Presenten els resultats de l’estudi d’electrocardiogrames als instituts de Banyoles - Ajuntament de Banyoles\nPresenten els resultats de l’estudi d’electrocardiogrames als instituts de Banyoles Fa 10 anys, es va impulsar a Banyoles un projecte de recerca en el marc del programa ‘Girona, territori cardioprotegit’ amb el cribratge cardiovascular en joves dels centres de secundària de la ciutat https://banyoles.cat/ajuntament/ajuntament/informacio-municipal/noticies/presenten-els-resultats-de-l2019estudi-d2019electrocardiogrames-als-instituts-de-banyoles https://banyoles.cat/ajuntament/ajuntament/informacio-municipal/noticies/presenten-els-resultats-de-l2019estudi-d2019electrocardiogrames-als-instituts-de-banyoles/@@download/image/foto electrocardiogrames.jpg\nEls doctors Ramon Brugada i Pau Vilardell, responsables de l’estudi, en van presentar ahir els resultats i van destacar especialment l’alta participació dels alumnes, amb prop d’un 80% de participació. Aquesta xifra suposa que en aquests deu anys s’han realitzat proves d’electrocardiogrames a més de 2.400 joves de Banyoles i comarca.\nPau Vilardell ha remarcat que “d’aquests 2.400 joves, hem detectat un 2% d’alteracions importants que han requerit derivar-los a l’Hospital Josep Trueta i s’han diagnosticat 5 cardiopaties a les que estem fent seguiment”. Vilardell ha afegit que, en general, els joves que han participat a l’estudi “són joves sans”, tot i que ha advertit que, a través de l’estudi, s’ha detectat també que “un 3% dels joves tenen obesitat, un 11%, sobrepès i un 7% de joves prenen medicació de forma crònica”, a més de desvetllar que 2 de cada 3 joves de 14 anys no s’havien fet mai un electrocardiograma.\nEn aquest sentit, Pau Vilardell ha defensat que “és important, tal i com avui parlarem, seguir treballant i seguir apostant per la prevenció de la salut i que els metges surtin dels hospitals i s’apropin als centres educatius”.\nPer la seva banda, el doctor Ramon Brugada ha destacat que “a nosaltres el que més ens preocupa és que no hi hagi algun descuit des del punt de vista de patologies o de malalties que puguin causar problemes d’arítmies o problemes al cor” i ha defensat que “l’electrocardiograma és una eina molt senzilla, efectiva i barata per detectar aquestes malalties i ens interessa veure si realment és efectiva”. En aquest sentit, Ramon Brugada ha destacat que, els 10 anys d’estudi a Banyoles, han permès “detectar que 2 de cada 100 alumnes tenen alguna patologia cardíaca ens demostra que val la pena fer aquestes proves”.\nPer la seva banda, la regidora d’Educació i Benestar Social, Ester Busquets, ha destacat que “a banda de portar a terme l’estudi, des de l’Ajuntament ens interessa promoure els hàbits saludables entre els joves i hem de continuar treballant amb noves estratègies i metodologies per fomentar bons hàbits entre els joves”.\nImpulsat per l’Ajuntament de Banyoles i coordinat pels doctors Ramon Brugada i Pau Vilardell, el programa preventiu d’electrocardiogrames es va iniciar el curs 2009-2010 i des de llavors s’han portat a terme cada curs amb els alumnes de 2n d’ESO dels instituts Pere Alsius, Pla de l’Estany i Josep Brugulat i l’escola Casa Nostra. En total, des que es va iniciar, s’han fet 1.915 electrocardiogrames fins aquest curs, als que se sumaran els 500 electrocardiogrames que s’han portat a terme aquest curs entre els alumnes de 2n i 3r d’ESO dels centres de secundària.


Publicada la infografia “Dades sobre festes amb foc a Catalunya” . Departament de Cultura\nPublicada la infografia “Dades ...\nPublicada la infografia “Dades sobre festes amb foc a Catalunya”\nEl Departament de Cultura ha publicat online, en el marc del programa CULTURA VIVA, la infografia “Dades sobre festes amb foc a Catalunya”, un aplec de dades sobre diverses festes amb foc de la cultura popular i tradicional catalana.\nCULTURA VIVA és un programa on es radiografia, de manera planera, les dades principals sobre un tema o un àmbit cultural aprofitant la convocatòria d’un esdeveniment, una fira, l’inici o tancament de temporada, la concessió d’un premi o d’altres. Aquesta informació té com a objectiu despertar l'interès per la cultura i la gestió cultural als col·lectius implicats.\nTot i buscant una exposició senzilla i sintètica, en el contingut d’aquestes infografies es posa l’accent en les dades i també en l’aspecte numèric de l’objecte d’estudi.\nA data d’avui s’han publicat les infografies El còmic (Resum de dades estadístiques sobre la producció i el consum de còmics a Catalunya); Els castells (Dades clau sobre els castells en el 6è aniversari de la seva declaració com a Patrimoni de la Humanitat); El Nadal (Dades d'origen, organització i participació de les tradicions nadalenques); El cinema (Dades de producció i exhibició de cinema a Catalunya); Els videojocs (Dades sobre la indústria dels videojocs i les empreses emergents a Catalunya) i La lectura (Dades sobre els hàbits de lectura de la població a Catalunya).\nDades sobre festes amb foc a Catalunya: http://dom.cat/19ho


L'Asobal dóna pas al partit de les estrelles\nEls jugadors de Xesco Espar no tornaran a l'activitat amb el Barça Cifec fins dilluns. Hi ha parada a la Lliga pel partit de les estrelles que es jugarà dissabte, en què hi participa Víctor Tomás.\nEl Barça Cifec no tornarà al treball fins dilluns que ve. El tècnic blaugrana, Xesco Espar, ha decidit donar festa als seus homes aquests dies de Pasqua. Es van exercitar finalment dimecres al matí, en una sessió, eminentment física, caracteritzada per carrera continua en les instal·lacions barcelonistes.\nEl motiu d'aquest parada de quatre dies és el partit de les estrelles que organitza la pròpia Asobal. El xoc, que es jugarà aquest pròxim dissabte a Roquetes (Almeria) comptarà, a més, amb la presència de l'extrem blaugrana Víctor Tomás.\nTambé partits de seleccions\nPerò Tomás no serà l'únic que estarà ocupat aquest cap de setmana. També hi haurà compromisos internacionals amb presència de jugadors del FC Barcelona Cifec. Igor Vori i Venio Losert amb Croàcia, Jerome Fernández amb França, Johnas Larholm amb Suècia i Joan Cañellas amb la selecció espanyola júnior.\nLa Lliga torna el 14\nEls jugadors barcelonistes no tornaran a la competició oficial fins a dissabte que ve, 14 d'abril, quan el Palau Blaugrana rebi a l'Algesires a partir de dos quarts de cinc de la tarda, en un partit que per cert serà retransmès en directe per les càmeras de Barça TV.


L’Ajuntament de Vilafranca adjudica per quatre anys més la neteja viària a Mas Albornà | RTVVilafranca\nEl Ple ordinari de l’Ajuntament de Vilafranca d’aquest mes de gener ha estat força curt i amb pocs acords de gestió municipal.\nEl principal ha estat l’adjudicació del contracte per a la prestació del servei de neteja viària a la Fundació Mas Albornà, que ja ha estat oferint aquest servei en els darrers anys.\nEl portaveu del govern, Aureli Ruiz, assenyalava que en el termini de concurs públic només es va presentar aquesta empresa. També apuntava que es tracta del contracte més gran que fa l’ajuntament amb un pressupost superior als 6M€ per a quatre anys, amb més d’un milió i mig anual.\nEl regidor de C’s, Eladio García, es va abstenir en aquest punt trobant a faltar més licitadors en el concurs públic. La resta de grups municipals hi van votar a favor.\nRamon Arnabat, de VeC, entenent que el concurs públic ha estat correcte i posant en valor la contractació d’una empresa socialment i mediambientalmet responsable a més de propera. Per part de la CUP, Noel Viñas també insistia que cal potenciar el suport a cooperatives del territori i amb finalitats socials, i per part d’ERC la regidora Gemma Urgell també destacava que si cal externalitzar serveis cal fer-ho des d’una perspectiva social.\nEn aquest cas 37 persones amb risc d’exclusió social tindran feina. Després d’aquest punt es va iniciar el debat de diferents mocions. ERC en presentava una proposada per l’Assemblea Nacional Catalana, per tal que l’Ajuntament faci el pagament d’impostos estatals a l’Agència Tributària de Catalunya.\nLa portaveu republicana, Mònica Hill, recordava que mocions similars ja s’havien aprovat el 2013 i el 2015, i demanava que en cas d’aprovar-se el govern es comprometi a complir-la.\nTambé es va donar la paraula al portaveu de l’ANC, Roger Vives, que va aportar arguments per la seva aprovació, com per exemple que és una manera de reforçar les institucions catalanes i que legalment és factible.\nEl regidor de C’s, Eladio Garcia, va votar-hi encontra, apuntant que no és moment per augmentar la despesa en un servei que fa d’intermediari.\nEl regidor de VeC, Ramon Arnabat, va lamentar que el document de la moció només es va fer arribar als partits independentistes. Va assenyalar que no es va al fons de la qüestió, que seria reclamar un sistema fiscal com el del País Basc, però va considerar important votar-hi a favor.\nMaria Ramon, de la CUP, també va anunciar el vot favorable, tot recordant que el 2015 ja es va aprovar una moció similar, i demanat a l’alcalde que es compleixin els acords de les mocions.\nPer part del PSC, Francisco Romero, apuntava que l’Agència Tributària Catalana es va crear per gestionar els tributs de la Generalitat, i que els ajuntament ho fan mitjançant la Diputació amb un equip professional de 500 persones i un pressupost de 200 milions d’euros. Va parlar d’economia d’escala i que la Generalitat no ha dit als ajuntament que vulgui fer aquesta gestió.\nI el portaveu de Junts per Vilafranca, Aureli Ruiz, va recordar que les anteriors mocions sobre el tema es van aprovar en un moment de màxima mobilització en el que els governants de la Generalitat explicaven que hi havia les estructures d’estat preparades.\nVa lamentar que això hagi generat decepció i que molts catalans estiguin cansats de gestos simbòlics i es demanin accions efectives. Finalment va anunciar el vot a favor però amb dues condicions. Que la Generalitat ho demani i sense pagar els impostos 10 dies abans del termini, com proposa l’ANC.\nFinalment la moció va ser aprovada amb els vots a favor de JxV, ERC, CUP i VeC, i els vots en contra de PSC i C’s . D’altra banda el Ple va debatre també una moció proposada per C’s sol•licitant la immediata baixa de l’Ajuntament de Vilafranca de l’Associació de Municipis per la Independència. En aquesta moció el PSC no va votar, situant-la en la campanya electoral, mentre que la resta de grups municipals hi van votar en contra. L’alcalde, Pere Regull, assenyalava que l’aportació municipal és mínima.\nLa següent moció de VeC era per exigir canvis legislatius per a l’eradicació del maltractament animal per a l’adhesió al “pacte de Teguise” i es va aprovar per unanimitat. En canvi la darrera moció que també presentava VeC va ser rebutjada per els grups de govern, compartint el fons, però assenyalant que ja s’hi està treballant. Es referia a reactivar el mercat de venda ambulant dels dissabtes.\ngener, Mas Albornà, neteja, ple municipal


L’esport ha de substituir l’oci nocturn en el futur turístic de Lloret - Comunicatur\nInici | | L’esport ha de substituir l’oci nocturn en el futur turístic de Lloret\nSi a finals de novembre, Barcelona presentava les primeres conclusions del Pla Estratègic de Turisme de la ciutat, ara és una altra destinació capdavantera catalana, Lloret de Mar, qui també proposa un reajustament de futur.\nEl Pla Estratègic 2009-2013, en què col•laboren sector públic i privat, ha de “fixar la direcció del desenvolupament turístic i econòmic del municipi per als pròxims anys adaptant-lo als reptes i a les oportunitats del segle XXI”.\nLes primeres conclusions indiquen que actualment el turisme de sol i platja i l’oci nocturn són els recursos més rellevants del municipi, però que d’aquí a deu anys, tot i que les platges continuaran sent el principal element d’atracció, l’aposta pel turisme esportiu passarà a ocupar el segon lloc. En aquest sentit, cal recordar que Lloret de Mar és Destinació de Turismo Esportiu, marca d’especialització que atorga Turisme de Catalunya.\nEl turisme de proximitat i el turisme de golf són altres eines per les quals s’inclinen els professionals del sector consultats per diversificar l’oferta actual del municipi.\nCom a objectius estratègics, destaquen millorar la imatge i el posicionament de Lloret, allargar més la temporada, millorar la qualitat de l’oferta comercial, incorporar la tecnologia a totes les vessants de la gestió turística i atraure marques de prestigi internacional per a diverses activitats a Lloret de Mar.\nLloret, destinació líder en sol i platja\nLloret de Mar treballa per consolidar el seu lideratge actual. Segons dades facilitades per Lloret Turismo, el municipi català disposa d’amb una oferta hotelera de més de 130 establiments i més de 30.000 llits. Aquestes xifres suponen, per exemple, el 36% de les places d’allotjament amb què compta Cuba.\nEn cinc anys, Lloret de Mar ha allargat la temporada amb un 12,5% més d’establiments oberts tot l’any. L’any 2008 els hotels de Lloret van allotjar més d’un milió de turistes -més del 12% dels turistes que visiten Catalunya i més del 40% del conjunt de turistes que visiten la Costa Brava-. Aquests turistes van generar més de 5.700.000 pernoctacions.


Hospitals en Jakobrettenbach - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Alta baviera - Baviera - Alemanya - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Alemanya › Baviera › Alta baviera › Hospitals en jakobrettenbach\nHospitals en jakobrettenbach Alta baviera > Baviera > Alemanya\nEn moments en què se'ns insta a comunicar-vos amb el Hospitals en Jakobrettenbach, és molt important que trobeu ràpidament tota la informació i l'adreça del telèfon d'aquest hospital. Per aquest motiu, demanem als nostres usuaris que en cas de trobar informació incorrecta, avísenos perquè puguem corregir-la immediatament.\nSentir-se estrany, o notar un símptoma estrany com un marejos quan normalment no ho ha tingut, pot ser l'anunci d'alguna cosa que requereix atenció mèdica. Aquest directori conté tots els hospitals de Alemanya muntats. Així que us assegurem que trobareu tot Hospitals en Jakobrettenbach d'una ullada.\nA Jakobrettenbach trobareu diversos hospitals, però la manera més senzilla de saber quin és el problema que teniu ara és trucar i sol·licitar una cita. Aquí trobareu tots els Hospitals en Jakobrettenbach amb el seu contacte i la seva ubicació al mapa, de manera que no es tracta de com arribar-hi si voleu visitar-ne un.\nHospitals en Jakobrettenbach per categoria\nAls hospitals públics de Jakobrettenbach (Alemanya) es pot consultar amb diversos especialistes en diferents branques de la medicina. Si voleu saber quins són aquests centres, podeu consultar la nostra llista, ja que conté tots els hospitals públics d'aquesta zona\nSi fos molt fàcil i ràpid d'accedir a totes les consultes, tractaments i proves complementàries que es necessiten en la xarxa pública Jakobrettenbach (Alemanya), potser molt poques persones aniran a hospitals privats. Però sabem que la realitat no és així. Per aquest motiu, si necessiteu trobar un hospital privat fiable, consulteu-lo a la llista que us oferim a l'enllaç de dalt\nLlistat de hospitals pròxims a Jakobrettenbach\nArabella Klinik Munchen- (Situat a 44.54 km)\nKlinik Mednord Dr Pfutzenreuter- (Situat a 44.79 km)\nUrologie Centrum Munchen- (Situat a 44.78 km)\nKlinik Wartenberg- (Situat a 16.09 km)\nKreiskrankenhaus Freising Klinikum Freising- (Situat a 32.97 km)\nAtos Privatklinik München- (Situat a 44.54 km)\nKlinikum Landkreis Erding- (Situat a 20.28 km)\nKinderkrankenhaus St Marien- (Situat a 24.59 km)\nKlinik Muhldorf A Inn- (Situat a 27.68 km)\nKreisklinik Ebersberg Gemeinnutzige- (Situat a 30.41 km)


S’està fent molta feina. Recordo en temps anteriors, quan encara estava a l’àmbit de la UNESCO i viatjava molt, explicava totes les experiències que teníem a Catalunya i es reconeixia el seu gran potencial de treball i, sobretot, el de les xarxes de la societat civil, ja que una de les grans riqueses que té Catalunya és la seva societat civil. Malgrat això, a nivell polític no s’ha apostat del tot com caldria. Evidentment, hi ha moltes dificultats, moltes limitacions, entre elles les limitacions econòmiques, però hauríem pogut fer molt millor les coses, hauríem pogut fer més pel que fa a la gestió de la diversitat a Catalunya.\nCom s’hauria de fer aquesta gestió, doncs?\nEn primer lloc, deixar de parlar de la gent, i fomentar que la gent participi. L’administració ha de ser un reflex de la societat en la qual estem vivint. No pots entrar a l’administració, parlar de diversitat, i no veure cap cara, ni cap veu, ni cap nom que representi la diversitat. Penso que, en aquest sentit, el pla d’integració ha fracassat. No és suficient posar algunes veus de persones migrants com a cares pioneres per dir que ja tenim diversitat.\nQuan va començar a treballar en l’àmbit social ho va fer a través de la mediació cultural. Quines eren les principals preocupacions de les famílies migrades amb les quals va treballar?\nJo soc de formació jurídica. Però, quan vaig arribar a Catalunya fa gairebé 30 anys, l’únic espai que teníem com a persones immigrades per treballar en l’àmbit social era en la mediació, i per això ens vam formar i apostar per aquest tema. Algunes s’han quedat treballant en aquest àmbit i altres hem fet altres camins, com en el meu cas. Això sí, per a mi, la mediació intercultural va ser la meva primera escola, perquè és a través de la mediació que vaig conèixer la base de tot el que engloba els problemes socials i els neguits que té una persona immigrada, des de la seva arribada fins a la seva inserció en la societat: el treball, la regularització, els problemes amb la família, la interacció amb les administracions, etc.\nDesprés de l’àmbit de la mediació vaig començar a treballar a escoles com a dinamitzadora cultural, i després vaig començar a fer treball de recerca. I la recerca és la que em va portar al centre UNESCO, primer a través d’una entitat que es diu Centre pel Diàleg Intercultural de Catalunya, que quan em va acollir tenia la seu al centre UNESCO de Catalunya. Aleshores, en el seu moment —t’estic parlant de l’inici dels anys 2000— el tema de la interculturalitat era tota una novetat. Nosaltres treballàvem la interculturalitat a través de la teoria del filòsof Raimon Panikkar, que ja no està entre nosaltres. El terme ‘interculturalitat’ en el seu moment sonava estrany, i era la nostra feina fer entendre a la societat què volia dir.\nHi ha molts estereotips al voltant de les persones migrades, sobretot aquelles que es troben en situació administrativa irregular, tot i que no s’hi troben per voluntat pròpia. Com podríem trencar amb tots aquests prejudicis?\nAmb polítiques valentes i progressistes, en primer lloc. Calen més recursos i, sobretot, polítiques d’inclusió social i de participació real. També cal facilitar espais de diàleg, de participació, de treball; que la gent s’escolti i es respecti mútuament, que la gent es conegui. I, pel que fa a la islamofòbia, penso que un dels vessants de qualsevol fòbia és el desconeixement, és el que porta als estereotips i prejudicis; i aquests a la discriminació, i la discriminació al final és racisme. Després hi ha els diferents tipus de racisme de què estem parlant, en aquest cas podem parlar d’islamofòbia, però l’important és reconèixer que tenim una situació de discriminació, i no m’importa quin nom li dono, si és islamofòbia o no. L’important és que reconeixem que hi ha una situació de segregació i de desigualtat, amb una mirada de superioritat i d’inferioritat.\nExacte. En el centre UNESCO, quan vam començar a treballar el tema de la islamofòbia, fèiem reunions i vam organitzar alguns col·loquis a escala internacional que eren a porta tancada, perquè era un tabú parlar de la islamofòbia. A més, ens va agafar en el moment del terrorisme, i amb els grups de treball a escala internacional ja es donava per fet que una de les conseqüències del terrorisme seria la islamofòbia i el desconeixement, perquè el que no coneix la gent és que la població més perjudicada pel terrorisme amb característiques religioses és la població d’origen musulmà. És a dir, que on més s’han fet atemptats ha estat en els països musulmans, així que és un problema global. L’extremisme no és un problema d’uns països contra uns altres, o d’una societat contra una altra. La radicalització és un fenomen global. I aquesta radicalització es podrà vestir tant pel tema religiós —com és el cas dels islamistes— com de l’extrema dreta, perquè l’extrema dreta també és una apologia a l’odi. Però, desgraciadament, una tendència que tenim els humans és que tornem a repetir els errors.\nDe fet, els discursos d’extrema dreta se senten cada vegada més fort. Creu que hi ha marxa enrere? Podem aturar l’auge de l’extrema dreta?\ncrec que no s’han posat tots els mecanismes, ens ha faltat una política preventiva, perquè no reaccionem fins que tenim el problema davant. Sabem des de fa anys que hi ha extrema dreta a l’Estat espanyol, i que, a conseqüència del franquisme, tornaria a sorgir. Però ni a nivell jurídic ni social s’han posat els mitjans suficients per afrontar el tema. A més a més, hi ha partits que en alguns moments, per tenir més vots, s’han posat a competir utilitzant un discurs racista i xenòfob, i això ha fet que, quan s’ha materialitzat un partit de l’extrema dreta, s’ha trobat que ja tenia el terreny preparat, perquè ja hi havia gent amb un discurs d’islamofòbia, de LGTBIfòbia, de immigrafòbia… Totes les fòbies que pot haver-hi en relació amb la vulnerabilitat, la pobresa, la gent amb situació de desigualtat social.\nCom podem prevenir tots aquests discursos d’odi? Les persones que tenen una posició d’altaveu social, què poden fer per prevenir l’augment d’aquest tipus de discursos?\nEvidentment, hi ha d’haver un compromís de les persones que tenim aquest altaveu, però jo no soc suficient, perquè no és un tema que puguem resoldre les persones: és un tema de polítiques, és un projecte social, és una qüestió jurídica. Qualsevol discurs de l’apologia a l’odi ha de ser condemnat. Hem vist, per exemple, com a una persona de l’extrema dreta espanyola no la deixaven entrar a Alemanya. Aquí, en canvi, estem normalitzant les persones amb discurs antisemita o islamòfob, i no és normal.\nUna de les característiques de la discriminació —que podria ser una discriminació involuntària— és la generalització: posem tot al mateix sac i quan ens referim a Àfrica, en parlem com si fos un país. Però estem parlant de molts països, de diferents cultures i de més de 200 llengües. És una simplificació, tenim aquesta cultura de simplificar i no perdre temps. Les persones que procedeixen del Marroc pateixen de la mateixa discriminació, perquè el 85% de la població que viuen a Catalunya són d’origen amazic, i durant molts anys aquesta realitat s’ha ignorat. I, sobretot, s’ha tergiversat la seva pròpia cultura.\nRecordo quan encara feia de dinamitzadora social i se’m convidava a fer alguna activitat a les escoles, una de les activitats era l’hospitalitat àrab. I era una activitat molt maca, que tenia per objectiu la sensibilització i l’apropament entre l’alumnat, però per un noi amazic, per exemple, era una activitat més, perquè no l’estava apropant ni representant a la classe. Hem passat molts anys pecant d’això. De la mateixa manera que a l’inici feia èmfasi sobre el context arabomusulmà, que no tots els àrabs són musulmans ni tots els musulmans són àrabs, també hem de tenir en compte que quan parlem d’aquesta dominació —tot i que fa anys que ha acabat la dominació arabomusulmana, i el que en queda és el vessant cultural— ens oblidem de tots els components, de la riquesa i pluralitat de la població, com els amazics, els kurds, els maronites… Hi ha un munt de riquesa! Per exemple, quan parlem dels amazics, és la població autòctona majoritària de tota l’Àfrica del Nord, no només del Marroc. I no estem parlant de cinc milions de persones, estem parlant de més de 80 milions de persones!\nLa lluita feminista no és homogènia, és plural. I ho és des de les diferents mirades. El que tenim clar que ens uneix des del feminisme és el tema del patriarcat i del masclisme. Més enllà d’això, és clar, hi ha les diferents línies dels feminismes. Però, perquè el feminisme no caigui en un model únic, estaria bé que hi hagués aquesta interacció amb altres cultures, perquè en el fons ens uneix una única causa. Encara que puguem tenir diferents creences, provenir de diferents orígens, parlar diferents llengües, quan ens trobem entre les dones tenim més facilitat de comunicació, ja que quan parlem de l’element pel qual estem patint, —el masclisme—, la connexió entre nosaltres és fàcil, i hem d’aprofitar per escoltar-nos mútuament. Pot ser que hi hagi alguns espais del feminisme que tinguin algunes coses més superades que altres, però mai hem de perdre de vista la sororitat dins del context feminista.\nSí, hem arribat tard, encara que hi hem arribat ara. Tenint en compte que el Parlament de Catalunya va començar fa anys a treballar el tema de la diversitat, que no hi hagi veu de persones amb característiques diverses és un gran fracàs pel que fa a la representativitat de les veus del poble. Però torno al tema de la normalització, perquè a la política avui hi estàs i demà no hi estàs, no és un funcionariat. Hi ha d’haver relleu, hi ha d’haver representativitat. I jo veig que en aquest nivell no tots els grups parlamentaris han fet aquesta aposta. A l’hora de fer el pas per dir “aquest element ha de tenir una representativitat” jo crec que es va fallar. I, després, no és només el tema de la representativitat de les veus, sinó de la interacció amb persones d’altres orígens, d’altres cultures, des d’aquesta perspectiva. A vegades tens la impressió que al Parlament el tema de la immigració està absent.\nPer Text: Clara Congost. Fotos: Silvia Rodríguez


Nota Premsa lliurament VI edició Premi Rosa Florido\nEl grup ENTRELLAÇATS CIA. ARTS ESCÈNIQUES de Reus, guanya la sisena edició del Premi Rosa Florido de creació teatral pròpia.\nEl grup penedesenc LES ESCOLES GELIDA TEATRE també rep un diploma a la originalitat i qualitat del text dramàtic per l’obra “Morticràcia”.\nVilafranca del Penedès – Aquest dimecres al vespre, el vestíbul del Teatre Casal acollia l’acte de lliurament de premis de la sisena edició del premi Rosa Florido de creació teatral pròpia; proclamant com a grup guanyadors, la companyia del Baix Camp ‘Entrellaçats Cia. Arts Escèniques’ per l’obra “Sense llençols” i destacant amb un diploma especial el treball dramatúrgic de l’obra ‘Morticràcia’ del grup gelidenc, Les Escoles Gelida Teatre.\nEn total la convocatòria va rebre la proposta de vuit grups teatrals del nostre país, per part de les companyies:\n· Magma 2011 La Serreta, de Sant Cugat del Valles\n· El Molí, de Moja\n· El Cercle, Grup de teatre dels Marxosos, de Sant Cugat del Vallès\n· Les Escoles Gelida Teatre, de Gelida\n· La Tramoia, de Vila-Seca\n· Vaderetro Teatre, de Barcelona\n· Entrellaçats Cia. Arts Escèniques, de Reus\n· Companyia A pèl, de Puigdàlber\nLa sisena edició del premi suposava l’inici d’una nova etapa d’aquest certamen. En els seus orígens es premiava la dramatúrgia d’obres inèdites i no representades i en aquesta nova etapa orientava el fons de valoració cap a la creació pròpia del grup, incorporava una dotació econòmica de 500€ per al guanyador i la possibilitat de representar l’obra en el marc del Festival Escena Penedès, que té lloc a mitjans de setembre al Teatre Casal de Vilafranca i que organitzen conjuntament, la GATAP i el Casal.\nL’acte, celebrat en el marc del Dia de l’Associacionisme Cultural, es va encetar amb unes paraules d’Albert Puig en nom de la junta del Casal de Vilafranca i del vicepresident de la Federació de Grups Amateurs de Teatre de Catalunya, Toni Font.\nSeguidament Maria Rodríguez, qui havia estat directora de l’espai de formació teatral del Casal EFIT i directora del Premi fins la cinquena edició, va explicar l’evolució i el sentit d’aquest premi Rosa Florido, destinat a grups amateurs de teatre i escoles de teatre del nostre país. En acabat, Valeri Laguna va donar pas a una lectura dramatitzada d’un fragment de la cinquena escena de l’obra ‘El facinerós és al replà’ interpretat per Maria Rodríguez en el paper que al seu dia feia la Rosa Florido en la seva darrera obra que va interpretar com actriu, i acompanyada a la lectura pels companys del muntatge original, Pep Puig i Josep Maria Bell.\nFinalment es va fer una lectura del veredicte del jurat, format pel Casal Societat La Principal, la GATAP i la Federació de Grups Amateurs de Teatre de Catalunya; concedint el primer premi a la Cia. Entrellaçats amb l’obra: “Sense llençols” i un diploma honorífic a la originalitat i qualitat del text dramàtic de l’obra: “Morticràcia”, a Les Escoles Gelida Teatre. L’entrega del primer premi el van fer Martí Gol i Miquel Florido, familiars de la Rosa Florido.\nPer tancar l’acte, el Casal Societat La Principal i la GATAP van voler concedir un reconeixement al regidor de cultura Raimon Gusi, present durant tot l’acte, per la seva tasca al capdavant de l’àrea de cultura de l’Ajuntament de Vilafranca i del Consell Comarcal.\nMarina Garriga - Comunicació - Casal Societat La Principal\nA càrrec del grup d'Amics de les Arts, de Terrassa. Dins la programació del 44è Concurs de Teatre Amateur "Vila de Piera". Aforament limitat a 80 perso...\nA les 21.30\t- Foment\nAllò què tal vegada s'esdevingué, d'en Joan Oli...\nA càrrec del grup La Torre, de Les Gunyoles. Dins la prograamció de la 30a. Roda de Teatre de l'Alt Penedès....\nA les 18.30\t- Casal de Cultura de Torrelavit\nLectura dramatitzada. A càrrec del grup Tequatre, de Figueres. Dins el cicle Llegir el teatre del Club de lectura....\nUn esplèndid musical amb versions adaptades de cançons d'artistes actuals com Ariadna Grande, Bruno Mars, Ed Sheeran, Lady Gaga entre d'altres. Un especta...\nA les 19.30\t- Centre Parroquial de Sant Vicenç, de Sabadell\n!Tal vez Horacio no fue solamente un Robot! A càrrec del grup Magma 2011, de Valldoreix. Dins la programació del BIBA (Festival Big Bang Amateur)....\nA les 20.00\t- Nau de Cultura de Valldereix


Torres i castells medievals del País Valencià.: de maig 2011\nDes de 1233 Xodos formà part del senyoriu d’Alcalatén. A 17 de juny de 1292 Eiximén d’Urrea, senyor d’Alcalatén, atorgà carta de població al lloc de Xodos,\nEs conserva la torre de l’Homenatge, en la part més alta de la població. Son visibles part de les muralles que envoltaven la vila, destaca la portalada d’accés a la població formada per tres arcades\nPublicat per Toni Pont Sifre a 21:25 0 comentaris\nGuardamar del Segura, Baix Segura\nDe planta irregular allargassada, compta amb dos recintes. Del recinte superior queden poques restes. En el recinte inferior es conserven restes de murs i de torrases així com d’altres edificacions.\nPublicat per Toni Pont Sifre a 22:18 0 comentaris\nDeclaració:BIC, Direcció General de Patrimoni de la Generalitat Valenciana.\nCastell ocupat per Jaume I en el 1248, qui poc desprès el lliura a Bernat de Tous. En el 1303 fou comprat per Pere d’Artés, qui a la vegada el vengué a la vila de Bocairent, 1381.\nDe planta irregular, presenta dos recintes situats a diferent altura i adaptats al terreny. Al recinte superior hi és la Torre de l’Homenatge, de planta quadrada i tres plantes d’alçada coberta per un terrat enmerlat. Amés, destaca la vella capella i un dipòsit d’aigua.\nEl castell a la web Turisme Banyeres de Mariola.\nCastell de Montroi\nMontroi, la Ribera Alta\nEn el 1238 Jaume i lliurà el castell i vila de Montroi a Roderic de Liçana. En el 1307 era possessió del mestre del l’Ordre del Temple i posteriorment al mestre de Montesa.\nEn l’enclavament destaca la torre de planta quadrangular i quatre plantes d’alçada, rematada amb Merlets. Queden pocs vestigis de la muralla que envoltava la torre i que conformava el castell.\nPublicat per Toni Pont Sifre a 20:29 0 comentaris\nTorre Baixa/Torrebaja. Racó d’Ademús\nAl segle XIII fou donada amb caràcter de senyoriu a la família Garcés de Marcilla.\nDe planta rectangular amb quatre plantes d’alçada i rematada amb teulada a quatre vessants. Destaquen les bigues del cadafal de fusta que envolta la part alta de la torre.\nPublicat per Toni Pont Sifre a 11:26 0 comentaris\nFondeguilla, la Plana Baixa\nEl castell de Castro es rendí a en Jaume I a la Quaresma de 1238. Al mantenir la seva aljama mudèjar, aquesta es rebel·la al 1248, aprofitant l’acció d’al-Azraq. Finalment al 1250, juntament amb Almenara, Uixó i Nules torna definitivament a mans cristianes.\nDe planta rectangular, presenta dos recintes. Al recinte inferior, l’albacar, s’accedia per dos portes defensades per dues torres quadrades i una circular. Al recinte superior s’accedeix per una porta amb arc de mig punt, destaca la torre de l’homenatge destruïda durant la guerra civil.\nPublicat per Toni Pont Sifre a 19:54 0 comentaris\nTorre de les Maçanes, l’Alacantí\n-BIC, per la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat Valenciana.\nEl 28 d’abril de 1258 Jaume I va lliurar, a Gracia Martí, el lloc d’Iri situat a la Torre de les Maçanes.\nDe planta quadrada i deu metres d’alçada rematada amb teulada de doble vessant, el que fa pensar amb una alçada superior. S’accedeix per una porta situada a la paret de ponent i un metre d’alçada sobre el terreny.\n"Gent de la Torre".\nAlmudaina, el Comptat\nEl 10 de juny de 1278 Teresa Gil de Vidaure, esposa de Jaume I, i el seu fill Jaume de Xèrica, atorgaren carta de poblament a les viles de Planes i Almudaina.\nDe planta quadrada i quatre plantes d’alçada,.\nSilla, L’Horta Sud\nConquerida en el 1238, fou donada a l’Ordre de l’Hospital. A l’octubre de 1243 l’ordre militar atorgà carta de poblament a favor de dotze colons. En el 1248 s’atorga nova carta de poblament a seixanta-dos famílies. Al 1319 amb l’abolició de l’Orde de l’Hospital, Silla passà a mans de l’Ordre de Montesa.\nDe planta quadrada, compta amb dos plantes i terrat. La porta d’accés esta situada a quatre metres d’alçada. Actualment esta adossada a l’Ajuntament.\nEtiquetes de comentaris: l’Horta Sud\nCastell de Cirat.\nCirat, Alt Millars\nConquerit en el 1262, formà part del senyoriu de Abu Çeit, a la seva mort l’hereda la seva filla Alda.\nDe planta irregular, presenta dos recintes. Son visibles restes del llenços de la muralla, de la torre circular així com una estructura de base rectangular i del dipòsit d’aigua.\nPublicat per Toni Pont Sifre a 11:51 0 comentaris\nUbicació: Elx, Espanya\nOlocau del Rei, els Ports\nEn el 1180 Alfons el Cast donà el castell d’Olocau a l’Ordre de l’Hospital. No obstant no fou fins cinquanta anys desprès que va ser conquerida definitivament. En 1264 l’ordre de l’Hospital el permutà per el castell de Vilafamés, passant d’aquesta manera a la corona. Així en el 1271 l’infant Pere li va atorgar carta de poblament.\nDe planta allargassada i estreta, conserva restes de la muralla i d’una torre circular.\nCastell Palau d’Altamira\nEn el 1265 els mudèjars de la regió de Múrcia i d’Andalusia oriental es rebel·laren. Jaume I acudí al auxili dels seu gendre, Alfons de Castella, i s’apoderà d’Elx. Lliurant-lo desprès al Regne de Castella. En el 1296, durant la guerra amb Castella, Jaume II s’apodera de la ciutat. En poc temps el Just s’annexionà tota la regió de Múrcia, iniciant-se una disputa per la seva possessió per part dels reis d’Aragó i Castella. En 1304, segons la “Sentència Arbrital de Torrelles” passà a formar part del Regne de València, confirmat un any desprès, 1305, pel “Tractat d’Elx”.\nL’element més antic és la Torre de l’Homenatge, de planta quadrada i de tres pisos d’alçada.\nAl segle XV aprofitant l’existència de la torre s’edifica el castell, de planta poligonal defensada per cubs circulars als cantons.\nPublicat per Toni Pont Sifre a 11:14 0 comentaris


Blog Thumb With Pagination – Pàgina 3 – MSANS25 Edu , Dibuix, Tecno, TIC\nEn aquest mòdul hem tractat l'avaluació. M'ha interessat veure el plantejament que es fa de l'avaluació i em confirma la dificultat que tinc en el meu centre de realitzar-la de forma globalitzada. Fa temps que treballo fent el disseny de les activitats de...\nEn aquest mòdul hem tractat les estratègies d'aula. Hem pogut veure que les estratègies docents són la clau per aconseguir que una aula funcioni i obtenir uns bons resultats. Pel que fa a la documentació que he llegit en aquest mòdul, m'apunto i me'n porto...\nAquest tercer mòdul tracta el concepte de context lingüístic i com l'hem de tenir en compte dins les nostres activitats i la planificació que fem d'elles en les aules. M'apunto que és molt important conèixer el context lingüístic al llarg del procés d'aprenentatge. Quan...\nAquest segons mòdul ens endinsa en la idea d'utilitzar el llenguatge escrit i oral com a eina de millora en les activitats que realitzem dins les nostres aules. M'apunto que l'aprenentatge i consolidació de coneixements es realitza mitjançant el llenguatge, oral escrit, visual, auditiu,... i...


ACCESIVILITAT AUDITIVA | Audiotek\nPer als usuaris d’audiòfons i / o implants, l’accessibilitat auditiva òptima en espais públics és molt complicada. En aquests entorns on la megafonia resulta contaminada pel soroll, com ara hospitals, cinemes, teatres i auditoris, escoles, estacions de metro i tren, aeroports i centres comercials, la reverberació, el soroll de fons i el problema de la distància entre emissor i receptor, no garanteixen la intel·ligibilitat de la veu per a aquests usuaris.\nEl bucle inductiu és, per tant, un producte de suport a la comunicació oral i per a l’accés a la informació de provada eficàcia. El sistema consisteix en un amplificador específic al qual es connecta un cablejat elèctric, dissenyat per cobrir l’àrea desitjada, i amb el qual es crea un camp magnètic d’àudio en aquesta àrea de cobertura. Aquest camp magnètic d’àudio ha de complir amb la Normativa UNE-EN 60.118-4: 2007 per garantir la qualitat del sistema.\nAquests espais on es disposa de bucle tindran el senyal recognoscible d’accessibilitat auditiva. Els usuaris d’audiòfons i / o implants que observin aquest logotip activaran la bobina d’inducció (T) de les seves pròtesis auditives, millorant amb això el seu accés a la informació auditiva i parlada.\nEn els audiòfons més petits d’última generació per una qüestió de mida, no es disposa de l’opció de bucle, que se substitueix per tecnologia bluetooth, molt més restrictiva.


Xiaomi Amazfit Stratos és un guanyador intel·ligent en un magatzem europeu\nescrit: 2018. Novembre 08.\nEl preu finalment es va trencar pel límit 150 dòlar, per descomptat.\nFins ara, potser el millor preu que trobem en aquesta classe. El rellotge Xiaomi més popular és el resistent a l'aigua per a un estil de vida atlètic, GPS incorporat, metres 50 i un gran suport esportiu, com ara el futbol, la natació, la carrera, l'últim banc i l'aire lliure, de manera versàtil. En aparença, la imatge de la part davantera va ser molt millorada, que és, per descomptat, relativa, ja que sempre que el predecessor era una forma unisex, era més masculí. Rellotge de rellotge real.\nI després el punt, el preu! Podeu demanar el rellotge des de la Xina amb el codi de cupó per a dòlars 144,99, després amb el servei de lliurament de la Línia Prioritària i l'IVA serà gratuït. Però si voleu assegurar-vos, podeu demanar-lo des de quatre magatzems europeus 05GEEKBUY haureu d'utilitzar un codi de cupó i el preu serà de dòlars 152,99, però depenent del vostre lliurament, podeu estar a les vostres mans fins als dies laborables 1-2. Això és una mica més alt que el dòlar 150, però en altres botigues és més car procedent de la Xina, així que és bo d'aquesta manera.\nSi esteu interessats en aquesta oferta, feu clic a: Xiaomi Amazfit Stratos és un magatzem europeu intel·ligent


Ajuts 'Next Generation' per a la rehabilitació d'edificis | Obres amb Garantia\nNotícies 26/04/2022 14:53:50\nDel 27 d’abril i fins al 31 de desembre de 2022 restarà oberta la primera fase de sol·licitud dels ajuts a la rehabilitació d’edificis, els coneguts com a Fons Next Generation Europe.\nEs tracta d’unes ajudes associades a la millora de l’eficiència energètica dels edificis d’ús primordialment residencial. Això no vol dir que les obres de conservació, de millora de l’accessibilitat o de la seguretat, quedin excloses. Seran subvencionables, però sempre i quan a la vegada, es millori l’edifici, les instal·lacions o s’implantin sistemes de generació fotovoltaica.\nEs tracta d’una inversió molt important, una declaració d’intencions vers la reducció del consum d’energia del parc d’edificis residencials, que es topa amb la tendència que fins ara havíem vist a les comunitats de propietaris. Instal·lar una ascensor o rehabilitar la façana, per exemple, havien sigut fins ara prioritats molt més importants que millorar el comportament tèrmic de les façanes.\nUna gran part dels edificis amb més de 30 anys presenten dèficits importants a l’envoltant tèrmica. Aproximadament un 80% del parc d’edificis és susceptible de rehabilitar-se amb criteris d’eficiència energètica. Si el teu edifici es va construir abans de la dècada del vuitanta, molt probablement es va construir sense cap tipus d’aïllament tèrmic addicional al propi tancament de maó.\nLa rehabilitació amb criteris d’eficiència energètica del nostre habitatge ens proporcionarà un major confort, salubritat i reduirem el consum d’energia, millorant de manera significativa les prestacions del nostre habitatge.\nDes d’un punt de vista exclusivament econòmic, millorar les característiques tèrmiques d’un edifici, suposa una reducció, en molts casos, de fins a un 80% de la despesa que hi destinem a energia. La rehabilitació energètica a la vegada repercuteix considerablement en les condicions d’habitabilitat i salubritat dels habitatges. Quan intervenim a l’envoltant de l’edifici aconseguim mantenir una temperatura interior molt més estable, sense salts tèrmics, s’eliminen les humitats interiors produïdes per la manca d’aïllament tèrmic i paral·lelament millorem l’aïllament acústic.\nEl marc legal que regula aquests ajuts ‘Next Generation’ a la rehabilitació, procedents de la Unió Europea, ja està disponible. L’aprovació del Reial Decret 853/2021 ens proporciona una excel·lent oportunitat per accedir als ajuts, i la seva entrada en funcionament és un primer pas en la millora de l’eficiència energètica dels edificis existents i d’ús residencial.\nS’estableixen sis programes d’ajuts que s’adrecen a diferents àmbits, essent alguns d’ells complementaris. El Reial Decret defineix les actuacions y costos subvencionables, les quanties dels ajuts, i el procediment de concessió.\nEls principals programes d’ajuts són:\nEstà dirigit específicament a edificis o habitatges unifamiliars, que estiguin destinats principalment a ús residencial. També inclou segones residències.\nPoden optar a la subvenció les obres de rehabilitació energètica dels edificis, també les que suposin una millora de l'accessibilitat, de la conservació o de la seguretat d'utilització, però sempre que s’assoleixi com a mínim una reducció del 30% en el consum d’energia.\nEl programa habitatges afecta a habitatges unifamiliars o habitatges dins un edifici, essent complementari al programa edificis, sempre i quan no hi hagi una doble subvenció per una mateixa actuació.\nEn aquest cas, l’habitatge per al qual es tramiten els ajuts d’aquest programa ha de ser residència habitual del propietari, usufructuari, o arrendatari del sol·licitant i receptor de l’ajut.\nPrograma Llibre de l’Edifici existent i projecte de rehabilitació\nEs tracta d’un programa no adreçat a obres. Es subvenciona la creació del Llibre de l’Edifici existent i els projectes de rehabilitació.\nEn aquest programa es vol impulsar la creació del Llibre de l’Edifici existent, de forma que es disposi d’una recopilació d’informació bàsica de l’edifici que en permeti el seu coneixement i conservació. Entre la documentació diversa es troba el Certificat d’Eficiència Energètica o les instruccions d’ús i manteniment. També s’incorpora un diagnòstic de l’edifici, i un pla d’actuacions de renovació prioritzada per fases, i valorada. Igualment entren en aquest programa la redacció de projectes de rehabilitació sempre que compleixin les directrius de rehabilitació energètica. Aquest ajut és complementari al del programa d’edificis o habitatges.\nAquests ajuts incorporen la figura del tècnic rehabilitador i l’oficina rehabilitadora. El primer és una figura de perfil tècnic, un arquitecte tècnic o arquitecte, que assumirà tota la gestió del projecte. L’oficina rehabilitadora farà un paper d’informació, verificació i control dels projectes, amb l’objectiu d’assessorar a les comunitats de propietaris en tot allò relacionat amb els ajuts i de posar en contacte tècnics i comunitats interessades.\nCada edifici presenta unes particularitats concretes, unes carències, uns problemes, que cal avaluar específicament. Aquest estudi, considerar les diferents possibilitats d’inversió i assessorar sobre quines accions són les més apropiades en cada cas, és la funció que l’Administració posa en mans del tècnic rehabilitador.\nLa primera acció de les Comunitats de Propietaris o de la propietat, si volen optar a les subvencions, és contractar un arquitecte tècnic.\nUn cop disposin d’un tècnic rehabilitador, el calendari d’accions seria el següent:\nRealitzar un estudi previ de l’edifici candidat a rehabilitar. Determinar quines són les característiques dels tancaments, finestres, instal·lacions, etc.\nDisseny de propostes que assoleixin una màxima millora amb una menor inversió econòmica.\nProposta a la Comunitat dels fons Next Generation.\nRealització del CEE inicial i CEE de projecte, on es verifiquin les millores.\nFormalització del Llibre de l’Edifici (ITE, Certificat Energètic i potencial de millora de l’edifici i el pla d’actuacions).\nSol·licitud de les subvencions i aportació de la documentació necessària a les Oficines Tècniques de Rehabilitació i sol·licitud de la llicència d’obres (ocupació via publica,...).\nAcords amb la Comunitat (Administrador de Finques).\nPressupost definitiu de les obres (empresa constructora).\nSi s’escau, tramitació i concessió del crèdit bancari.\nExecució de les obres amb especial control dels temps d’execució i l’adequació a les prestacions determinades al projecte.\nComprovació de l’objectiu de la millora energètica.\nNotificació del CEE.\nComprovació de dades i documentació a les Oficines Tècniques Rehabilitadores.\nComprovació de les despeses de les obres.\nCobrament de les subvencions.\nAmortització parcial del préstec bancari.\nInici dels pagaments mensuals del crèdit per part dels veïns.\nTipus de millores\nPel que fa al conjunt de millores que podem incorporar a l’edifici, hi ha dues vies essencials: Millores Passives i Millores Actives.\nConjunt de Mesures Passives (CMP)\nFaçana principal amb aïllament tèrmic per l’exterior amb sistema SATE de 10 cm de gruix\nFaçana principal i patis amb aïllament tèrmic per l’interior amb sistema SATE de 10 cm de gruix\nFaçana de patis i mitgeres amb aïllament exterior amb sistema SATE de 10 cm de gruix\nMitgeres amb aïllament per l’exterior amb sistema SATE de 10 cm de gruix\nTerrat invertit o no invertit, transitable amb 8 cm d’aïllament tèrmic\nCoberta amb solera de panell sandvitx amb aïllament de 10 cm\nAïllament de sostre sanitari accessible amb plaques de 8 cm de gruix\nFinestres amb marc amb ruptura de pont tèrmic i envidrament doble de baixa emissivitat\nSupressió de caixes de persianes\nConjunt de Mesures Actives (CMA)\nCaldera col·lectiva de condensació per a calefacció i ACS (1)\nCaldera de condensació i ACS individual\nAerotèrmia per a climatització i producció ACS\nBomba de calor d'alta eficiència\nVentilació amb recuperació de calor i bateria fred/calor\nConfia l'increment de l'eficiència energètica del teu habitatge a un arquitecte tècnic i aprofita l'oportunitat que t’ofereixen les ajudes europees Next Generation.\nEls nostres tècnics professionals t'assessoraran sobre quines són les solucions més adequades en cada cas i t'acompanyaran en tot el tràmit de la gestió de les subvencions, que farà que la reforma del teu habitatge sigui tot un èxit.\nFent clic en aquest enllaç accediràs a més informació sobre els ajuts Next Generation per a la rehabilitació d'edificis i habitatges. A més, podràs demanar fins a 3 pressupostos gratis de professionals altament qualificats de la teva zona. Compara ofertes, valora els tècnics i tria el millor pressupost.


Vint mil DVD de 'Pa negre' en un matí\nÈxit absolut de la promoció de l'ARA, que es repetirà diumenge que ve\nLa gran acollida de la promoció de Pa negre ha fet que l'ARA la repeteixi diumenge que ve, amb trenta mil DVD més que se sumen als vint mil que es van distribuir ahir.\nARA Barcelona 21/03/2011 00:00\n260x366 L'Andreu protagonitza una història colpidora d'aprenentatge ambientada a Osona en els primers anys de la postguerra. L'Andreu protagonitza una història colpidora d'aprenentatge ambientada a Osona en els primers anys de la postguerra.\nNo faltava cap confirmació que Pa negre és la pel·lícula de l'any, però ahir es va poder constatar, un cop més, la seva tirada. Vint mil lectors de l'ARA van fer que el DVD que acompanyava el diari s'esgotés en poques hores, a un ritme aproximat de 111 exemplars per minut. Per tal d'assegurar que tothom pugui aconseguir la pel·lícula, l'ARA repetirà la promoció diumenge que ve, dia 27 de març, al mateix preu de 9,95 euros.\nPer aconseguir el DVD cal retallar el cupó corresponent del diari de diumenge. I és recomanable reservar l'exemplar al quiosc.\nEn aquesta ocasió es posaran en circulació trenta mil còpies més de la pel·lícula dirigida per Agustí Villaronga, que l'ARA distribueix en la seva edició íntegrament en català. El diari referma així la seva aposta per fer promocions lligades als continguts i els valors editorials del rotatiu. Així, el diumenge 13 es va distribuir gratuïtament i en exclusiva un DVD amb el clip Aniversari del grup Manel. Altres promocions han estat el disc Rellotge d'emocions, de Raimon, o l'àlbum de cromos del Crackòvia .\nPa negre està basada en dues obres literàries d'Emili Teixidor i explica la història de la immediata postguerra en un poble osonenc. Tot i ser un film coral, el nen Andreu és qui centra la història: ha de descobrir si és veritat que el seu pare és responsable del doble crim de què se l'acusa. La seva peripècia l'obligarà a explorar els dimonis interiors per tal de sobreviure.\nLa pel·lícula va ser la claríssima triomfadora dels últims premis Goya: es va endur nou guardons, incloent-hi les categories principals, com ara millor pel·lícula, direcció, actriu protagonista, actriu de repartiment, actor revelació, actriu revelació i guió adaptat, entre d'altres.\nPa negre ha estat també un èxit de taquilla i de permanència en sales, on s'ha retrobat amb el públic després de rebre els premis.


El ple de les Corts Valencianes ha aprovat aquest dimecres, amb els vots de Podem, PSPV, Compromís i l'abstenció de Cs, crear un grup de treball en la Conselleria de Sanitat per a avaluar la gestió de la derivació de pacients de la sanitat pública a la privada amb l'objectiu de donar solució als problemes que es pogueren detectar.\nAixí mateix, la iniciativa arreplega constituir un grup de treball en Sanitat per a determinar els errors en la gestió dels casos vinculats a Dagda Platinium SL, mercantil que va facturar 7,2 milions d'euros de les intervencions que l'ex cap de Neuroradiologia Intervencionista de l'Hospital General d'Alacant, entre 2006 i fins el 2013, va realitzar en derivar pacients per a operar pacients de malformació arteri-venosa cerebral a un centre privat, Medimar. El cost de les intervencions ho va facturar aquesta empresa de la qual era apoderada la seua filla.\nD'igual manera, la proposta aprovada insta a continuar realitzant el seguiment de la derivació de pacients des del sistema sanitari públic al privat, segons el protocol de la conselleria de Sanitat; que es garantisca el seguiment per equips multidisciplinaris de cada cas; assegurar els procediments adequats perquè tota intervenció i prova realitzada a pacients derivats siga adjuntada en la història clínica pública, així com insta el Govern a proporcionar "un finançament just" que garantisca la seua suficiència financera.\nTambé proposa augmentar la inversió en autoconcert sanitari per a reduir les llistes d'espera. Per a açò, indica que es potenciarà l'activitat dels centres sanitaris en horaris de vesprada, adequant recursos per a millorar el rendiment de la xarxa sanitària pública.


Inici | Actualitat | Notícies | Estoc de seguretat. Què és i com calcular-ho?\nNo deixis que la teva botiga es quedi sense estoc! En aquest post us expliquem com fer front a imprevistos i evitar els trencaments d'estoc calculant l'estoc de seguretat.\nConèixer detalladament el nostre inventari, el seu estat i el seu desenvolupament és una de les tasques més importants perquè el nostre comerç funcioni correctament. Aquest inventari forma part de la gestió d'estoc i la seva gestió eficient ens permet saber exactament quants materials, articles o productes tenim al nostre inventari. D'aquesta manera, podem prevenir el possible escenari de quedar-nos sense productes quan tenim una o diverses comandes alhora.\nSi el nostre comerç aconsegueix implementar una bona gestió dels seus magatzems, podeu estalviar en costos innecessaris. Conèixer la fluctuació que tenim dels articles o productes que oferim ens facilita prendre les decisions correctes sobre els proveïdors i la quantitat d‟existències que hem de mantenir per complir amb les demandes dels nostres clients.\nA més, això ens permet evitar futures pèrdues o excés de productes que ens impliquen una despesa d'emmagatzematge més gran.\nHi ha diferents classificacions d'estocs, però en aquest post ens enfocarem a explicar què és l'estoc de seguretat, per a què serveix i com calcular-ho.\nQuè és l'estoc de seguretat?\nCom hem esmentat anteriorment, és important planificar bé com funcionarà l'estoc de la nostra botiga, ja que comptarà amb un flux constant d'entrades i sortides de productes. És per això que, per poder prestar un servei de qualitat als nostres clients, hem d'ajustar certa quantitat de comandes al nostre magatzem per fer front a les seves necessitats. És aquí on l'estoc de seguretat juga un paper essencial dins de tota la nostra logística, ja que ens permet tenir un matalàs de seguretat evitant que la manca d'existències faci impossible lliurar els productes que han sol·licitat els nostres clients.\nL'estoc de seguretat és l'inventari addicional que s'afegeix al magatzem per fer front a imprevistos generats amb els canvis en la demanda o amb els retards dels proveïdors.\nCom calculeu l'estoc de seguretat?\nL´estoc de seguretat es calcula a partir d´una fórmula. Tanmateix, és important que abans d'abordar la fórmula tinguem en compte els termes següents.\nLes fluctuacions de la demanda.\nEl termini de lliurament de les comandes.\nLa desviació estàndard en els terminis de lliurament.\nDemanda d'estoc de seguretat i desviació.\nDemanda que es vol assolir.\nUn cop presos en compte, passem a la següent fórmula:\nAquestes sigles signifiquen el següent:\nSS: és l'estoc de seguretat.\nPME: és el termini màxim de lliurament, que es calcula considerant els possibles retards. Es mesura en dies, hores o qualsevol altra unitat de temps.\nPNE: és el termini normal de lliurament que se sol emprar. Es mesura en dies, hores o qualsevol altra unitat de temps.\nDD: significa la demanda mitjana que s'ha calculat per a aquest producte determinat en una situació de normalitat. La mesura sol ser unitats físiques del producte. La demanda mitjana es calcula dividint el nombre dunitats pel nombre de dies.\nMitjançant el càlcul de l'estoc de seguretat, podem tenir un estoc controlat que evitarà que s'interrompi el subministrament quan es presentin problemes que puguin estar fora del nostre abast. D'aquesta manera, podrem continuar satisfent les necessitats dels nostres clients sense que aquests es vegin afectats per circumstàncies inesperades. Per desenvolupar un càlcul d'estoc de seguretat més precís, és recomanable fer servir un programari de gestió, ja que és preferible tenir un estoc de seguretat per a cada producte, època de l'any o demanda.\nAvantatges d'implementar un estoc de seguretat\nLa logística als comerços és un dels punts clau per aconseguir una bona competitivitat i generar beneficis. Daltra banda, si els cicles destoc no es calculen correctament pot suposar grans pèrdues per al negoci. Per aquest motiu, mantenir un estoc de seguretat adequat ens permet atendre comandes concretes, fins i tot en situacions imprevistes fent que els nostres clients es mantinguin fidels a la nostra marca.\nEn aquest context, l'estoc de seguretat serveix de suport per als comerços en la cerca de resultats que comportin la satisfacció dels clients a través d'una adequada disponibilitat dels productes, una qualitat més gran dels serveis i una reducció dels costos logístics.


Mallorca, amb morts - El Temps\nMallorca, amb morts\nLa detenció de l’empresari d’oci nocturn Tolo Cursach, acusat, entre més delictes, d’homicidi, suma dos morts a l’àmplia trama mafiosa que s’investiga a Palma.\nSol dir l’escriptor Guillem Frontera que Mallorca és com Sicília però sense morts. Ara ja estan agermanades amb morts i tot. Si més no, així ho creu el jutge instructor del cas de la màfia policial de Palma, Manuel Penalva, que ha enviat preventivament a presó i sense fiança Bartomeu Cursach, el més important dels empresaris de la nit mallorquina, acusat de setze delictes entre els quals hi ha dos possibles homicidis d’antics treballadors que presumptament estaven a punt de denunciar-lo.\nDes de l’any 2013 el jutge instructor referit i el fiscal anticorrupció Miguel Ángel Subirán investiguen l’existència d’una trama de corrupció en el si de la policia local de Palma, amb ramificacions polítiques, empresarials i que afecten també altres àmbits del consistori. Malgrat que la major part de les actuacions es mantinguin sota secret de sumari, s’han anat coneixent algunes dades que, juntament amb la part que es va fer pública l’any passat, dibuixen un escenari sòrdid i inquietant: prostitució, extorsions, tràfic de drogues, pallisses, homicidis... El nombre d’imputats supera la seixantena. A la llista hi ha policies municipals, empresaris i, també, dos polítics del PP, l’actual diputat del Parlament Álvaro Gijón i l’ex president del PP de Palma, José María Rodríguez.\nTot va començar el 2012 quan arribà a la fiscalia anticorrupció una denúncia per irregularitats en unes oposicions de promoció interna a la policia municipal de Palma. Després d’estudiar-la, el fiscal Subirán, ja a l’any 2013, trobà indicis suficients per ampliar la investigació a la possible existència d’una xarxa que aspirava a controlar totes les proves —d’accés extern i de promoció interna— del cos policial i, al cap d’un any, trobà dades que apuntaven a irregularitats a la Patrulla Verda de la policia. En síntesi, les sospites s’adreçaven a alguns d’aquests agents que, segons declaraven diversos empresaris dedicats a l’oci nocturn, oferien avisar de futurs escorcolls i inspeccions a canvi de diners, alcohol i, en algun cas, dels serveis de dones prostituïdes. Quid pro quo que deien els clàssics. O corrupció policial pròpia de novel·la negra clàssica.\nBen aviat, el nombre de testimonis protegits anà creixent i tant el fiscal com el jutge començaren a adonar-se de la magnitud de la xarxa. Una trama que no sols es dedicava a tot el que s’ha referit sinó que també extorquia els empresaris de la nit que no es volien plegar als seus desitjos, que intentava arruïnar negocis per després quedar-se’ls a preu molt barat, que traficava amb drogues, que controlava àmplies zones d’oci nocturn on no podia fer negoci ningú que no pagués els suborns...\nAixí que la investigació judicial s’anava eixamplant, al llarg de 2016 augmentaven els perills per als testimonis protegits i els investigadors. Un vehicle fou cremat a posta a l’aparcament d’una finca on resultà que vivia el magistrat i que en tenia un d’igual: amb posterioritat un detingut de la trama confessà que, en efecte, volia ser un avís amenaçador; però el piròman s’equivocà de cotxe. Per una altra banda, aquest setmanari va poder recollir, de fonts jurídiques de Palma, que alguns investigadors havien rebut fotos de les seves parelles i fills com a forma de clara advertència, que havien aparegut animals de companyia morts cruelment... Tant el jutge com el fiscal van armats des d’aleshores.\nEn els últims mesos el cas màfia polical s’ha convertit en quelcom encara més ampli. A finals de l’any passat es ramificà amb diverses detencions per suposades irregularitats en la concessió —a empreses privades— de la gestió del servei de l’ORA —Ordenança de Regulació dels Aparcaments— i el gener d’enguany el jutge ordenà unes noves detencions per possibles il·legalitats en la concessió dels serveis de manteniment de les piscines municipals. Tot prové d’allà mateix, de la trama mafiosa citada.\nL'empresari de la nit, Tolo Cursach. El jutge envià Cursach a la presó de manera preventiva i sense fiança, perquè considera que hi ha risc de fuga o que intenti destruir proves.\nEl darrer dia de febrer esclatava el més gran de tot aquest enfilall d’escàndols amb origen únic. La detenció de Bartomeu, Tolo, Cursach. L’empresari més important de la nit mallorquina que controla restaurants, discoteques... i que el jutge situa a la cúspide de la trama mafiosa que s’està investigant. Des de feia mesos el seu nom anava de boca en boca. Advocats coneixedors de les interioritats dels jutjats asseguraven que “aviat caurà”.\nPerò passaven els mesos i no queia. Fins que el 28 de febrer caigué. I de quina manera. La policia judicial el detenia a la seva luxosa propietat de Puntiró —a la rodalia de Palma—, igual que també enviava als calabossos dos dels seus executius. Al cap de 72 hores foren conduïts davant del jutge que instrueix la causa. La decisió del magistrat fou l’encarcerament preventiu sense fiança —per risc de fugida i de destrucció de proves— per a Cursach i per a un dels seus executius, mentre que l’altre, de menor rang dins de l’empresa, va ser alliberat amb càrrecs.\nEl sumari és secret, però ha transcendit que l’instructor i el fiscal consideren Cursach sospitós de ser el cap de l’organització mafiosa que corrompia els policies municipals, a través dels quals fuetejava la competència empresarial i, a més, dirigia un entramat delictiu de gran envergadura. En concret se l’acusa de suborn a funcionaris públics, extorsió, amenaces, coaccions, ús d’informació privilegiada, delicte fiscal, blanqueig de capitals, tràfic d’influències, delicte contra els drets dels treballadors, falsedat documental, estafa processal, aportació de documentació falsa en un judici i, a més, i sobretot, corrupció de menors, narcotràfic, pertinença a organització criminal i, al capdamunt de tots, homicidi.\nLa commoció social a Palma fou molt gran per culpa d’aquesta última acusació. Els mallorquins fa anys que conviuen amb escàndols de corrupció i n’han vist de tots colors. Com a Sicília, sí, però, com diu Guillem Frontera, sense morts... fins ara.


EDITORIAL GERMANIA: ALEXANDRE NAVARRO: “UN POETA ÉS MÉS AVIAT ALLÒ QUE ESCRIU”\nEnviat per Sala de premsa Editorial Germania a 10:29\nEnric Sanç 11 de juny de 2013 a les 16:20\nBona entrevista, Alexandre. Sort amb la presentació de teu nou poemari. El qual ja tinc ganes de llegir.\nVicent X. Contrí 14 de juny de 2013 a les 9:38\nSi puc aniré a Ca Revolta. En tot cas compraré el llibre. Que vaja bé!\njes 17 de juny de 2013 a les 14:20\n"Aqueix jorn", "mamprenia la realitat", "a alguns carrers", etc. L'estilística no és l'especialitat de Navarro.


Els presos polítics en vaga de fam convoquen un repic d’atuells aquest vespre\tEls presos polítics en vaga de fam convoquen un repic d’atuells aquest vespre\nLa portaveu dels presos polítics en vaga de fam posa en evidència Toni Cantó\tLa portaveu dels presos polítics en vaga de fam posa en evidència Toni Cantó\nAmnistia Internacional vetllarà pel ‘dret a la salut’ dels presos polítics en vaga de fam\tAmnistia Internacional vetllarà pel ‘dret a la salut’ dels presos polítics en vaga de fam\nSànchez, Turull, Rull i Forn tenen un ‘insomni important’ per la vaga de fam\nCalvo explica que els quatre presos consideren que els dejunis col·lectius són el 'millor aliment' per a mantenir la iniciativa\nLa portaveu dels presos en vaga de fam, Pilar Calvo\nEls presos polítics que fan vaga de fam, Jordi Sànchez, Jordi Turull, Josep Rull i Quim Forn, diuen que els dejunis col·lectius que es fan en solidaritat amb ells quatre són el ‘millor aliment’ per a la moral que han de mantenir dia a dia. Ho ha explicat la seva portaveu, Pilar Calvo, durant una conferència de premsa aquesta tarda al Col·legi de Periodistes, després d’haver-los visitats a la presó dels Lledoners.\nCalvo ha remarcat que, per ells, el ‘millor aliment’ per a mantenir la vaga de fam són els actes de suport i els missatges que els arriben, tant de Catalunya com d’Europa. El punt més difícil són les nits, a causa de l’insomni, que esperen que vagi disminuint. Pel que fa al pes, Turull va començar la vaga amb 74,6 quilos i n’ha perduts 5, igual que Sànchez, que en pesava 74,4. Rull n’ha perduts 3,2 dels 82 que pesava ara fa sis dies. I Forn, que en pesava 107, n’ha perduts 7; els metges creuen que ara perdrà el pes equivalent de la resta, entre 400 i 600 grams diaris.\nPilar Calvo també ha explicat que estan ‘dolguts i molestos’ amb algunes informacions que asseguren que sí que mengen. Ha explicat que beuen entre un litre i tres litres d’aigua amb sals minerals cada dia, i que només Turull ha ingerit glucosa esporàdicament per problemes del control del nivell de sucre. Forn ha rebut injeccions de cortisona per una lumbàlgia i Rull ha deixat de prendre la medicació per la hipertensió, que ha disminuït a causa de la vaga de fam.\nCalvo també ha destacat que tots quatre mantenen les tasques diàries, recompensades amb una ampliació de l’horari de visites mensuals. Per exemple, Turull i Rull s’encarreguen de parar i desparar taula i netejar el menjador; i Sànchez i Forn poleixen la sala d’estar abans de dinar i sopar. Tots quatre agraeixen que la resta de presos amb qui comparteixen aquestes tasques els ‘ajuden’ quan noten l’esgotament físic que acumulen: ‘Estan molt agraïts d’aquesta actitud solidària’, ha afegit Calvo.\nFinalment, ha explicat que Turull li havia fet arribar que cada dia era més conscient de la importància que té la seva renúncia. Al seu torn, Rull ha destacat que els àpats els feien mantenir una rutina dins la presó i que ara l’havien perdut.


Olden Fjordhotel Olden Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nOlden FjordhotelOlden, Olden, Olden, Noruega, 6788 - Veure al mapaNotable7,7Basada en208comentarisOlden FjordhotelVeure més fotos"Great spot for a great visit to the fjord country."GaryAustraliaVestíbulVeure més fotosVeure totes les 44 fotosMolt bona ubicació 8,7Veure al mapa8,7Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióAquest hotel gaudeix d'un entorn natural, davant de l'aigua, al Nordfjord. És aproximadament a 1 km de la terminal de creuers de la ciutat d'Olden. Ofereix Wi-Fi gratuïta, cuina noruega i vista sobre el fiord.\nLes habitacions de l'Olden Fjordhotel presenten una decoració clàssica i tenen bany privat, TV per satèl·lit, zona d'estar i escriptori. La majoria també ofereixen balcó i vista panoràmica sobre el fiord.\nEl restaurant i el bar de l'hotel serveixen un bufet tradicional noruec. El Fjordhotel Olden disposa d'una biblioteca espaiosa on els clients poden relaxar-se amb un llibre. També ofereix aparcament privat gratuït.\nL'estació d'esquí de Stryn Summer és a 45 minuts amb cotxe. La glacera Briksdalsbreen es troba a uns 22 km i és ideal per fer senderisme. A 200 metres de l'hotel, els clients podran llogar bicicletes per explorar els fantàstics voltants.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglèsEspanyolFrancèsMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


GRUYÈRES – TravelFamily.cat\nPrevious article GINEBRA\nNext article IMST\nD’Ims ens dirigim a Suïssa. Abans d’arribar a Gruyères fem nit de pas al Llac Titisee. El temps no acompanya gaire, però el llac es veu molt bonic.\nArribats a Suïssa, ens instal·lem, per una nit, al càmping Les Sapins de Gruyères, un càmping molt tranquil i petit però amb uns serveis molt justos. Almenys al final no hem hagut de pagar l’aigua calenta per dutxar-nos.\nAgafem les bicicletes i ens arribem al poble de Gruyères, a uns 3 kms del càmping. Des de baix es veu espectacular.\nPresidit pel castell medieval, és un poble petit però amb molt encant. Carrers empedrats, cases antigues, restaurants amb fondue i unes boniques vistes des de dalt el poble.\nLa regió de La Gruyère de Suïssa té paisatge preciós. Tal i com ens indica el seu nom és la terra del formatge gruyère. De les 4 atraccions top de la zona trobem, el castell de Gruyères, la Maison du Gruyère – una de les moltes formatgeries on t’ensenyen com fan el formatge i en pots fer la degustació, la Maison Cailler – la fàbrica de xocolata situada a Broc – i els banys de la Gruyère, que són banys wellness amb aigua a 34º.\nNosaltres fem la visita al poble de Gruyères i al seu castell i l’altra visita que fem el dia següent és la de la Maison Cailler. És una visita molt recomanable ja que és molt amena i entretinguda i al final, evidentment, pots menjar tanta varietat de xocolata com vulguis.\nApart d’aquestes atraccions ens donen un mapa amb moltes caminades per la zona.


IB3 | Continua la investigació per esbrinar què va fer perdre el control a l’autobús d’Estella\nPortada > espanya > Continua la investigació per esbrinar què va fer perdre el control a l’autobús d’Estella\nUna nina de 8 anys i un nin de 5 han mort en el tràgic accident\nLa Policia Foral de Navarra continua investigant què va passar aquest dissabte perquè un autobús envestís un cotxe causant la mort de dos menors. La tercera víctima és la seva mare que continua ingressada. El tràgic succés ha marcat la jornada del dissabte tant a Estella on va tenir lloc l’accident com a Ayegui, allà on residien.\nPer causes que encara es desconeixen, un autobús circulava divendres sense control per una cèntrica avinguda d’Estella, a Navarra. Primer va col·lisionar amb una benzinera encastant un cotxe a l’establiment.\nDesprés va atropellar un vianant i finalment va envestir una quinzena de cotxes. Dins un d’ells, una mare i dos menors. Una nina de 8 anys i un nin de 5 que han mort en aquest tràgic accident. La nina ho va fer a l’acte, el nin ha mort aquest dissabte migdia a l’hospital.\nLa família circulava per Estella però residia a Ayegui i ja tornaven a casa. Aquest dissabte el seu poble ha volgut dedicar-los un minut de silenci.\nHi ha tres víctimes més. Una d’elles és la mare dels menors que encara es troba ingressada en estat greu a un hospital de Navarra. La Policia Foral mentrestant continua recaptant informació per esbrinar què va poder causar la pèrdua de control de l’autobús. El conductor de 34 anys i els 12 passatgers que anaven a bord han resultat il·lesos.


Hotel per a Congressos a Barcelona - Evenia Hotels\nCongressos Hotel Rosselló\nLes seves reunions al centre de Barcelona.\nL' Evenia Rosselló és l'hotel ideal per a l'organització dels seus esdeveniments. Disposem de sales de reunions amb capacitats i distribucions diverses, que permeten albergar tot tipus d'esdeveniments.\nPer la seva lluminositat, destaquem els salons Aribau i Muntaner. Sales amb llum natural situades a la primera planta del edifici, disposen de la insonorització i del aïllament acústic idoni pels seus esdeveniments.\nPer altra banda, la decoració modernista dels Salons Provença i Còrcega recorden que aquest hotel es troba situat en el bressol del Modernisme català. De la mateixa manera que els anteriors, també disposen de tot el necessari per cobrir les seves necessitats i estan ubicats en la planta -1, amb accés directe al parking del edifici.


Vallnord – Ordino Arcalís tanca el calendari de la Freeride World Qualifier amb la competició 3* JAM Extreme | Central de neu\nVallnord – Ordino Arcalís ja ho té tot enllestit per convertir-se una vegada més, aquest cap de setmana del 7 al 9 d’abril, en el punt focal del freeride mundial. Més de 120 riders de les categories masculina i femenina d’esquí i snow tornen a les pistes de Vallnord per lluitar per una plaça entre els millors del món. La JAM Extreme 3* by Tirolia enfrontarà participants de més d’una vintena de països als canals del Pic de Cataperdís, “la segona cara de tot el circuit més gran de tota Europa”, tal com ha destacat el rider i organitzador Dani Fornell durant la presentació de l’esdeveniment. A més, per la seva ubicació, aquesta zona garanteix unes molt bones condicions de neu. Així mateix, les característiques i pendents del terreny donen joc als riders i asseguren un ampli ventall de línies imponents.


Mazoni: identitat en la diferència | Alexandre Nunes de Oliveira\nMazoni: identitat en la diferència\nFa uns dies Marc Grèbol entrevistava Jaume Pla, Mazoni, a Núvol. Aquest diumenge Mazoni va fer el concert de presentació del seu setè àlbum, «Sacrifiqueu la Princesa», a l’Auditori de Girona. Alexandre Nunes de Oliveira hi va ser i ens en fa la crònica.\nMazoni | Foto Bankrobber\nJaume Pla, en Mazoni, ha esdevingut per dret propi en un dels referents fonamentals de la música alternativa –i de qualitat– en català. A més, es tracta d’un personatge entranyable, que combina espontaneïtat, humilitat, bon humor i carisma. I per sobre de tot, la música li flueix d’una manera tan natural que a vegades sembla més un conductor (elegit per alguna mena de força superior) que un creador – que ho és, evidentment.\nTotes aquestes consideracions les vam anar collint al llarg dels anys, seguint la seva trajectòria, i manifestament l’energia i la vitalitat contagiants que es desprenen dels seus directes. I vam tenir ocasió de ractificar-ho aquest últim diumenge, 23 de febrer, a l’Auditori de Girona, on l’empordanès va venir a presentar el seu últim llarga-durada, «Sacrifiqueu la Princesa», títol tant d’acord amb el seu tarannà, ja que ens pot remetre a l’antiguitat clàssica (concretament al mite d’Ifigènia) o a certs retombs coneguts de la política espanyola hodierna.\nEl primer que ens ha estranyat és que el concert no s’hagi fet a la sala gran, sinó a la de cambra, amb les entrades exhaurides fa un mes. Mazoni posseix òbviament un nombre de seguidors fidels a Girona –ciutat i província– més que suficients per omplir la sala principal, però la posada en escena ens va respondre al dubte des del primer moment: l’artista mateix cerca la proximitat i la complicitat amb el públic que només una sala petita pot donar, per fer efectiva l’ambientació del seu nou treball, que es vol més intimista. El petit format, a més, encara no sorgeix enllestit al cent per cent: tot i que els espectadors no van detectar cap errada, Pla i els seus tres acompanyants es miraven a vegades amb algun signe de compromís. Per tant, s’intueix menys incomoditat en un espai més reduït en aquest moment de transició.\nQue tampoc és absoluta! El nou disc –tothom ho comenta– comporta una important inflexió en la sonoritat del projecte, ja que abandona els arquetípics esquemes guitarrers en benefici d’una composició molt més fundada en bases eletròniques. Per això Mazoni i els seus venien vestits seguint una moda vuitentera (potser reminiscent d’uns Kraftwerk, precisament els percursors de l’eletropop), utilitzant bateria sintetitzada i fins i tot un keytar (el teclat penjat amb corretja, com si fos una guitarra) – immens corol·lari d’una estètica retro. No obstant, «Sacrifiqueu la princesa» no canvia un pèl l’imaginari del bisbalenc, farcit de temàtiques urbanites i contemporànies, amb un indiscutible lirisme de caire romàntic, humor caùstic i una visió hedonista, aplicada a la vivisecció de les relacions humanes i la crítica social i política.\nI l’actitud a l’escenari tampoc. Mazoni és Mazoni. Si el primer terç de l’hora i mitja d’espectacle va sorprendre per una certa contenció (potser eren els nervis), la injecció d’adrenalina va fer efecte durant la resta i es va fer ineluctable a partir de «Caputxeta» i «Eufòria» (dos clàssic del disc de consagració «Eufòria 5, Esperança 0»), obligant els assistents a aixecar-se dels seients i a inventar-se espais virtuals per ballar.\nEl nou treball va ser tocat integralment, ocupant la major part de l’alineació, amb «Som la carretera», «Bosc cremat» o «A.I.L.O.D.I.U» (aquesta, un dels moment álgids de la nit), entre d’altres, a deixar bones indicacions sobre el perfil d’un elapé quelcom inesperat, però ple de recursos melòdics i rítmics, com de lletres intel·ligents i inspirades. És al final, com sempre ens ha acostumat, aquest eximi creador de cançons, que reconstrueix la seva identitat –camaleònicament- en la diferència.\nCap al final, el públic va tutejar el músic i aquest no va tenir més remei que ficar-se tot sol, amb la guitarra acústica, per acabar amb la magnífica «Perduts a la boira». És que perdre’s així, val més que la pena.


Roland Garrós renova pels 'diables vermells' - FutbolCatalunya\nPublicat per: redaccio 2 de juny de 2017\nRoland Garrós, gols pel Martinenc/ FOTO: DANI FALCÓN\nÉs la primera renovació de Miguel López de cara a la propera temporada. El més petit dels dos germans Garrós, que va arribar al Martinenc a la fi del passat mes de novembre, ha pogut disputar 18 partits, 17 com a titular, amb un resultat final de 14 gols (0,8 per partit), dos de penal. Cert que no arriba als 26 del gran Boris en el Gavà encara que Roland sempre ha mantingut bones xifres al llarg de la seva carrera.\nAls seus 27 anys, el davanter barceloní ha passat per una llarga llista de clubs com Turó de la Peira, Ripollet, Singuerlín, Gimnàstica Iberiana, Pubilla Casas, Palau Solità, Montañesa (2013-14), Cerdanyola (2014-15), Prat (2015), Granollers (2015/11-2016) i, ara, Martinenc (11/2016-). La propera campanya 2017-2018 tornarà a ser un dels referents ofensius dels del Guinardó per intentar aconseguir l'ascens a Tercera Divisió.


El bebé Kylu ja medix més de tres metres - Levante-EMV\nEl bebé Kylu ja medix més de tres metres\nEl menut de la família de belugues participa en investigacions que ajuden a la conservació de l'espècie - La cria de Yulka i Kairo, de dos anys i mig de vida, pesa 460 kg i cada dia menja 11 kg de peix\naula | valència 17.04.2019 | 04:15\nEl bebé beluga de l'Oceanogràfic complirà el pròxim 15 de maig dos anys i mig. El naixement de Kylu va ser un autèntic miracle i ara s'ha convertit en una peça clau per als projectes d'investigació de la Fundació Oceanogràfic, i en una animal meravellós i atractiu per a milions de visitants. Sembla mentida que Kylu mesure ja més de tres metres de longitud, en concret 319 centímetres, i tinga un contorn de més de dos metres (202 cm). Només amb contemplar-lo en la zona d'Àrtic ja es pot apreciar com el «xicotet» s'aproxima a la grandària de la seua mare, Yulka, i del seu pare, Kairo, de poc més de 4 metres.\nA Kylu, que va nàixer amb 70 kg, ja li comencen a aparéixer les dents. S'intuïxen i es poden palpar, segons afirmen els seus cuidadors, és clar. No obstant això, des de fa més d'un any, Kylu ja pot ingerir peixos, ja que estos animals utilitzen les seues dents per a atrapar preses i no per a mastegar, per la qual cosa les engulen senceres. Per a tindre referències, servixen les dades de la seua mare, Yulka, que pesa 900 quilos i menja diàriament 21 quilos, mentre que Kylu pesa 460 i s'alimenta amb 11 d'espècies com l'areng, el capelí, el lluç, la maire o el calamar.\nA vegades, els visitants poden contemplar com Kylu ocasionalment encara mama de la seua mare. Este comportament en espècies de cetacis pot mantindre's fins a passats els cinc anys d'edat. No obstant això, a mesura que va creixent, es veu de forma cada vegada més esporàdica.\nEls entrenadors van controlant el seu pes i mesures, que es prenen setmanalment. D'esta forma, és possible comprovar i assegurar la salut de Kylu i la seua adequada evolució. A més, Kylu participa en regulars controls veterinaris d'una forma voluntària, gràcies a la interacció tan estreta amb els seus cuidadors i als estimulants programes d'entrenament i enriquiment que desenvolupen a la seua mesura.\nA simple vista, Kylu ha anat aclarint el seu color i ja no és tan fosc com ho era en nàixer. Es tracta d'un procés natural en les belugues mitjançant el qual la seua pell es va tornant mésblanca amb el pas dels anys. Podem observar-ho en Kairo, el pare, que amb més de 55 anys, és blanc intens.\nKylu va creixent, però continua sent el xiquet de la família i això es veu en el seu caràcter actiu, ple d'energia, juganer i curiós, que continua enlluernant als seus cuidadors i als visitants, que poden gaudir de l'oportunitat d'observar-lo de prop en l'Oceanogràfic de la Ciutat de les Arts i les Ciències.\nCol·laborant amb la ciència\nEl treball dels cuidadors no es limita exclusivament a l'entrenament, estimulació física, ambiental, o per a ensenyar als animals a col·laborar voluntàriament en revisions mèdiques, anàlisis i controls veterinaris, sinó que, igualment, gràcies a ells, Kylu ha passat a formar part important de diverses línies d'investigació, que s'han obert des de la Fundació Oceanogràfic, i que només es poden dur a terme amb estos mamífers gràcies a la proximitat i accessibilitat que el vincle amb els seus cuidadors brinda als investigadors.\nAixí, els científics estan coneixent amb precisió dades difícils o impossibles d'obtindre en el medi natural, com les referides a la seua fisiologia. També s'han realitzat per primera vegada ecocardiografies en una cria d'esta espècie o s'ha estudiat com funciona el seu sistema respiratori i immunològic.Una altra línia d'investigació en la qual Kylu ha sigut pioner és l'acústica. S'ha estudiat com evolucionen les seues capacitats de comunicació a nivell individual, i a nivell social amb els seus pares i amb el seu entorn.\nEstos estudis són vitals i servixen per a avançar els projectes de conservació d'esta emblemàtica espècie en el seu medi natural, el hui tan amenaçat àrtic.\nTransparencia convoca las ayudas para prevenir la violencia sexual en mujeres y niñas en el Sahel.\nEl Angels Vision Gandia se proclama campeón del grupo E de la Liga EBA.


Us ajudem amb les herències. Préstecs per pagar impostos de successions | Hipotecas Plus\nUs ajudem amb les herències. Préstecs per pagar impostos de successions\n14 juliol, 2017 | Antonio Beltrán\nExtinció de condominiHerència\nLast Updated on 4 anys by Antonio Beltrán\nA Plus Majoristes Financers us ajudem perquè feu de manera fàcil i ràpida tots els tràmits d’acceptació d’herències. Des de sempre hem col•laborat amb aquelles famílies que al moment d’heretar es troben en una situació complicada econòmicament o bé familiarment, que dificulta fer el repartiment o afrontar totes les despeses de tramitar una acceptació d’herència. L’herència és un episodi esperat, però els bancs no ofereixen finançament per a una cosa que encara no és nostra.\nPosem a la vostra disposició el departament jurídic, fiscal i financer de Plus Majoristes Financers, que us facilitarà i agilitarà tots aquests tràmits. Us ajudem a aconseguir tot el finançament que necessiteu per pagar:\nI farem una anàlisi de l’impacte fiscal que té en la vostra economia l’acceptació de l’herència, perquè pagueu tan sols el que cal, ni més, ni menys.\nLa mort d’un familiar comporta que tots els seus béns, drets i obligacions passaran als seus hereus. Aquests succeeixen el causant en tot. En conseqüència, adquireixen els béns i els drets de l’herència, se subroguen en les obligacions del causant que no s’extingeixen amb la mort, queden vinculats als actes propis del causant i, a més, han de complir les càrregues hereditàries.\nSi heu decidit vendre el pis o la casa que heu heretat, us facilitem tot els diners que us calguin per cobrir les despeses que tingueu mentre duri el procés de venda.\nDepenent de la comunitat autònoma on residia el difunt, s’aplicarà una Llei de successions diferent. En la majoria dels casos, però, ens trobarem que una part dels seus béns i obligacions hauran de ser heretats obligatòriament pels descendents, el ascendents, etc.\nDe acord amb la llei vigent a Catalunya (Llei 10/2008, del 10 de juliol, del llibre quart del Codi Civil de Catalunya, relatiu a les successions), els descendents directes (fills) tindran dret a la legítima, que suposa el 25 % del total de la massa hereditària, i no se’ls podrà desheretar excepte en casos molt concrets i determinats per la llei. El 75 % restant és de lliure disposició pel testador.\nDavant la mort d’un familiar ens podem trobar en dues situacions, que hi ha testament o que no n’hi ha.\nSi no hi ha testament\nL’odre successori serà el següent:\nCònjuge o parella de fet\nEn tot cas la llei estableix que el cònjuge o la parella de fet supervivent que concorri a l’herència amb els descendents es podrà beneficiar de l’usdefruit universal de l’herència. La llei permet commutar l’usdefruit atribuint-hi una quarta part alíquota de l’herència, i a més l’usdefruit de l’habitatge comú si aquest era propietat del difunt.\nTan aviat com s’ha verificat que no hi ha testament, els hereus han de portar a terme aquests tràmits:\nDeclaració d’hereus davant del notari de la localitat on el difunt va tenir el seu darrer domicili.\nAcceptació de l’herència, que es fer davant de qualsevol notari.\nSi hi ha algun immoble com a part de l’herència, caldrà esbrinar la seva situació de càrregues. En cas que hi pesi alguna hipoteca, qui hereti la finca heretarà també l’obligació de pagar-la, juntament amb:\nLes plusvàlues municipals\nLa inscripció al Registre de la Propietat\nSi hi ha testament\nCal atenir-se a les indicacions del testament, respectant sempre el 25 % de la legítima. Encara que no hi figuri l’adjudicació de la legítima, els legitimaris podran reclamar-la als hereus.\nIgualment, i en cas que el cònjuge o la parell de fet supervivent no figurin com a hereus al testament, podran reclamar la quarta vidual, d’acord amb allò que estableix el Codi Civil català.\nEn aquest cas caldrà seguir aquests passos:\nAcceptació de l’herència, que es pot fer davant de qualsevol notari.\nSi a l’herència hi ha algun immoble, cal esbrinar la seva situació de càrregues. En cas que hi pesi una hipoteca, qui hereti la finca heretarà també l’obligació de pagar-la, a més de pagar:\nPer al càlcul de la base imposable s’ha de calcular el valor real de tots els béns i els drets que formen part de l’herència, i hi cal afegir el parament de casa del difunt, que serà un 3 % de l’import resultant de sumar tots els béns declarats. En cas de cònjuge supervivent se’n pot excloure el 3 % del valor cadastral de l’habitatge habitual.\nLa suma del valor real dels béns i els drets i del parament de casa constitueix la massa hereditària. De l’import de la massa hereditària caldrà restar las càrregues que disminueixen el valor real del bé (censos, pensions, hipoteques, etc.) així com els deutes de la persona difunta que es puguin acreditar feacentment, i les despeses per litigis de testamentaria o abintestat, sempre que s’hagin produït en interès comú de tots els hereus. També se’n deduiran les despeses de darrera malaltia, enterrament i funeral si les han satisfet els hereus.\nEl resultat d’aquestes deduccions constituirà la massa hereditària neta, que es repartirà entre els hereus d’acord amb allò establert al testament o, si no n’hi ha, d’acord amb les normes successòries.\nSi algun hereu o legatari cobra, a més, alguna quantitat derivada d’una assegurança de vida, s’haurà de sumar a la seva part individual l’import d’aquesta assegurança.\nL’import de l’impost de successions variarà segons el grau de parentiu:\n[su_tabs][su_tab title=”Grupo I”]Fills, adoptats i altres descendents menors de 21 anys.[/su_tab] [su_tab title=”Grupo II”]Cònjuge o parella de fet\nFills i adoptats\nSituacions de convivència d’ajuda mútua\n[/su_tab] [su_tab title=”Grupo III”]Col•laterals de 2n i 3r grau i d’afinitat.[/su_tab][/su_tabs]\nTarifes i coeficients multiplicadors de l’impost de successions\nBase liquidable fins\nResta Base liquidable fins\n0,00 € 0,00 € 50.000,00 € 7,00%\n50.000,00 € 3.500,00 € 150.000,00 € 11,00%\n150.000,00 € 14.500,00 € 400.00,00 € 17,00%\n400.00,00 € 57.000,00 € 800.00,00 € 24,00%\n800.00,00 € 153.000,00 € En endavant 32,00%\nGrup I y II\n1,0000 1,5882 2,0000\nEs poden aplicar diverses reduccions i bonificacions a l’impost de successions:\nI Fills, adoptats i altres descendents menors de 21 anys 100.000€, més 12.000 € per cada any de menys de 21 que tengui l’hereu, fins a un límit de 196.000 €.\nII Cnyuge o parella de fet 100.000 €\nFills i adoptats 100.000 €\nAltres descendents 50.000 €\nAscendents 30.000 €\nSituacions de convivència d’ajuda mútua 50.000 €\nIII Col·laterals de 2n i 3r grau i d’afinitat 8.000 €\nIgual o superior al 33% i fins al 64%: 275.000 €\nIgual o superior al 65%: 650.000 €\nLes persones del grup II de 75 anys o més, 275.000 €. Aquesta reducció és incompatible amb la reducció per minusvalidesa.\nPer la percepció de quantitats derivades d’assegurances de vida, quan el parentiu amb el causant és de cònjuge, descendent, ascendent, adoptat o adoptant, per un import del 100 % de la quantitat rebuda, amb un límit de 25.000 €.\n[su_spoiler title=”Adquisició d’habitatge habitual”]Per l’adquisició de l’habitatge habitual del causant per part del cònjuge, descendents, ascendents, adoptats o adoptants o col•laterals fins al tercer grau (en aquest últim cas cal que sigui més gran de 65 anys i que hagi conviscut amb el causant durant els dos anys anteriors a la defunció), per un import del 95 % del valor conjunt de l’immoble, amb un límit de 500.000 €. Aquest límit es prorrateja entre els subjectes passius en proporció a la seva participació en l’immoble. Aquesta reducció queda condicionada al manteniment de l’immoble durant cinc anys per part de l’adquirent; és a dir, que si ven l’immoble abans d’aquest termini, haurà de pagar l’impost de successions que no havia abonat al seu dia.\nEn Marc mor i al testament nomena hereu el seu fill Albert i usufructuària universal la seva esposa Maria, de 62 anys. L’herència es compon de:\nHabitatge habitual 240.000,00 €\nApartament 150.000,00 €\nDiners en comptes 50.000,00 €\nAssegurança de vida a favor de la seva esposa Maria 15.000,00 €\nCabdal hereditari 440.000,00 €\nParament de casa (deduït el 3 % del valor cadastral per cònjuge supervivent): 10.200 €.\nValoració de l’usdefruit: 440.000 € x 27 % (89-62, que és l’edat de Maria) = 118.800 €\nLa liquidació de l’impost serà:\nPer a l’Albert:\nParticipació de l’Albert al cabdal hereditari 321.200,00 €\nReducció per parentiu -100.000,00 €\nReducció per habitatge habitual del causant -166.440,00 €\nBase liquidable real 54.760,00 €\nQuota tributària 5.043,39 €\nBonificació quota -4.779,62 €\nTotal a pagar 263,77 €\nPer a la Maria:\nParticipació de la Maria al cabdal hereditari 118.800,00 €\nAssegurança de vida 15.000,00 €\nReducció per assegurança de vida -15.000,00 €\nReducció per habitatge habitual del causant -61.560,00 €\nBase liquidable real -42.760,00 €\nQuota tributària a pagar 0,00 €\nEls mateixos béns que a l’exemple anterior, però en aquest cas no hi ha usdefruit, per la qual cosa Albert rep la propietat plena de tota l’herència.\nParament de casa 13.200,00 €\nCabdal hereditari 453.200,00 €\nQuota tributària 11.772,00 €\nBonificació quota -11.122,19 €\nTotal a pagar 649,81 €


eL Laberint… | Clamoli's Weblog\nPosteado por: clamoli | abril 10, 2008\nObric els ulls, m’adono que estic viva, sóc conscient que m’he despertat. Senc son, els llençols, els ulls, fins i tot l’ànima em pesen i no voldría aixecar-me. Senc que tampoc desitge tornar-me a dormir. M’aclaparen els pensaments que aguaiten la meva ment. Alguns fins i tot em fan por, però per uns instants senc plaer deixant-los créixer. No sé donar-li resposta a cap de les meves preguntes, però no dedique massa temps a cadascuna d’elles per a resoldre-les. M’aixeque cansada, física i mentalment. Avorrida, no tinc ganes de fer res. Res em motiva. Senc que he arribat a un lloc, a un moment en el qual em trobe perduda i no tinc cap motiu pel qual esforçar-me a sortir d’aquest forat. Sé que m’he ficat en un laberint. Crec que el millor serà, no pensar-ho.\nPerò, un moment! Que estic dient? No puc continuar així. He d’esbrinar que és el que em passa. Com he pogut arribar fins a ací? Com he pogut deixar que s’apodere de la meva ment tant pessimisme? On han quedat les meves il·lusions, els meus somnis i les meves emocions? Què ja no tinc objectius i projectes pels quals esforçar-me i lluitar?\nA veure, t’estàs escoltant? Ara pretens solucionar tot el que no has fet durant mesos?, Creus que tot va a ser tan fàcil? Portes molt temps sola, sense cridar a cap de les teves amigues, sense sortir, sense fer coses noves, sumida en una rutina barata i senzilla, freda, trista i submissa. Ara creus que la gent estarà esperant la teva cridada? Creus que vas a donar un gir a la teva vida? Penses que tot va a canviar?\nSi. Crec que és possible. Però he d’esforçar-me molt. Canviar els meus hàbits. He de reflexionar i recordar quins han estat els meus somnis i lluitar per aconseguir-los. Vull esbrinar perquè estic en aquesta situació, perquè m’he fet això a mí mateixa.\nPerò si aquesta il·lusió saps que és passatgera. T’ha passat milers de vegades. Molts matins t’ha succeït el d’avui. Et despertes i penses que tot va a canviar si tu vols, comences a crear objectius del dia, fins i tot del mes i mai els complixes. Perquè ja no tens forces per a intentar-ho, perquè estàs cansada.\nNo. Avui sé que serà diferent. Realment vull solucionar els meus problemes. Saber que ha succeït. I deixa’m, vull pensar positiu i tu no em deixes.\nDoncs ànim. Jo et deixe que tornes a ensopegar amb la mateixa pedra de sempre. Després vindràs plorant. Ves i pregunta’t.\nQue puc fer? Qui sóc jo? Em semble en alguna cosa a qui volia ser, als meus ideals, als meus projectes de vida? Què m’ha passat?\nQuant temps sense saber de tu! Feia tant que no em preguntaves que pensava que mai esbrinaries les teves respostes. Saps? He estat escoltant les teves pròpies converses des de fa molt, i vas arribar a convèncer-me que mai aconseguiries la valentia de donar un pas a davant. Però avui, crec que ho has donat i que podem aconseguir-ho. Parlaves sobre que et senties perduda, doncs ara, si tu em deixes, vaig a contar-te una cosa.\nA un laberint pots arribar de moltes formes, però normalment et submergeixes en ell sense adonar-te. És evident, et sents perduda. Ets incapaç de recordar com vas poder arribar a aquesta situació. No entens que camins t’han dut fins a aquest moment de confusió. En un laberint, sents el temps d’una forma molt distinta a com la senties fora d’ell, en la teva vida plena de somnis, motivacions. L’espai t’incomoda. La teva ment reflecteix els teus nervis, que desemmascaren i afloren els teus més profunds pensaments i sentiments. Les teves emocions et desequilibren, et fan trontollar. Et sents perduda sumida en un cúmul de dubtes, de preguntes amb forma d’espiral que mai cessen de girar i agafar noves formes,que et conduïxen a un debat confús entre totes les teves\npersonalitats, la teva ment, els teus “jo” que mostres en cadascun dels intants del dia…\nProbablement el laberint s’hagi convertit senzillament en la visió que tens de tu mateixa i de la teva situació actual i inevitablement ho reflecteixes i enfoques al teu ambient, el teu entorn, la teva societat. I la societat ens incita a aquest sense viure de vida laberíntica. Però realment ella no té la culpa, tu has oblidat la responsabilitat que tens amb tu mateixa i ella l’única cosa que ha fet ha sigut construir , juntament amb la teva ment, una realitat on podies viure tranquil·la, dormida davant la realitat. Però com a conseqüència, havies de sentir dolor, angoixa, tristesa, sofrir la soletat. Et vas ancorar a ella, doncs encara estant sola, et senties segura davant el que ocorria en la realitat, aïllada del món sotmesa als reflexos de la teva ment, deixant-li fer del teu diari una imatge virtual.\nTu, abans de tot això, havies marcat un sender per a tu, però et vas deixar caure a la vora del camí i a poc a poc vas oblidar el motiu pel qual caminaves, cap a on et dirigiries i solament pensaves en que estaves cansada buscant excuses per a no tornar a aixecar-te. Però avui decideixes veure de nou el camí, i a pesar que ho veus borrós i no recordes els motius pels quals lluitaves ni cap a on et dirigies, decideixes aixecar-te i començar a caminar. Caminar, això és l’important. No deixar de caminar, buscant el teu rumb, o deixant que ell et trobe a tu. Ser conscient que mai has de deixar d’observar, qüestionar, aprendre, crear, inventar, jugar… Amb el transcurs dels anys, anem oblidant sentir cadascun dels nostres passos, cadascuna de les portes que obrim, cadascuna de les nostres decisions. Somiar, seguir somiant i creant il·lusions per les quals enfrontar-nos cada dia, escrivint motius pels quals seguir caminant. Així, igual que vas entrar al laberint, assoliràs sortir d’ell, si tu vols. Observant les petjades que vas deixar en la sendera i les reflexions que et plantejaves amb cadascuna de les pedres amb les quals ensopegaves. Poc a poc, aniràs recordant qui ets, i que és el que vols per a tu, aflorant les teves emocions i lluitant pels teus somnis, crearàs una forma de viure personalitzada per a tu, en cada instant i per a cada racó de la teva història.\nGràcies. Senc haver tardat tant temps en dedicar-te atenció. Estava tan preocupada amb descobrir la sortida que no em vaig parar a observar i a preguntar-me. Ara entenc que he de fer. He sentit i recordat que és el que ha ocorregut fins a avui. Quins han sigut les meves caigudes, els meus objectius oblidats, les meves decepcions i contradiccions. Comence a entendre perquè em trobe perduda, i com he de sortir d’ací\nPotser, jo hauria de parlar un poc menys i escoltar més. Deixar que les coses ocorrin, sense precipitar-me, sense preocupar-me pel que vindrà després. En veritat, hauríem de seguir la nostra sendera sentint els nostres passos alhora, seguint el mateix ritme, amb el mateix rumb.\nAra som conscients de que estem ací. Comencem, junts, a caminar.\nPublicado en General | Etiquetas: El laberint\nDía Internacional del Libro Infantil y Juvenil »