot plegat fins que les botifarres s’esparrequin, a continuació hi tirem la ceba confitada, coem uns moments més i hi afegim una culleradeta de farina, sense deixar de remenar, perquè la farsa ens quedi més consistent.\nTot seguit escaldem les fulles de col amb aigua bullint, les escorrem bé i emboliquem amb cada fulla una mica del farciment.\nPer fer la salseta, tirem la ceba confitada en un cassó i el vi i ho deixem reduir fins que només ens quedi la meitat del líquid inicial.\nTriturem la salsa, la pasem per un colador fi (Xinès) i la posem per sobre els farcellets.\nNo hauriem de posar-hi massa salsa per no matar el gust de la col i les botifarres. A de ser només, per aromatitzar el plat.\n“Un plat que ens anuncía la tardor- hivern , la col comença la conquesta de l’olla, aliant-se quasi sempre amb el porc , aliat indiscutible pera “maquillar” la verdura , aqui la trovalla s’embolcalla a l’entorn de butifarres que , nosaltres ens encarreguem flairant la seva aroma i passejant pel paladar.\nUn petit plaer que es mereix una companyia , un vi novell , negre , del l’Empordá o Penedés, és el mes semblant a un Beaujoleais, lleuger i de bon passar . Que vagi de gust !!”


Un viate (G)astronòmic amb el "Rafael"\n01-09-2007 Joan Anton Abellan\nEn primer lloc, i per tal de fer-nos una mica amb l'ambient mariner, vàrem fer una visita al "Museu de la Pesca de Palamós". D'aquesta manera ens vam anar endinsant en aquest mon tant dur, en el món de la mar i de la pesca, en aquest tira i afluixa entre l'home i els elements amb els que s'ha d'aprendre a conviure, entre l'home i les seves família. Dones, assegudes a la sorra, reparant les xarxes mentre esperen l'arribada dels seus homes; joves que amb pocs anys aprenen l'ofici dels seus pares; homes suportant nit i dia les condicions mes adverses, en un espai reduït on la convivència es la clau i de la que depèn en part el seu sosteniment i la de llur família...\nArribava l'hora del sopar i calia buscar un lloc a raser del vent, tot esperant que es complis aquella dita que diu "el garbi a les set se'n va a dormir". Per això ens vam dirigir cap a la Cala Castell, tot just sota el poblat ibèric que hi ha a la banda nord d'aquesta platja, on vam tirar l'ancora esperant que amb l'arribada de la nit, en que el sol deixa d'escalfar la Terra, la mar es quedés en calma.\nEra l'hora d'emplenar l'estomac i per això res millor que un suquet de peix, el plat per antonomàsia dels pescadors, regat amb un von vi "turbio", agermanant aixì dues terres de tradició marinera: Catalunya i Galícia.\nEl suquet es un guisat de diferents tipus de peix, amb unes pautes predefinides de preparació però sense normes rígides alhora d'esmentar els ingredients. Al no ser pròpiament una recepta, admet diferents preparacions però totes elles dins d'un ordre, amb un bon sofregit i una bona picada.\nPer evitar que es malmetés el peix degut a les altes temperatures, el vaig portar mig preparat. En primer lloc vaig fregir tots els ingredients: mero, corvall, dorada, rap i gambes. Un cop fregit el peix, amb el mateix oli vaig fregir-hi uns alls, el fetge de rap i unes llesques molt fines de pa (tot això, un cop va anar agafant color, ho vaig reservar en un morter) i les patates tallades a rodelles, que també vaig apartar. Desprès comença un dels secrets de la nostra cuina, el sofregit, a base de ceba, un bon raig de brandi i tomata. Mentre, en una olla feia bullir tots els caps juntament amb ceba, tomata i pastanaga. Només faltava preparar la picada en el morter: amb els alls, el fetge del rap, el pa fregit, el julivert, el safrà i les ametlles torrades. I ja tenim tots els ingredients a punt de solfa. Un cop en el vaixell només va ser qüestió de barrejar tots els ingredients amb molt de cura: el brou, les patates, el peix i la picada i deixar-ho coure tot junt una estona: el resultat final, segons diuen, va ser excel·lent.


Antonio López diu que El Catllar tornarà a tenir ‘un alcalde sense experiència de Govern’ | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nAntonio López diu que El Catllar tornarà a tenir ‘un alcalde sense experiència de Govern’\nAntonio López, al final del ple on es va consumar la moció de censura contra ell. Foto: Tarragona21\nL’exalcalde socialista del Catllar, Antonio López, que va perdre l’Alcaldia per una moció de censura viscuda fa un any, ha afirmat que el canvi d’alcaldia que es produirà ara «suposarà una pèrdua per al poble» perquè «passarem de tenir un alcalde sense experiència de govern (Joan Díaz) a un altre sense experiència (Joan Morlà)».\nDíaz va dimitir la setmana passada per qüestions professionals que el forcen a no poder atendre l’Alcaldia, segons ha afirmat a Tarragona21. El juliol de 2016 va ser designat alcalde en una moció de censura contra el PSC conduïda per ERC, CiU, Units pel Catllar i ICV (7 regidors d’aleshores oposició municipal contra 4 del PSC governant).\nLópez ha «entès» que Díaz hagi dimitit «per preparar-se unes oposicions» perquè «puc entendre que es vulgui buscar una carrera professional per assegurar el seu futur i el de la seva família», però no combrega que es faci després d’una moció de censura quan ell li va oferir, acabades les eleccions municipals, «tres anys com a primer tinent d’alcalde i un últim any com a alcalde». «Si no podia atendre la seva feina, podia haver optat per la meva proposta», ha dit a Tarragona21.\n«Ser alcalde vol dir ser-ho els set dies de la setmana i estar en contacte diari amb veïns i entitats. Ell no ho ha pogut fer i va haver de delegar en un regidor perquè aquest mantingués reunions amb els col·lectius i amb les associacions de veïns del Catllar», ha dit.\nEl ple on s’escollirà el nou alcalde tindrà lloc aquest dimarts a les 16:30 hores i serà de caràcter extraordinari. Joan Morlà, d’Units pel Catllar, sortirà escollit alcalde, però López presentarà candidatura: «Vam guanyar les eleccions, som la força més votada i tinc al darrer molta gent que ens dóna suport i que volia que governéssim», ha afirmat.


> Pàg. 50293 a 50295\nResolució de la consellera de Salut de 1 de desembre de 2021 per la qual es convoca la provisió, pel procediment de lliure designació, del lloc de feina de director/directora d’infermeria de la Gerència d’Atenció d’Urgències 061, amb contracte d’alta direcció regulat pel Reial decret 1382/1985\n1. La plantilla autoritzada de la Gerència d'Atenció d'Urgències 061 preveu diversos llocs directius, entre els quals el de director/directora d'infermeria, dependent del director gerent de la Gerència d'Atenció d'Urgències 061.\n2. Atesa la necessitat de cobrir el lloc de feina esmentat, cal tramitar la convocatòria corresponent per proveir-lo.\n1. L'article 26 del Decret 63/2019, de 25 de setembre, disposa que les plantilles orgàniques de les gerències territorials han d'establir la denominació, el nombre i les retribucions de la resta dels membres de l'equip directiu d'acord amb el que disposin els Estatuts de l'entitat i la resta de les disposicions aplicables.\n2. El 1r de setembre de 2012 es va publicar el Decret llei 10/2012, de 31 d'agost, pel qual es modifica el Decret llei 5/2012, d'1 de juny, de mesures urgents en matèria de personal i administratives per a la reducció del dèficit públic del sector públic de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears i d'altres institucions autonòmiques, i s'estableixen mesures addicionals per garantir l'estabilitat pressupostària i fomentar la competitivitat. La disposició final segona introdueix modificacions en l'article 69 de la Llei 5/2003, de 4 d'abril, de salut de les Illes Balears; en l'apartat 10 d'aquest article s'estableix que les persones titulars dels òrgans de gestió —que depenen dels òrgans de direcció— tenen la consideració de personal directiu professional, de conformitat amb l'article 22 de la Llei 7/2010, de 21 de juliol, del sector públic instrumental de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears.\n3. L'article 22.3 de la Llei 7/2010, modificat per la Llei 15/2012, de 27 de desembre, de pressuposts generals de la comunitat autònoma de les Illes Balears per a l'any 2013, estableix el següent:\nLes necessitats de personal directiu professional dels ens del sector públic instrumental s'han de preveure en el pla d'actuació i en l'estudi economicofinancer a què es refereix l'article 5 d'aquesta llei. La selecció d'aquest personal ha d'atendre els principis de mèrit i capacitat, com també criteris d'idoneïtat, i s'ha de dur a terme mitjançant procediments que garanteixin la publicitat i la concurrència. En tot cas, s'entendrà que es verifiquen els principis i criteris esmentats, i les exigències de publicitat i concurrència, quan el procediment de selecció verifiqui les mateixes normes que siguin aplicables al proveïment de llocs de feina per lliure designació del personal funcionari al servei de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, amb les adaptacions que calguin per raó de tractar-se d'un procediment de selecció i no de provisió.\nLes convocatòries de selecció d'aquest personal han de ser objecte d'un informe previ de la conselleria competent en matèria de funció pública.\n4. Així mateix, l'article 22.2 de la Llei 7/2010 estableix que el personal directiu professional de naturalesa laboral dels ens del sector públic instrumental està sotmès a la relació laboral especial d'alta direcció, que la selecció d'aquell ha d'atendre els principis de mèrit i capacitat i criteris d'idoneïtat, i que s'ha de dur a terme per mitjà de procediments que garanteixin la publicitat i la concurrència. Les convocatòries de selecció requereixen un informe previ de la conselleria competent en matèria de funció pública.\n5. La disposició final desena de la Llei 8/2013, de 23 de desembre, de pressuposts generals de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears per a l'any 2014 (BOIB núm. 181/2013, de 31 de desembre), modifica la Llei 5/2003, de 4 d'abril, de salut de les Illes Balears, afegint-hi l'article 69 bis, relatiu a disposicions específiques sobre el nomenament i el cessament dels òrgans unipersonals de direcció i de gestió del Servei de Salut.\n6. El Reial decret 1382/1985, d'1 d'agost, és la norma principal que regula la relació laboral de caràcter especial del personal d'alta direcció.\n7. De conformitat amb l'article 55.1 del Decret 39/2006, de 21 d'abril, pel qual s'aproven els Estatuts de l'ens públic Servei de Salut de les Illes Balears, el personal directiu ha de ser nomenat i separat lliurement pel conseller competent en matèria de sanitat. No obstant això, el 12 de setembre de 2012 el conseller de Salut, Família i Benestar Social va dictar la Resolució per la qual delega la signatura de les convocatòries, les resolucions, els contractes d'alta direcció i les cessacions del personal directiu del Servei de Salut. En conseqüència, delega en la persona titular de la Direcció General del Servei de Salut la signatura de les convocatòries i les resolucions dels procediments de selecció del personal directiu i la dels contractes d'alta direcció.\n1. Aprovar la convocatòria per proveir el lloc de feina de director/directora d'infermeria de la Gerència d'Atenció d'Urgències 061, del Servei de Salut de les Illes Balears, que es regeix per les bases que figuren en l'annex d'aquesta resolució.\nContra aquesta resolució —que exhaureix la via administrativa— es pot interposar un recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de les Illes Balears en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la publicació d'aquesta resolució, d'acord amb els articles 10 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa. També s'hi pot interposar qualsevol altre recurs que es consideri procedent.\nNo obstant això, els interessats poden optar per interposar contra aquesta resolució un recurs de reposició davant el mateix òrgan que la dicta en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la publicació d'aquesta resolució. En aquest cas no es podrà interposar el recurs contenciós administratiu fins que no s'hagi dictat una resolució expressa o presumpta sobre el recurs de reposició, d'acord amb els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.\nEl director general del Servei de Salut Julio Miguel Fuster Culebras Per delegació del conseller de Salut, Família i Benestar Social (BOIB núm. 141, de 27/09/2012)\n1. S'acorda la convocatòria pública per proveir pel procediment de lliure designació el lloc de feina de director/directora d'infermeria de la Gerència d'Atenció d'Urgències 061, del Servei de Salut de les Illes Balears, amb contracte d'alta direcció i amb les funcions següents:\na) Planificació dels objectius anuals en matèria d'organització estratègica en col•laboració amb altres direccions del servei.\nb) Desenvolupament, implementació, direcció i avaluació del cronograma d'activitats anuals previstes per a la consecució d'objectius.\nc) Supervisió i presa de decisions sobre les funcions de les àrees de treball sota la seva responsabilitat.\nd) Representació del servei en activitats assistencials\ne) Supervisió del treball assistencial propi de la Gerència d'Atenció d'Urgències 06.1\nf) Elaboració, execució i anàlisi d'auditories internes i promoció d'auditories externes. Elaboració del quadre d'indicadors. Seguiment de les no-conformitats i accions correctores.\ng) Detecció de les barreres de millora.\nh) Elaboració d'un pla de traçabilitat del servei.\ni) Elaboració d'un pla per promoure els hàbits de millora.\nj) Elaboració de la memòria anual.\nk) Foment de l'ètica sostenible i de les decisions informades en dades i en fets.\nl) Elaboració, manteniment, execució i control del pla de gestió assistencial anual.\nm) Control i interacció amb els diferents processos estratègics per garantir l'assoliment dels objectius de la Gerència d'Atenció d'Urgències 061.\nn) Seguretat del pacient.\no) Gestió de les incidències.\np) Totes les funcions que li atribueixin el director general del Servei de Salut de les Illes Balears o el director gerent de la Gerència d'Atenció d'Urgències 061, i les que li deleguin expressament.\n2. Tota persona aspirant a aquest lloc de feina ha de complir els requisits següents abans que venci el termini per presentar-hi sol•licituds:\na) Tenir la nacionalitat espanyola o la de qualsevol estat de la Unió Europea o la d'algun estat on sigui aplicable la llibertat de circulació de treballadors en virtut dels tractats internacionals subscrits per la Unió Europea i ratificats per Espanya. També hi poden participar —qualsevol que en sigui la nacionalitat— els cònjuges d'espanyols i de ciutadans d'altres estats de la Unió Europea sempre que no estiguin separats de dret, i també els seus descendents i els dels cònjuges sempre que no estiguin separats de dret i siguin menors de vint-i-un anys o dependents i majors d'aquesta edat.\nb) Tenir la capacitat funcional per acomplir les tasques assignades, per mitjà del certificat mèdic oportú.\nc) Tenir complits setze anys d'edat i no superar l'edat màxima de jubilació forçosa.\nd) Tenir la titulació oficial de grau o diplomatura en infermeria o fisioteràpia, o estar en condicions d'obtenir-la abans que venci el termini per presentar sol·licituds. En el cas de les titulacions obtengudes a l'estranger, cal acreditar que estan homologades pel Ministeri d'Educació.\ne) No haver estat separada del servei, per mitjà d'un expedient disciplinari, de qualsevol de les administracions públiques o dels òrgans constitucionals o estatutaris de les comunitats autònomes, ni estar en situació d'inhabilitació absoluta o especial per a ocupacions o càrrecs públics, per mitjà d'una resolució judicial, per accedir al cos o escala de funcionari o per acomplir funcions similars a les que desenvolupava en el cas del personal laboral que hagi estat separat o inhabilitat. En cas de tenir la nacionalitat d'un altre estat, no ha d'estar inhabilitada ni en una situació equivalent, ni ha d'haver estat sotmesa a cap sanció disciplinària o equivalent que l'impedeixi d'accedir a l'ocupació pública al seu estat, en els mateixos termes.\n3. Tota persona interessada a participar en aquest procés selectiu ha de presentar una sol•licitud adjuntant-hi una còpia del document d'identitat i el currículum, en el qual han de constar les dades següents:\na) Número del document d'identitat (DNI, NIE o passaport).\nb) Llocs de feina que hagi ocupat.\nc) Experiència professional i de gestió.\nd) Títols acadèmics.\ne) Estudis, cursos, ponències, publicacions, informes, coneixements d'idiomes i qualsevol altre mèrit que consideri oportú fer-hi constar.\nLes persones aspirants també han d'adjuntar a la sol·licitud la documentació que justifiqui els mèrits al•legats i la que acrediti que compleixen els requisits de la convocatòria.\n4. Les sol·licituds per participar en el procés selectiu s'han de presentar en el termini de set dies hàbils comptadors des de l'endemà de la data de publicació d'aquesta resolució en el Butlletí Oficial de les Illes Balears en el Registre General del Servei de Salut de les Illes Balears o bé per mitjà de qualsevol de les vies que estableix l'article 16 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.\n5. Es constitueix una comissió d'avaluació, encarregada d'analitzar les sol•licituds presentades i de valorar els mèrits al•legats per les persones aspirants. Està formada per les persones següents:\na) Presidenta: María del Carmen Lliteras Arañó, del grup tècnic superior de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears. Suplent: Cecilio García Diéguez, del grup tècnic superior de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears.\nb) Vocal: Verónica Segura Robles, del grup tècnic superior de la funció administrativa. Suplent: Rafael Estades Soto, del grup tècnic superior de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears.\nc) Secretari: Juan Luis Marqués Pascual, del grup tècnic superior de la funció administrativa. Suplent: Irene Ruíz Aguiló, del grup tècnic superior de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears.\n6. La titulació al·legada i també els mèrits i l'experiència professional que s'hagin de valorar han d'estar en consonància amb la competència i les funcions que s'hagin d'acomplir.\n7. Aquesta convocatòria es resoldrà per mitjà d'una resolució motivada de la consellera de Salut, que es publicarà en el Butlletí Oficial de les Illes Balears.\n8. La persona designada per ocupar el lloc de feina ha de formalitzar el contracte d'alta direcció corresponent amb l'entitat convocant, la durada del qual queda condicionada a allò que estableix l'article 69 bis de la Llei 5/2003, de 4 d'abril, de salut de les Illes Balears, en la redacció donada per la disposició final desena de la Llei 8/2013, de 23 de desembre, de pressuposts generals de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears per a l'any 2014.


Ja puc dir missa...: Curiositats i secrets eucarístics (III)\nCuriositats i secrets eucarístics (III)\nAlçar els cors\nSabeu quan en plena missa us fem alçar i seure constantment?\nÉs una manera subtil per que els feligresos feu exercici i evitar el sedentarisme.\nAl principi dels temps, els capellans -que mai hem respectat el vot de castedat- es queixaven d'unes feligreses fondones. Estic parlant de fa no masses segles (així que no sé perquè he dit lo del principi dels temps), que abans, l'estil Rubens ja els agradava.\nDesprés d'un brainstorming d'idees, on es descartà fer Santa Mama a Eva Nasarre, el Vaticà ordenà fer alçar i seure repetides vegades durant l'eucaristia al populatxo, per que desenvolupessin uns bons glutis.\nHe vist pompis de monjes que podrien partir nous de titani massís. Això sí, tenen més de setanta anys, que els resultats es noten a la llarga.\nConfessat per Pare Bukkàkez a 22:29\nBrandon 9 de juliol de 2009 a les 1:50\n-Passo directament al tema natges poderoses-Espero que no sigui gayer, com li doni per apretar el blindatge glutiar mentre li estan fent estoc, li quedria carn cilíndrica dins.\nbule 9 de juliol de 2009 a les 1:55\nmai deixaran de fer-me angunia les imatges de culturistes amb tumors\nModgi 9 de juliol de 2009 a les 10:49\ndéu meu, aquest bullakens es tanca amb més força que les portes de Mordor!\nPere Llufa 9 de juliol de 2009 a les 13:40\nAixò no és el cul, home!\nNo us n'heu adonat, però està de cara i això són els collons que, a més, han xuclat la tita.\nPS: dic tita, perquè polla seria en aquest cas un acte de generositat immerescut.\nC.E.T.I.N.A. 9 de juliol de 2009 a les 18:10\nMarkutis 9 de juliol de 2009 a les 20:45\nPerò això és un cul o dos quilos de llom envasats al buit?\nsr. manel 9 de juliol de 2009 a les 21:48\nSI algun dia crec en Déu aniré amb xandall a casa seva. Jo anava a un col·legi de senyors "religiosos" i una de les distraccins era bàsicament aquesta. També estava la de murmurar les respostes aque en teoria havíem de saber, o la de fer "covers" de les cançons que havíem de cantar (posat alguna polla a la lletra o algun insult a algun profe). Ara entenc moltes coses de la meva personalitat...\nPare Bukkàkez 9 de juliol de 2009 a les 22:40\nSí, amics. Aquest home és el JorgerJavierVázquez-killer.\nSr. Manel: jo de veritat que no cambiaria pas el haver estudiat a un col·legi religiós. És una magnífica font d'humor.\nI sí, les misses acostumaven a ser un despiporre d'imaginació i tonteries.\nCom diria en Doc: Què gran!\nKASHNA 9 de juliol de 2009 a les 23:49\nEm sembla que ara prefereixo la foto de les nenes cagant.\nno hi ha res més antieròtic que un musculman d'aquests.\nJosep 10 de juliol de 2009 a les 1:17\nMmm... quin culet....\nRàbia Ràpida: Jo vaig viure a...\nOdi gratuït: L'Ouija\nFacebook: Grups que algú hauria de crear\nCuriositats i secrets eucarístics (IV)\nOdi gratuït: El camí de Santiago\nSenyalar és de mala educació (1/2)\nJa em puc morir\nConceptes interessants (o noms per grups de música...


Club Atletisme L'Aire és una entitat esportiva sense ànim de lucre. Està inscrita amb el número 9725 al Registre d'Entitats Esportives de la Secretaria de l'Esport de la Generalitat de Catalunya des del 4 d'agost de 1997. D'altra banda, està també inscrita al Registre Municipal d'Entitats i Associacions de Granollers, amb el número 172.\nFormem aquesta entitat un grup de ciutadans de Granollers i del Vallès Oriental que tenim com a finalitat fomentar, desenvolupar i practicar l'activitat física i esportiva, segons es desprèn del contingut dels seus estatuts socials.\nMés de 20 anys d'història del Club i més de 400 membres.\nVolem informar-te breument sobre el Club Atletisme L’Aire.\nPer pertànyer, no cobrem cap quota. L'únic que demanem als nostres membres és que adquireixin la samarreta del club i que la llueixin a les teves curses i/o entrenaments.\nDurant tot l'any, hi ha entrenaments oficiosos des de les pistes d'atletisme.\nDilluns, dimecres i divendres. En tres horaris 7:30, 13:30, 19:30 i 20:30. Diumenges al matí en diferents horaris. Tots ells amb diferents nivells que abasten des dels que comencen fins a més experimentats.\nEn definitiva, tothom hi té cabuda.\nAixí mateix, el fet de pertànyer al club et dóna dret a un carnet de soci amb accés a les pistes d'atletisme de Granollers a més de nombroses promocions, descomptes i ofertes en tèxtil, calçat i serveis mèdics per a esportistes.\nSempre busquem les màximes col·laboracions amb els nostres col·laboradors en benefici dels membres del club.\nMai no hem cobrat cap tipus de quota. Només recomanem lluir la samarreta del nostre club a les teves curses i/o entrenaments.\nEntrena tot l'any en un gran ventall d'horaris: 7:30, 13:30, 19:30 i 20:30. Dilluns, dimecres, divendres i diumenge.\nAconsegueix els teus objectius personals o col·lectius amb els nostres entrenaments personalitzats per a tota mena de reptes.\nPromocions i ofertes en exclusivitat en tèxtil, calçat i serveis per a corredors.\nParal·lelament, cada any i durant més d'una dècada, el club s'encarrega al costat de l'Ajuntament i l'Associació La Mitja del programa Comença a fer La Mitja. Un programa específic d'uns tres mesos on el principal repte és preparar-te per poder finalitzar la Mitja Marató de Granollers-Les Franqueses-La Garriga.\nUn programa que es fa els Dilluns, Dimecres i Divendres. En tres horaris 13.30, 19.30 i 20.30.\nTots ells amb diferents nivells que abasten des dels que comencen fins a més experimentats.\nUn programa que inclou una assegurança mèdica de responsabilitat civil que cobreix qualsevol possible lesió durant els entrenaments.\nGestionat per monitors del Club Atletisme L’Aire i amb entrenaments específics per a cada nivell amb uns objectius esportius clars i assolibles. El programa dóna accés a les pistes d´Atletisme ia la resta d´instal·lacions per poder exercir la pràctica d´atletisme. Encara que majoritàriament els entrenaments es fan al voltant del passeig fluvial de Granollers.\nA més, cada any s'intenta que els participants rebin algun obsequi en forma d'accessori esportiu.\nEl programa comença cada any a mitjan octubre fins al primer cap de setmana de febrer, data habitual de La Mitja de Granollers.


Joan Antoni Baron: Mediterrani inquietant\nSon paraules del periodista Pep Andreu a l’acabar l’acte de la Nit de la Solidaritat. I ho ha fet a tall de reflexió final després d’escoltar la conferència d’en Sami Naïr: “El Mediterrani: una zona de complementaritats o de fractures”. Ha estat una magnífica conferència, ben estructurada i molt ben documentada, en la que el politòleg francès ha repassat la situació actual de desequilibri profund entre les dues ribes de la Mediterrània.\nSami Naïr, nascut circumstancialment a Algèria –ell mateix es defineix com alsacià -, fill d’un oficial d’origen argelí de l’exèrcit francès, és una de les persones que més ha reflexionat sobre les circumstàncies polítiques de l’entorn mediterrani. Al llarg de quasi una hora ha desenvolupat la tesi de l’extrema perillositat de la situació Per Naïr ens trobem davant un autèntic volcà, la zona de fractura més gran del món que pot acabar explotant en forma de conflicte generalitzat. Malgrat considerar els països mediterranis com una sola comunitat d’interessos, amb profunds llaços culturals, econòmics i històrics, els desequilibris mai havia estat tan grans –el 80% del PIB de la regió s’acumula al Nord- ni la manca de diàleg, entre les dues ribes, tan absolut.\nPer Sami Naïr la Conferència de Barcelona del 1995 va ser un autèntic fracàs i la situació no ha parat d’empitjorar en aquests anys. Davant el dinamisme demogràfic dels països nord-africans –de 8 milions d’habitants al 1960, el Marroc ha passat als 32 milions actuals- que cap model econòmic és capaç d’assumir, ens trobem amb la l’Europa envellida i rica. En el Nord d’Àfrica s’haurien de crear en els propers quinze anys trenta cinc milions de llocs de treball. La irresponsabilitat dels polítics, l’increment del desequilibri regional, la caiguda en més de 30 punts de la taxa d’inversions, l’actuació salvatge del mercat lliure, han abocat a la població ha triar entre dues possibilitats. La emigració cap a Europa o l’islamisme. Sobre la emigració ha estat clar i contundent. Malgrat representar les remeses financeres dels emigrants la aportació més important de divises per aquests països –va recordar les paraules de Hassan II : si no voleu els meus tomàquets haureu de tenir els meus pagesos”-, Sami Naïr va apostar per mantenir les fronteres tancades en les circumstàncies actuals de desequilibri regional. Sobre l’islamisme va lamentar que la guerra d’Irak i la situació de conflicte a l’Orient Mitjà, on ningú parla de pau, són els millors regals que s’han pogut fer a l’integrisme musulmà.\nUna conferència per reflexionar, per llegir algunes coses i sobretot per començar a actuar.


Què és Telecogresca\nQuè és la Telecogresca\nLa Telecogresca és la festa universitària per excel·lència a Catalunya. Des dels seus inicis, Telecogresca neix amb el propòsit d’emborratxar-se, passar-ho bé i oblidar-se durant una estona de la carrera d’organitzar una festa de caire universitari i fer-ho cultivant valors com l’amistat, el treball en equip i el respecte.\nDurant els més de 40 anys d'història, la Telecogresca ha anat creixent i transformant-se fins a esdevenir el festival de música multitudinari que coneixem avui dia, sense oblidar mai el seu tret més característic: l'esperit universitari.\nAl llarg dels anys ha comptat amb alguns dels artistes més influents de cada època, com Ska-P, La Pegatina, Obrint Pas, Melendi, Aspencat, Els Catarres o Txarango.\nFesta d'agraïment als matxaques\nEs celebra a la tardor, serveix per agrair als prop de 300 voluntaris que ajuden en l’organització de la Telecogresca.\nConcurs de DJs i Grups emergents\nEls guanyadors, a banda de tocar a la Telecogresca, tenen l’oportunitat de gravar un disc (grups) i un curs de formació (DJ).\nFesta al Campus de Telecomunicacions\nA la primavera també se celebra la Festa de Dia al Campus Nord de la UPC, la festa de l’escola de Telecomunicacions.\nMés que un Festival\nDarrere del festival hi ha una associació d'estudiants sense ànim de lucre, ubicada al Campus Nord de la UPC, a Barcelona, on desenes de membres voluntaris provinents de diverses universitats combinen la festa, el treball voluntari i els estudis per tal de donar vida any rere any a la Telecogresca i aprofitar al màxim els anys de vida universitària.\nPoder compartir el dia a dia a classe i experiències úniques durant els seus anys com a estudiants. Tant és així que, un cop acabada la carrera, els membres de l'associació segueixen participant en ella, tant a la festa com a les tasques organitzatives, fent la família de Telecogresca molt més amplia que el conjunt dels propis membres actius de l'associació.\nGràcies al pas de les generacions Telecogresca segueix més viva que mai, és per això que ja portem més de 40 edicions.\nLa festa va creixent, situant-se al capdamunt de les festes universitàries\nUbicació provisional, pistes universitàries de la UB\nEl festival es trasllada al Sot del Migdia\nRècord d'assistents, més de 15000 persones. El Sot del Migdia es queda petit\nPer primer cop la Telecogresca se celebra en dissabte\nLa Telecogresca es trasllada definitivament al Parc del Fòrum\nSeguim acumulant edicions.\nQuè és Telecogresca?\nTelecogresca és una associació cultural sense ànim de lucre fundada l'any 1978. Formada per estudiants, majoritàriament de l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria de Telecomunicacions de Barcelona de la Universitat Politècnica de Catalunya, té com a objectius organitzar concerts musicals a preus populars.\nJordi Girona 1-3, Campus Nord Edifici Ω Despatx 106. 08034, Barcelona.\nTelecogresca | © 1978-2019 Associació Cultural TGK


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: La Regió Sanitària Terresde l’Ebre dóna un pas més en el Pla de Contingència donada lasituació desfavorable actual i una previsió d’augment delsingressos hospitalaris\nLa Regió Sanitària Terresde l’Ebre dóna un pas més en el Pla de Contingència donada lasituació desfavorable actual i una previsió d’augment delsingressos hospitalaris\nLa Regió Sanitària Terres de l'Ebre (RSTE), coordinadament amb els proveïdors del territori, avancen en el Pla de Contingència de la regió donada la situació desfavorable actual per l'augment de la pressió assistencial tant en atenció primària com en l'àmbit hospitalari, la previsió, és que aquesta pressió continuï augmentant els propers dies.\nTots els centres hospitalaris habilitaran espais addicionals per poder disposar de més llits sempre i quan puguin dotar-los de professionals. Entre aquests espais, es troba l'antiga residència de gent gran d'Amposta destinada a persones amb baixa intensitat de cures. Si fos necessari s'habilitarà un hotel salut a la regió sanitària.\nEn aquesta situació de pandèmia i d'aplicació del Pla de Contingència, com ja es va fer en la primera onada, el diferents proveïdors prioritzen i, a partir del dia d'avui es desprogramarà l'activitat que sigui necessària per donar resposta a les necessitats, tant pel que a consultes com a activitat quirúrgica i realització de proves diagnòstiques.\nLa primera activitat quirúrgica que es desprograma és aquella que comporta un ingrés hospitalari associat per tal de poder alliberar llits i així donar resposta a les necessitats actuals. Es preservarà, en tots els centres, la cirurgia oncològica i urgent.\nLes urgències de la CTE s'utilitzaran com a Centre d'Urgències d'Atenció Primària (CUAP) a partir de demà divendres a les 15.00 hores. El SEM hi instal·larà una àrea assistencial per fer triatge de les persones derivades. Mentre sigui possible, l'activitat quirúrgica de la CTE es mantindrà activa, tot i que quan sigui necessari s'anul·larà la programació quirúrgica, per disposar de llits per ingressos.\nA l'HTVC s'ubicarà una àrea assistencial del SEM, que servirà com a trànsfer de pacients pendents de trasllat o alta, o persones que esperen derivacions.\nEn la situació actual, la prioritat del centre serà donar atenció a totes les necessitats de crítics de la Regió Sanitària. Per això, a més dels espais habituals de la UCI, ja s'han habilitat diferents estructures amb una capacitat màxima actual de 29 llits, a l'espera de poder tenir en funcionament la nova unitat de semicrítics.\nL'HTVC es reorganitzà per disposar de llits convencionals, aquests és un dels motius pels quals es desprograma activitat quirúrgica, ingressos, consultes i/o proves que es puguin ajornar i també es derivaran les urgències traumatològigues que requereixen cirurgia i ingrés posterior a l'Hospital Comarcal de Móra d'Ebre, tal com es va fer en la primera onada, unificant els equips de professionals, a partir del proper dilluns 9 de novembre.\nPel que fa a les residències es continuarà amb una coordinació entre el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i el Departament de Salut Pública per garantir l'atenció sanitària a les persones que hi viuen. S'ha establert una coordinació estreta entre professionals del TASF, Salut Pública, Atenció Primària i els professionals dels centres residencials. Aquesta coordinació s'intensifica davant l'aparició de brots que requereixen incrementar l'atenció.


Cardona organitza una jornada de portes obertes a les Escoles Escasany - Ajuntament de Cardona\nCardona organitza una jornada de portes obertes a les Escoles Escasany\nL'Ajuntament de Cardona i l’Escola municipal de Música de Cardona Musicant organitzen unes jornades de portes obertes els dies 20, 21, 22, 23 i 24 de març per conèixer les noves instal.lacions del centre, ubicades a l’edifici de les antigues Escoles Escasany de Cardona. Les visites per conèixer la nova seu de Musicant es faran cada dia del 20 al 24 de març de les 17:30 hores a les 19:30 hores i cal fer inscripció prèvia al telèfon 938684620.\nEn el marc de l’activitat de portes obertes, avui dimarts 20 de març a les 9 del vespre, la directora del servei educatiu de l’Auditori de Barcelona, Assumpció Malagarriga pronunciarà la conferència “La importància de la música en la nostra vida”. A més, durant els dies en que es podran visitar les noves instal.lacions de les Escoles Escasany també es podrà veure l’exposició “Història de Musicant 1994/2012” ubicada als passadissos de l’edifici.\nAixí mateix, el dissabte 24 de març s’inaugurarà el curs 2011-2012 amb un acte presidit per l’alcalde de Cardona, Ferran Estruch acompanyat de la corporació municipal i de la directora i la presidenta de Musicant, Anna Camps i Rosa Ruiz respectivament. També hi seran presents els familiars de la família Escasany. L’acte començarà a les 11:15 hores i un cop finalitzat s’oferirà un concert a càrrec dels professors i professores de Musicant.\nL’Ajuntament de Cardona ha recuperat l’edifici de les antigues Escoles Escasany per tal que aculli la seu de l’Escola Municipal de Musica de Cardona Musicant. La rehabilitació de l’edifici ha estat possible gràcies als ajuts del Pla de barris i al Fons Estatal d’Inversió Local i ha permès rehabilitar aquest edifici històric la construcció del qual van finançar els germans Manuel i Ramon Escasany i Argelagós entre els anys 1924 i 1925 per ubicar-hi un centre escolar.


Els bancs aprofiten la crisi climàtica per promoure les hipoteques «verdes» - Diari de Girona\nEntitats com CaixaBank o Banc Sabadell exploren noves opcions de crèdit per fomentar la compra d'habitatges sostenibles També aposten per invertir en energies renovables\nEl director de Negoci Responsable del BBVA, Antoni Ballabriga. acn\nCoincidint amb l'auge de la conscienciació ciutadana en la lluita contra la crisi climàtica, les entitats financeres han començat a explorar noves opcions de crèdit en aquesta línia. Un exemple són les hipoteques «verdes» que busquen promoure la compra d'habitatges sostenibles, com la que ha llençat el BBVA. Aquesta entitat s'ha marcat mobilitzar fins a 100.000 milions d'euros fins al 2025 en finançament verd, infraestructures sostenibles, emprenedoria social i inclusió financera. CaixaBank també està promovent el finançament d'habitatges verds, amb qualificació ambiental A o B, i a Catalunya el 73% de les promocions en curs seran així.\nEl Banc Sabadell ha optat per invertir i finançar en energies renovables i mobilitat sostenible i el Banc Santander impulsa també préstecs per a la compra de vehicles sostenibles i bonificacions en hipoteques per a habitatges que també ho siguin.\nEn el cas del BBVA, el director de Negoci Responsable, Antoni Ballabriga, va explicar que la idea és que el préstec promotor doni «un avantatge en el preu que repercuteixi en el client final». Va explicar que s'han plantejat impulsar productes sostenibles perquè com a entitat financera juguen «un rol clau» en aquesta lluita i en el canvi de model.\nVa apuntar també que amb aquest producte s'anticipen a la regulació europea, ja que a partir de l'1 de gener del 2021 les directives obligaran a que tots els edificis nous de la Unió Europea siguin de consum energètic casi nul. Un altre de les accions del BBVA és una nova línia de préstecs per valor de 20 milions d'euros per als clients que es comprin un vehicle elèctric o híbrid, línia que també està impulsant el Banc Santander amb préstecs per a cotxes ecològics.\nSota la denominació Préstec Cotxe Ecològic, el banc es dirigeix principalment a particulars i autònoms que vulguin comprar vehicles que no superin una emissió màxima de 75 grams de CO2 per kilòmetre. L'entitat ofereix un import màxim de 75.000 euros en fins a 8 anys de termini d'amortització, amb un tipus d'interès del 4,95% i sense comissió d'apertura.\nAmb aquests dos productes, el BBVA vol contribuir a la lluita contra el canvi climàtic perquè la banca juga un «rol clau en la transició» i «per acompanyar els clients amb solucions sostenibles i assessorament per intentar fer aquest canvi de comportament necessari». Va afegir que pel que fa a les grans empreses aquesta política està consolidant-se i el «repte» és «com fer la transició de la mà de les pimes i els particulars».\nEn la línia d'assolir els 100.000 milions d'euros en finançament verd del BBVA, Ballabriga ha explicat que l'objectiu és «que tots els productes tinguin la versió sostenible», productes que estaran dins del seu catàleg i que s'aniran oferint als seus clients per tal que els vagin incorporant.\nCaixaBank també s'està endinsant en aquesta tipologia de productes. Segons van explicar fonts del banc, l'any passat van participar en el mercat de préstecs verds per import de 1.448 milions d'euros, en el d'energies renovables per més de 645 milions d'euros i compta amb una línia de negoci agrari enfocada a identificar projectes de reforestació i agricultura ecològica, entre d'altres. A més, l'entitat bancària col·labora amb el Banc Europeu d'Inversions en el finançament de projectes destinats a lluitar contra el canvi climàtic.\nDe la seva banda, Banc Sabadell està posant en marxa diverses línies d'actuació. D'una banda té una línia de «renting» de vehicles sostenibles, amb emissió inferior o igual a 120 grams de Co2 per kilòmetre. El 2018 aquesta línia va assolir el 78% de la flota viva, segons han informat fonts del banc. També s'han finançat autobusos híbrids o taxis completament elèctrics en col·laboració amb Tesla.\nA més, l'entitat ha apostat per la inversió i el finançament en l'àmbit de les energies renovables. Per exemple, des del 2016 i fins el 2019 va iniciar un nou cicle inversor de 150 milions d'euros en capital per aquest tipus d'actius a través de la seva filial Sinia Renovables. En aquest àmbit, també ha finançat instal·lacions d'eficiència energètica a través de productes de «renting» o «leasing» específics que permeten finançar des de projectes d'il·luminació pública fins a instal·lacions de calderes de biomassa i de cogeneració, entre d'altres.


La investigadora olotina Adriana Sánchez Danés, anomenada nova ambaixadora de la ciutat – elgarrotxi.cat\nLa investigadora olotina Adriana Sánchez Danés, anomenada nova ambaixadora de la ciutat\n23 de Novembre de 2018 Redacció GARROTXA 0\nL’alcalde Josep M. Corominas ha fet entrega de la insígnia de la ciutat a Adriana Sánchez Danés. Amb aquest nomenament, Olot compta amb 22 ambaixadors.\nAdriana Sánchez Danés és, des d’aquest divendres 23 de novembre, ambaixadora d’Olot. L’alcalde li ha fet entrega aquest matí de la insígnia de la ciutat després de la seva signatura en el Llibre d’Honor. Josep M. Corominas ha agraït a Sánchez que “hagi acceptat aquest reconeixement i que porti arreu el nom de la ciutat”.\nNascuda a Olot el 3 de gener de 1984, l’Adriana Sánchez Danés és Llicenciada en Biotecnologia per la Universitat Autònoma de Barcelona i Doctora en Biomedicina per la Universitat Pompeu Fabra. És investigadora de la Universitat Lliure de Brussel·les, on estudia els mecanismes que condueixen a la iniciació i progressió del càncer. El 2016, va identificar les cèl·lules que originen el càncer de pell més freqüent. Recentment, ha estat primera autora d’un estudi, realitzat en col·laboració amb l’Institut d’Oncologia de la Vall d’Hebron, on s’ha descobert un mètode per evitar les recaigudes d’aquest mateix càncer. Aquest descobriment obre les portes al desenvolupament de nous tractaments per evitar les recaigudes en el que és el càncer més comú.\nL’Adriana Sánchez resideix des de fa 6 anys a Brussel·les. Va ser durant l’any 2012 que va decidir instal·lar-s’hi a viure per així poder realitzar una estada postdoctoral i continuar la seva carrera investigadora. Tot i la distància, l’Adriana segueix l’actualitat de la ciutat, on viu la seva família i on torna una vegada al mes. “Trobo a faltar moltes coses d’Olot: la gent, el temps, la manera de ser… però també és veritat que hi vinc sovint, una vegada al mes” ha assegurat aquest matí l’Adriana que ha afegit que “m’ha fet molta il.lusió que hagin pensat en mi per convertir-me en ambaixadora de la ciutat”. Des de petita ha estat vinculada al món artístic d’Olot: va participar durant 10 anys, des dels 6 anys fins els 16, als tallers de dibuix i pintura de l’Escola Municipal d’Expressió, i també als tallers de pessebrisme dirigits pel Mestre Trayter (Associació de Pessebristes d’Olot i la Garrotxa). Aquesta faceta artística, desenvolupada a Olot, ha estat clau per desenvolupar el pensament creatiu tan necessari en el món científic.\nAmb el nomenament d’avui, Olot té un total de 22 ambaixadors. El 14 de juny de l’any 2012, mossèn Joan Soler – missioner a la diòcesi de Dapaong, al Togo, però que actualment ha tornat a Catalunya- va ser la primera persona que va rebre aquesta distinció. La matemàtica especialista en el càlcul de trajectòries interplanetàries, Elisabet Canalias, el metge dentista Carles Bosch, que viu i treballa a la localitat suïssa de Seewen-Schwyz; i Edgar Illas, professor de la Universitat de Bloomington a Indiana, als Estats Units, han estat alguns dels olotins que també han rebut aquest reconeixement.\n21. Anna Vilanova Bartrolí\n22. Adriana Sánchez Danés\nVÍDEO: S’aproven finalment els criticats pressupostos d’Olot, amb la retirada del projecte de l’Espai Cràter\nS’organitza una Jornada de Transformació Educativa d’Olot oberta a tothom


100 articles al blog de Psicologia en Càncer | Gràcies per llegir-me!\nInici » Blog » PSICOONCOLOGIA » 100 articles al blog de Psicologia en Càncer\nEl blog de Psicologia en Càncer\nEl primer article del blog de Psicologia en Càncer és del 30 d’abril de 2013, i parla de l’ús d’internet per a buscar informació sobre la salut. A partir del febrer de 2016 en va anar sortint un cada setmana, un ritme que vaig haver de frenar la primavera de 2017 per un augment notable de les visites a persones amb càncer i familiars (que, evidentment, tenen prioritat).\nI és que fer un article porta, de mitjana, 4 hores de feina: la documentació, la redacció, l’edició, la inclusió d’imatges i enllaços, la traducció (tots els articles estan doblats en català i castellà) i la difusió a les xarxes socials. Tot plegat per mirar d’explicar, encara que sigui parcialment, com resoldre un problema que té una persona amb càncer, o que té un familiar amb aquesta malaltia.\nA més a més, els articles estan “vius”: els reviso constantment, hi afegeixo continguts i els re-escric quan hi ha nova informació. Sempre intentant que siguin útils a l’hora de resoldre dubtes, i que es puguin trobar fàcilment a internet. També intento que la lectura sigui fàcil per a tothom. Els continguts mèdics també estan avalats per professionals de l’oncologia.\nL’article més llegit\nL’article més llegit del blog de Psicologia en Càncer és “8 llibres que parlen del càncer“. Entre el dia en que es va publicar (30 de juny de 2016) i el 15 de gener de 2018 l’han llegit 7.568 vegades. Això demostra com els usuaris i usuàries del web es basen en la xarxa per a buscar informació sobre la malaltia i el seu maneig des del punt de vista mèdic, psicològic i social.\nL’article més treballat\nA finals de març de 2017 va aparèixer als mitjans una notícia amb aquest titular: “2 de cada 3 càncers es produeixen per mala sort“. Això contradeia de manera important molts estudis anteriors, i tirava per terra una de les tasques que fem -i que seguirem fent- des de la psicooncologia: explicar que el càncer es pot prevenir, en part i amb matisos, a partir de l’estil de vida. Per tant valia la pena analitzar què hi havia darrere d’aquest titular.\nLa notícia sortia d’un estudi que atribuïa a l’atzar 2 de cada 3 mutacions genètiques que, potencialment, poden acabar donant lloc a un càncer (i no 2 de cada 3 càncers). Però obviava que l’ambient és sovint el que facilita aquestes mutacions: les mutacions són més probables en una persona que fuma, que beu alcohol, que manté una dieta amb abundància de greixos animals, que no utilitza protector solar, etc.\nQuè havia passat? L’estudi, a nivell metodològic, estava molt ben fet. Però els seus autors n’havien explicat les conclusions de manera confosa. Després els mitjans de comunicació, reblant el clau, havien interpretat malament aquestes conclusions. És el que vaig intentar explicar amb aquest article. La lectura de l’estudi original i de les referències va fer que, en total, dediqués 9 hores a preparar-lo.\nL’article més polèmic\nLes pseudoteràpies són pràctiques mèdiques o psicològiques que es duen a terme amb la intenció de curar una persona amb càncer però sense haver demostrat la seva eficàcia. Per exemple, el reiki, l’homeopatia o la biodescodificació. Algunes d’aquestes pseudoteràpies són molt populars i tenen molts seguidors. Però quan substitueixen un tractament oncològic convencional, poden fer empitjorar l’estat de salut del pacient. Fins i tot poden fer que el pacient mori.\nEl 12 de gener de 2017 vaig dedicar un article a les pseudoteràpies en càncer. Vaig intentar deixar molt clar que aquestes pràctiques no són dolentes per si mateixes, però suposen un risc quan substitueixen un tractament provadament eficaç, i són una estafa quan fan que un pacient es gasti milers d’euros en una cosa que no funcionarà. Doncs vaig rebre algunes crítiques constructives (que agraeixo), algunes crítiques destructives (que no agraeixo) i, fins i tot, algun insult.\nL’article més comentat\nL’entrada “Cancerofòbia” és la que té més comentaris al blog de Psicologia en Càncer: 14 (incloent les meves respostes). La por d’algunes persones de tenir càncer a partir d’un símptoma o un signe al seu cos les pot portar a anar al metge més sovint, o a buscar informació a internet. Fins i tot algunes persones es plantegen canviar de feina. La fòbia de vegades es barreja amb l’obsessió, encara que en certa manera són fenòmens contraris. Una persona amb fòbia intenta evitar pensar-hi (perquè pensar-hi li produeix ansietat), mentre que una persona amb obsessió hi pensa constantment.\nSempre responc els comentaris al blog (d’aquest article o de qualsevol altre), intentant resoldre el dubte o la preocupació. Sense oblidar que és un espai públic (cal preservar la privacitat), i que les situacions personals poden requerir una anàlisi més a fons del que permet un comentari.\nMoltes gràcies, lector/a!\nMoltes de les persones que arriben al blog de Psicologia en Càncer estan esperant un diagnòstic, o un resultat, o estan en tractament. O bé tenen un familiar amb la malaltia. I ho estan passant malament. Per això és una prioritat per a mi oferir-los la informació que necessiten tal com la necessiten. També hi ha professionals sanitaris que treballen amb pacients oncològics, i que necessiten respostes per a continuar fent la seva feina tan bé com poden. I, a més a més, que els seus companys de treball no sàpiguen que tenen aquesta necessitat.\nPer tant, moltes gràcies per la vostra confiança! I no oblideu que us podeu posar en contacte amb mi, públicament o en privat, per demanar-me que escrigui algun article sobre un tema concret.\nArticle anterior: Homenatge a Jimmie Holland\nArticle següent: Sexualitat en la malaltia del càncer


Concurs a Instagram: Essència de Primavera - Els Tinars Restaurant\nShowcooking a The Alimentaria Experience\nConcurs a Instagram: Essència de Primavera\nJa tenim aquí la primavera i, amb ella, una nova edició del nostre concurs a Instagram. Un cop més us volem convidar a mostrar-nos què us inspira aquesta estació de l'any a través de les vostres captures amb el telèfon mòbil. Estem segurs que ens sorprendreu!\nLlegiu les bases del concurs i animeu-vos a participar. És molt fàcil!\nEl tema del concurs és la primavera, més concretament l'essència de la primavera. Us convidem a ser creatius i intentar captar amb una imatge el que per a vosaltres és l'essència d'aquesta estació de l'any.\nEls usuaris que vulguin participar hauran de seguir el perfil @elstinars a Instagram i penjar les seves fotografies amb les etiquetes #essenciadeprimavera2014 i #instatinars\nEl període de participació és del 10 d'abril al 15 de maig ambdós inclosos.\nCada usuari podrà participar en el concurs amb un màxim de 5 fotografies.\nLes fotografies han d'estar fetes amb dispositius mòbils.\nEl premi consisteix en un àpat per a dues persones al restaurant Els Tinars (Llagostera).\nA l'hora de decidir la fotografia guanyadora es valorarà l'originalitat i el títol proposat.\nEl jurat estarà format pels germans Marc i Elena Gascons, copropietaris del restaurant Els Tinars\nEls participants cedeixen expressament a Els Tinars els drets d'explotació de la propietat intel•lectual de les fotografies que hagin presentant al concurs, de conformitat amb la Llei de propietat intel•lectual vigent, inclosa la seva explotació a la xarxa d'Internet, així com els drets de propietat industrial que es puguin derivar d'aquesta explotació, amb finalitats promocionals i/o publicitàries.


Comparen Damià Calvet amb Fraga Iribarne\nActualitat Al Carrer Ecologistes comparen Damià Calvet amb Fraga Iribarne\nEcologistes comparen Damià Calvet amb Fraga Iribarne\nAcusen el conseller de Territori i l’alcalde de Begur de tenir un “posicionament connivent amb la destrucció del nostre territori”\nAl Carrer 16/04/2019 00:06\nProtesta contra la destrucció ecològica de Begur a la porta de l'ajuntament\nLa Plataforma Sos Aiguafreda - Salvem la Costa de Begur ha enviat una carta oberta a l’alcalde de Begur, Joan Loureiro (ERC), i al conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet (PDECat), on els recrimina el seu “posicionament connivent amb la destrucció del nostre territori, un territori que vostès asseguren estimar, però que no demostren fer-ho”.\nEn la carta destaquen que “l'Ajuntament de Begur ha tingut en aquesta legislatura una prolífica activitat urbanística que ha permès que els promotors hagin anat consolidant pretensions immobiliàries prohibides per insostenibles en els sòls més controvertits. Sòls situats tots ells en pendents superiors al 20%, en els quals la Llei, amb independència de quina sigui la classificació urbanística dels terrenys, prohibeix construir res. Amb la seva actuació proactiva, l’Ajuntament de Begur ha reforçat la posició indefensable d'aquests promotors i, inversament, ha afeblit i ha impossibilitat la protecció que requerien els sòls amenaçats”. L’alcalde Joan Loureiro, que es presenta a la reelecció com a cap de la llista d’ERC a Begur, no ha respost públicament a aquesta missiva.\nPel que fa al conseller Calvet, li recriminen que afirmi que no pot aturar projectes immobiliaris adduint que la Generalitat no hi té competències. “Vostè sap, millor que ningú, que la Generalitat, en exercici de les seves competències urbanístiques legalment atribuïdes, ha bloquejat projectes constructors emparats en llicències municipals atorgades sobre sòl urbà, i ho ha fet no fa gaire, tant en el nucli de Pedra, en el municipi de Bellver de Cerdanya, com en l'àmbit de Torre Negra a Sant Cugat. Davant la sospita d'atorgament de llicencies en contra de la Llei (perquè emparen l'edificació en pendents superiors al 20% i implanten models d'ordenació clarament NO sostenibles) qualsevol persona, i més encara la mateixa Generalitat de Catalunya, pot instar la seva revisió d'ofici, perquè l’empara la Llei de Procediment Administratiu i perquè ho exigeix la Llei d'Urbanisme”.\nFinalment, comparen Calvet i Loureiro amb l’ex-ministre franquista Manuel Fraga Iribarne: “Sr. Calvet i Sr Loureiro, cadascú decideix com passar a la història. Molts dels artistes que van elevar aquesta part de la Costa Brava a categoria d'obra d'art així ho van fer i van triar bé. També ho van fer uns altres, però en sentit contrari, com el Sr. Manuel Fraga Iribarne, que fa 50 anys, el dia 5 de juliol de 1969, quan va inaugurar la Delegació Provincial d'Informació i Turisme de Girona va defensar el mateix model de turisme que avui estan defenent, tant l'Ajuntament de Begur, com la Generalitat de Catalunya: promovent l'explotació de la Costa Brava basant-se en la cerca d'inversions immobiliàries (la majoria estrangeres), com a mecanisme de dinamització de l'activitat turística i econòmica, sobrepassant els límits dels ecosistemes i la capacitat de càrrega del territori, i sense la previsió de cap mesura de contenció als abusos que el model proposat provoca. Aquest model és el que el Sr. Fraga defensava”.\nI acaben la carta, datada el 29 de març, demanant-los que “llegeixin “Les 5 Histories de Mar” de Josep Pla i els poemes de “Tot és ara i res” de Joan Vinyoli, que contemplin les pintures dels paisatges de Begur d'Ernest Descals i que admirin en la pel·lícula “Los Tarantos” la força de la dansa flamenca que “Mas Pinc” va inspirar a Carmen Amaya, per a que es replantegin la seva decisió de passar a la història com els que van cooperar necessàriament a destruir la identitat de la seva font d'inspiració”.\nQui presentarà una denúncia contra l’Ajuntament de Begur aquesta setmana?\nLa moratòria del conseller Damià Calvet a la Costa Brava salva la urbanització de Sa Riera\nQuin estrany favor fa el conseller Damià Calvet a l’empresa Ferrovial?\necologia Damià Calvet PDECat Costa Brava Esquerra Republicana\n«Si manessin les dones, tot seria una altra cosa»\nCreix la tensió entre la redacció i les productores a TV3\nQuins 'èxits' obté Tsunami Democràtic?


Mas, Forcadell, Llach i Sanchis a la llista de peticions per a comparèixer a la comissió del cas Vidal\nEl PP demana que declarin 24 persones i CSQP i PSC fan una petició conjunta\nEl jutge Santiago Vidal en l'acte 'Procés constituent i república' organitzat per ERC de Mataró / ACN\nBarcelonaEl termini per presentar les sol·licituds de compareixença com a testimonis a la comissió d'investigació pel cas Santi Vidal al Parlament ha finalitzat aquest dimarts. El PP a Catalunya demana que s'hi expliquin 24 persones, una xifra que contrasta amb la demanda d'una sola persona –Daniel de Alfonso– per la comissió d'investigació de l'operació Catalunya. A més de l'exsenador d'ERC Santi Vidal, destaquen els noms de l'expresident de la Generalitat Artur Mas; la presidenta del Parlament, Carme Forcadell; el diputat de JxSí Lluís Llach, o el director de TV3, Vicent Sanchis.\nEl pla de treball presentat per PP inclou, a més, el vicepresident de la Generalitat i conseller d'Economia, Oriol Junqueras; el conseller d'Afers Exteriors, Raül Romeva; la consellera de Governació, Meritxell Borràs; l'exconseller de la presidència Francesc Homs, i els diputats de Junts pel Sí Jordi Orobitg i Germà Gordó. També el diputat d'ERC al Congrés Gabriel Rufián o el president de l'Assemblea Nacional de Catalunya, Jordi Sànchez.\nPer la seva banda, PSC i CSQP han fet una petició conjunta i han demanat la compareixença de la consellera de la Presidència, Neus Munté; del director general de la Policia, Albert Batlle; el major dels Mossos d'Esquadra, Josep Lluís Trapero, o del secretari d'Hisenda de la Generalitat, Lluís Salvadó, entre altres.\nLa llista de JxSí és més reduïda, i ha demanat la compareixença de la directora de l'Autoritat Catalana de Protecció de dades, M. Àngels Barbarà, i d'un representant de la plataforma Reinicia Catalunya. El grup també inclou dos catedràtics de ciència política, Ferran Requejo i Jordi Matas; dos catedràtics de dret constitucional, Mercè Barceló i Antoni Abat, i el professor també de dret constitucional Albert Noguera.\nPP CSQP PSC Carme Forcadell Mas Llach Vicent Sanchis


Segons ho veig, crec ...: La Trepa, les factures i "el picarón"\nNo oblidaré mai el ridícul que al programa de TV3 del seguiment de les eleccions autonòmiques del 2003 va fer la representant del PSC. Tot un repertori de frases de manual, sense cap originalitat, quan els primers resultats apuntaven al seu partit com a guanyador al començament del recompte. Després d’haver fet el “panoli” en un país normal, amb polítics normals, amb partits normals, encara que només fos per vergonya, l’haguessin retirat un temporada de circulació.\nDoncs no! Tot el contrari, va acabar essent cap de llista pel seu partit a les eleccions generals del 2008, recordeu el lema de “la Catalunya optimista”. Ara és ministra de defensa.\nAra la “líder” de la “Catalunya Optimista”, aquella que havia de servir per a frenar a la pèrfida dreta del PP, s’ha oblidat dels seus conciutadans catalans i del seus problemes.\nAra que ha arribat a ministra li demanen que es manifesti contra una retallada estatutària. Ella que dirigeix el ministeri encarregat constitucionalment que no ens avalotem. Que dimonis ens devem haver cregut? Però, no tant sols ens ignora sinó que ara ens delecta amb un article conjunt en el diari “El Pais” amb el ex -president del govern central jubilat des de fa més de 14 anys.\nI què ens diuen des de “El Pais” aquests dos “nacionalistes espanyols”: que els independentistes catalans apel•len a les emocions i que ens inventem els “agravios”.\nDiuen que els catalans ens inventem els greuges, quins nassos! Ens estan empobrint, això fins i tot ho reconeixen els menys “emocionalment catalans” que viuen entre nosaltres. I pretenen fer-nos callar! Quins...\nAh! Ja ho entenc! Deu ser que ara que ha arribat al més alt del negoci, pensa que el seu mal o el seu bé no vol remor. No fos que la seva empresa fes “fallida nacional” i a ella que li ha costat arribar al cap d’amunt es quedés sense el seu lloc privilegiat.\nPodem parlar de les factures que el Ministeri de Defensa no vol pagar, sí! Casualment el Ministeri que dirigeix ella que diu ens inventem els greuges. Resulta que l’ajuntament de Figueres factura “en català” els consums d’aigua de vivendes i instal•lacions de l’exercit de l’aire en aquella zona “del nordeste peninsular” que pugen un total de 227,49 euros Doncs bé, el comandant de la zona, que està a Saragossa, diu que si no li tradueixen les factures al castellà, ell no paga!\nQuè poden fer des de Figueres? Tallar-los l’aigua per falta de pagament? Ells segur que ho farien! O acabaran traduint les factures?\nPerò sobretot no ens queixem tant, que fins i tot hem despertat a un prohom com en el senyor González, fent-lo sortir de la letargia de la seva plaent jubilació que paguem entre tots, nosaltres segur que proporcionalment més que la resta d’espanyols. Potser això és el que realment l’amoïna, que algun dia els catalans deixem de pagar i ell de cobrar, ¡Ay picarón!\nPublicat per Pere Soler a dimarts, de juliol 27, 2010


Chateau Du Mont Joly Sampans França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 2 allotjaments a Sampans.\nChateau Du Mont Joly6 Rue Du Mont Joly, Sampans, Sampans, França, 39100 - Veure al mapaExcel·lent8,9Basada en 67 comentarisChateau Du Mont JolyVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure més fotos8,9 Excel·lent valoració dels hostesVeure tots els comentaris"Breakfast was very good, everything very fresh.\nAll the staf..."StuartUnited KingdomBanyVeure més fotosMolt bona ubicació 8,7Veure el mapaVeure totes les 9 fotos8,7Ubicació\nOpcions d'habitacióVeure les fotosHabitació Superior Doble (Superior Double Room)...banyera1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosSuite...Dutxa i banybalcó/terrassa1 llit extragran súperFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Confort Doble (Comfort Double Room)...plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Deluxe Doble (Deluxe Double Room)...banyera1 llit extragran súperFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Chateau Du Mont Joly està situat idealment a Sampans; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Sampans. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com restaurant, bar. L'ambient de Chateau Du Mont Joly es reflexa en cada habitació. aire condicionat, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió, caixa forta a l'habitació són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Sampans, faci de Chateau Du Mont Joly la vostra llar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesia assecador de cabelltelèfon Idiomes ParlatsEspanyol Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més\nAllotjaments a Sampans


Phelps assetja Mark Spitz » Poliesportiu » Esports » dBalears.cat\nPhelps assetja Mark Spitz\nEl “tauró de Baltimore” suma el seu sisè or en la prova dels 200 estils i continua amb passa ferma l'aposta de superar els set\nVistes: 588 vegades\tPuntuada amb 0 estrelles de 5 Puntua-la amb 1 estrelles\nEl nedador nord-americà Michael Phelps continua amb passa ferma l’aposta per superar els set ors del seu compatriota Mark Spitz a Munic 1972 i ahir va sumar el seu sisè metall daurat, després d’imposar-se amb summa facilitat en els 200 metres estils.\nEl de Baltimore continua sumant i ahir va conquerir el dotzè títol olímpic i igualà l’aconseguit fa quatre anys a Atenes, quan va quedar en sis ors. En aquesta ocasió, l’amenaça era Ryan Lochte, però Phelps va tardar 50 metres a aparcar qualsevol sorpresa.\nEl millor nedador de la història va imposar el seu domini des del principi emparat en la seva superioritat en l’estil papallona. Lochte notà més l’esforç realitzat minuts abans per emportar-se l’or en els 200 esquena i va quedar endarrerit molt aviat.\nL’hongarès Laszlo Cseh tampoc no va poder seguir el ritme de Phelps, que un dia més va nedar contra si mateix i amb el desig d’afegir un nou or a una altra plusmarca mundial. El nord-americà (1:54.23) va rebaixar 57 centèsimes la seva anterior marca i, després del descans de dijous, va tornar a pujar al capdamunt del pòdium acompanyat de Cseh i de Lochte.\nPublicada el 16/08/2008 per Efe a Poliesportiu Llaneras, or olímpic\nPublicada el 16/08/2008 per Europa Press a Bàsquet “Gálvez també l'ha guanyada”\nPublicada el 16/08/2008 per Agències a Poliesportiu Phelps iguala Spitz per 1 centèsima


JMBalcells - Notes d'un exdiputat: El País també veu fantasmes\nPublicat per JM Balcells a 4:28 a. m.\nJosep Maria, amb tot el respecte, però vostè baixa de l'hort. Fa molts anys que El País "veu fantasmes". Tingui la seguretat que la seva protesta no servirà de res. Enfronti's a la realitat: els catalanistes del PSC ja no tenen partit.\nDiu que el sobta un article com el que comenta, aparegut a El País. Voldria demanar-li si li ha causat alguna mena de sorpresa l'actitud que ha emprat una cadena com La Cuatro amb tanta mostra de fervor encès vers la selecció espanyola.\nNo són part d'un mateix denominador comú?


La calamarsa fa malbé pera i poma a les Garrigues | Lleida.com\nDos fronts tempestuosos de granís, pluja i vent procedents d’Aragó van afectar ahir a la tarda finques de peres i pomes de poblacions de les Garrigues. El primer front va arribar a Lleida cap a les cinc de la tarda i va descarregar pedra a les Borges Blanques, Juneda i Puiggròs. Va afectar sobretot pera blanquilla que ja s’havia començat a collir, així com poma de la varietat royal gala i algunes peres conference. El segon front, que va arribar a la zona cap a les vuit, amenaçava també amb granís però finalment només va quedar en pluja i un fort vent, així com pedra barrejada amb aigua en alguns punts com Linyola i les Borges, encara que sense causar danys.\nNo obstant, els agricultors temen que el vent d’aquesta segona tempesta hagi provocat la caiguda de peres conference, ja que aquesta varietat es desprèn molt fàcilment dels arbres. En tot cas, no podran comprovar els danys fins avui, quan puguin accedir a les finques, que ahir es trobaven negades i enfangades.\nD’altra banda, per les xarxes socials circulaven ahir fotografies de l’afectació de la tempesta en poblacions de la Franja, com una imatge d’un reng sencer de pomeres caigudes a Saidí.\nTempesta elèctrica al Pallars, que deixa 78 litres a Espot\nEls Pallars es van veure afectats ahir per una tempesta elèctrica que va descarregar amb força a Tremp, on alguns veïns es van quedar sense llum durant uns instants, encara que va tornar al cap de poc. Aquesta tempesta podria haver deixat inutilitzables alguns electrodomèstics de la capital del Jussà. Així mateix, a Espot es va registrar ahir el rècord de pluja a Catalunya, amb 78 litres per metre quadrat.\nDes del Meteocat van informar que en aquest municipi van arribar a caure 26 litres en només mitja hora. Es preveu que les pluges tornin avui a les comarques del Pirineu.\n11,046 of 28,084


Inicio / JUVENILS>XIFONIERS\nXifoniers Hi ha 4 articles\nAquest xifonier de la col·lecció de juvenils Flow és el moble ideal per complementar el dormitori. El seu disseny és simple i de línies rectes pensant sempre a maximitzar la funcionalitat del moble. Incorpora sis calaixos per guardar roba, joguines o objectes. A més, el calaix inferior és de grans dimensions. Equipa quatre rodes que et permetran moure'l...\nAquest xifonier de la col·lecció Chroma pot ser el complement perfecte per tenir l'ordre sota control a l'habitació juvenil. El seu disseny amb tiradors rodons li donen un aspecte original i desenfadat. Incorpora cinc calaixos, dos d'ells dobles on cabrà de tot. A més, equipa quatre rodes que et permetran moure'l de manera fàcil i ràpida en totes...\nAquest xifonier de la col·lecció Chroma pot ser el complement perfecte per tenir l'ordre sota control a l'habitació juvenil. El seu disseny amb potes còniques que eleven el moble i els tiradors rodons li donen un aspecte original i desenfadat. Incorpora cinc calaixos, dos d'ells dobles on cabrà de tot. Combina el sinfonier amb altres productes de la...