Moviment Franjolí per la Llengua: d’abril 2012\nAssociacions de la Franja denuncien la "fragilitat" del català al territori\nLes associacions de la Franja adverteixen sobre la fragilitat de la llengua catalana a la Franja i la necessitat de polítiques educatives a Aragó per a preservar-la\nLes associacions culturals històriques de la Franja (Institut d’Estudis del Baix Cinca, Associació Cultural del Matarranya i Centre d’Estudis Ribagorçans) aplegades en la Iniciativa Cultural de la Franja\n- Que hi ha unanimitat en la comunitat científica a reconèixer els parlars de les nostres comarques com a llengua catalana. Qualsevol dubte al respecte hauria de ser resolt amb consultes als departaments universitaris corresponents. La llengua catalana és patrimoni de les nostres comarques històriques (Matarranya, Baix Cinca, Llitera, Ribagorça, Baix Aragó i Baix Aragó–Casp).\n- Que aquest patrimoni es manté amb una fragilitat excessiva i des de principis de la dècada passada ja mostra els primers símptomes de substitució lingüística en les àrees més poblades, convertint-se el castellà en llengua d’intercomunicació entre catalanoparlants en importants capes de població jove.\n- Que el manteniment de la llengua catalana com a patrimoni de les nostres comarques depèn del reconeixement de la llengua per part de les institucions, i especialment cal que l’ensenyament obligatori assegure la plena competència lingüística del català i el castellà de tota la població a les nostres comarques. Només una política decidida per l’alfabetització en català i en castellà de la població escolar pot salvar la fragilitat amb què es conserva viu aquest patrimoni cultural en l’actualitat.\n- Els parlants del català i els de l’aragonès han de tenir els drets lingüístics asseguratsper les institucions autonòmiques, provincials, comarcals i municipals, per tal de poder desenvolupar la seua activitat en la llengua que trien.\n- Que ens preocupen profundament les declaracions fetes les darreres setmanes per part de màxims dirigents de les institucions aragoneses que qüestionen l’existència d’aquesta llengua i els drets lingüístics dels seus parlants.\n- Que es reconega la llengua catalana i la llengua aragonesa en la legislació aragonesa.\n- Que s’asseguren les mesures necessàries per a la conservació de la llengua catalana i aragonesa a les comarques on és la llengua històrica.\n- Que la llengua catalana i la llengua aragonesa formen part activa de l’ensenyamentper tal que tota la població escolar conega la llengua pròpia de les seues comarques i el castellà.\n- Que es facen d’una vegada, per part de les institucions, campanyes actives d’informació i conscienciació de la població d’Aragó del fet que el català i l’aragonès formen part irrenunciable del seu patrimoni cultural, com en forma part del de tota la humanitat.\nPublicat per Os a 11:37 Cap comentari:\nPublicat per nogdl9 a 0:18 Cap comentari:\nDe i sobre la Franja es poden discutir moltes coses, des del nom que rep el territori, la llengua o els pobles que l'habiten fins l'extensió i la sobirania d'aquella porció de terra, administrativament aragonesa, culturalment catalana. Però n'hi ha un fet del tot objectiu, vist des d'una perspectiva o des d'una altra, la Franja és un espai de frontera, un indret no ben delimitat on conflueixen diferents realitats; Aragó, Catalunya, castellà, aragonès, català, el bisbat de Lleida, Barbastre-Montsó, etc., i com a tal la seva dependència (política) ha sigut i és objecte de controvèrsia entre els historiadors i els entesos de la matèria.\nTot i que la major part d'allò que anomenem Franja pertany l'Aragó des de fa segles, no deixa de ser veritat que és a partir del segle XIX (quan Espanya es divideix en províncies) la data simbòlica que oficialitza d'alguna manera la separació administrativa entre uns territoris que fins aleshores compartien molt més que la llengua.\nEn aquest sentit és interessant comentar un text del franjolí Joaquim Monclús de l'any 1996, on escriu sobre l'ancestral confussió entre les fronteres i els (tímids) intents des de les institucions catalanes d'incorporar la geografia franjolina dins l'espai català.Vejam doncs:\n" No fa gaires dies saltava la notícia a la premsa que vuit municipis de la Mancomunitat de la Ribagorça oriental, a Osca, es plantejaven iniciar negociacions amb la Generalitat per estudiar la seva adscripció a Catalunya si el govern aragonès no en reconeixia el fet diferencial en el projecte de divisió comarcal que prepara.\nNo és el primer cop en l'època moderna que s'ha plantejat la posició d'uns pobles de la Franja de Ponent, d'administració aragonesa, que es volen passar a Catalunya; però, una vegada més, aquesta notícia ha sobtat tant els catalans com els aragonesos.\nMalgrat la pressió que l'administració\naragonesa i castellana sempre han exercit sobre aquestes terres, per tal de poder-les mantenir dins de l'Aragó, la tendència natural, així com la pura i estricta necessitat, ha fet que en certs moments de respir aquestes terres es decantessin cap a Catalunya, d’on mai no haurien d’haver sortit.\nA la darreria del segle XII, després de les conquestes de Lleida i Tortosa –específicament parlant–, es donava per acabada la conquesta del Principat de Catalunya. En les constitucions de Pau i Treva del 1173\nhom va definir Catalunya com a estesa «de Salses a Tortosa i Lleida amb llurs termes» i a les Corts de Lleida del 1214, «de Salses fins al Cinca». Totes les terres de l’actualment anomenada “Franja de Ponent” restaven en el Principat; però, a mitjan segle XIII, quan el rei Jaume I va voler repartir el regne entre els seus fills, l'Aragó se'n va aprofitar i va aconseguir incorporar dins els seus límits unes quantes comarques catalanes. A mitjan segle XIV van passar a l'Aragó les comarques que actualment són d'administració aragonesa de la Terra Alta i del Matarranya. Al segle següent ho va fer el Baix Cinca i part de la Llitera i, finalment, l'any I592, el comtat de la Ribagorça, que anteriorment havia estat independent; després d'un seguit de revoltes, era incorporat a l'Aragó per Felip I (II de Castella).\nQuan encara no havien passat cinquanta anys, tan bon punt se'n va tenir la primera oportunitat en el transcurs de la Guerra dels Segadors, la vila de Benavarri i alguns pobles dels voltants es lliuraven a les forces francocatalanes amb la condició que el comtat es pogués unir a Catalunya. Durant la Guerra de Successió les comarques de la Franja van donar mostres suficients de voler-se unir a Catalunya, i algunes poblacions com Benavarri i Calaceit (Matarranya) ho van pagar molt car. Durant la Guerra del Francès, el 1810, l'administració gal·la va fer arribar Catalunya, novament, fins al Cinca.\nAmb la proclamació de la Mancomunitat de Catalunya, l'any 1914, es va intentar incorporar les terres de la Franja de Ponent al Principat des de les seves institucions. Així, durant les primeres dècades d'aquest segle, cada cop que Catalunya presentava alguna de les molt justes reivindicacions, la premsa de Madrid i l'aragonesa responien amb virulència i duresa. L'any 1915, arran de la concessió d'una zona franca a Barcelona, a la vora del port, la premsa aragonesa va fer una dura campanya. L'any 1918, a l'Estatut d'Autonomia, es feia esment de la possible integració a Catalunya de territoris veïns, però no hi va haver resposta. Els historiadors actuals no hi troben una resposta coherent; però si mirem els itineraris dels\nhomes i els dirigents de la Mancomunitat, veurem que a partir de 1915 es recorren totes les terres de la Franja de Ponent de nord a sud. Així, segons han constatat Bosch i Gimpera, Josep Colominas, Josep Pijoan, mossèn Alcover, Josep M. Espanya etc., els trobem tant en els pobles de la Ribagorça com en els de la Llitera, el Baix Cinca i el Matarranya. El dia 16 d'abril de 1916 arribava a Calaceit, procedent de Fraga, com diuen les cròniques locals, l'eminent català Josep Puig i Cadafalch, que substituí Enric Prat de la Riba en la presidència de la Mancomunitat.\nFruit d'aquests contactes, una bona part dels dirigents polítics i culturals dels municipis de la Franja deixa el seu aragonesisme exacerbat i passa a escriure en català. Aquest va ser el cas de Santiago Vidiella, de Calaceit, que a partir del 1916 comença els seus escrits en català; de Maties Pallarès, de Pena-roja, que ho va fer a partir de 1917. Pels mateixos dies també ho feia Pere Pach i Vistuer, de Roda de Ribagorça, així com Gaspar Torrente, considerat la personalitat més important de l'aragonesisme del segle XX.\nDesprés, amb la dictadura de Primo de Rivera, i més endavant amb la del general Franco, la tasca dels homes de la Mancomunitat es va anar apagant.\nAmb la caiguda del franquisme i l'adveniment de la democràcia, es van produir novament alguns fets insòlits i força espectaculars en els pobles de la Franja. Per exemple, en una enquesta [Publicada a Andalán, núm. 1 5 2 (10-II-1978)] feta a l'Institut de Tamarit, va resultar que dels seixanta-quatre alumnes de BUP\nconsultats, tots menys un se sentien catalans. Al Torricó, l'any 1978 es van cantar Els Segadors i es van fer crits a favor del pas a l'administració catalana. A Benavarri, l'any 1981, es van recollir signatures per tal d'aconseguir el mateix.\nA partir dels vuitanta, durant el procés de consolidació autonomista, el concepte de Països Catalans i les reivindicacions dels pobles de la Franja a poc a poc eren anatematitzats i trets de la palestra pública.\nAmb aquestes condicions, els efectes sobre les terres de la Franja no van trigar a sentir-se i el juny de l'any 1995 cent onze parròquies de la diòcesi de Lleida eren traspassades a la diòcesi de Barbastre. Unes ja ho van fer el quatre de juny, i les altres, si Déu i els homes no hi posen remei, ho faran l'any 1999.\nMentrestant, les institucions i les autoritats del Principat s'ho miraven amb passivitat i es lamentaven que no hi podien fer res –i això de cap manera no és cert–. Però les coses canvien, i un exemple clar en són aquests vuit pobles de la Ribagorça, amb Benavarri i el seu alcalde, el senyor Jaraiz, al capdavant.\nSeria bo que les institucions i les autoritats del Principat reflexionessin sobre tots aquests fets i en especial sobre l'actuació dels homes de la Mancomunitat, i que, aleshores, obressin en conseqüència. "\nPublicat per Os a 18:12 Cap comentari:\n(Imatge de la Plaça de l'Ajuntament fragatí, amb l'estàtua de la Dona de les Faldetes al davant)\nLa llengua s’hi manté molt viva tot i l’escàs suport de les administracions.\nEls fragatins se senten avui majoritàriament aragonesos, però mantenen una estreta relació amb Lleida\nFraga ha estat al llarg de la història a un costat o l’altre de la frontera entre Catalunya i Aragó, segons es considerés la frontera el Cinca o el riu Segre. Va ser conquerida el 1149 als musulmans juntament amb Lleida, de qui era un districte, i el rei Berenguer IV la va cedir al comptat del Pallars. L’any 1244 les Corts de Barcelona van definir Catalunya «de Salses al Cinca», però la noblesa aragonesa no ho acceptava i volia la frontera al riu Segre. Al segle XV Fraga es va incorporar de forma clara al regne d’Aragó. En canvi es va mantenir fins al 1995 dins el Bisbat de Lleida amb la resta de parròquies de la Franja de Ponent.\nPràcticament tots els habitants de Fraga coneixen i parlen el català, un català nordoccidental molt similar al de la ciutat de Lleida. Però no tots l’anomenen així. Fragatí és el nom local de la llengua, usat de vegades per amagar l’àmbit lingüístic al qual pertany, però que almenys no té el caràcter pejoratiu del xapurriau, malnom que amb el temps molts parlants han assumit com a propi. Des de 1984 el català s’ensenya com a assignatura\noptativa a les escoles.\nL’Institut d’Estudis del Baix Cinca és la principal associació cultural de la ciutat i té un paper actiu en la defensa del català. En canvi l’Ajuntament, del PP, no el f a servi r ni al web ni a la documentació oficial, L’any\npassat va canviar el nom de cinc carrers amb noms d’oficis en català pels noms dels cinc continents en castellà.\nLa frontera política no ha tallat les estretes relacions de Fraga amb Lleida. La capital del Segrià, situada a 34 quilòmetres de Fraga, és la ciutat on la majoria de fragatins van a estudiar una carrera universitària, a treballar, a fer les compres de temporada o a rebre assistència hospitalària, cosa que sovint crea discussions entre administracions sobre qui es fa càrrec de la factura. L’agricultura i la ramaderia tenen un gran pes en l’economia de Fraga, i en els darrers anys ha pesat sobre la ciutat la incògnita de Gran Scala, la fantasmal macrociutat de casinos i hotels que un grup d’homes de negocis diuen que volen impulsar a Ontinyena, a només 20 quilò metres de Fraga, i que canviaria radicalment el paisatge econòmic i social de la comarca. El\nprojecte no avança tot i que els promotors han gastat uns quants milers d’euros en l’opció de compra dels terrenys.\n-Població. 13.341 habitants\nsegons el cens municipal\n-Comarca. Baix Cinca\n-Situació de la llengua. La\nllengua es parla molt però no\nté prestigi. Segons el darrer\nestudi lingüístic (2003), al\nconjunt de la Franja la\nllengua l’entén el 98,5% de la\npoblació i la parla el 88,8%.\nAra bé, només el 18,2%\nl’anomenen català. 43,9%\nl’anomenen xapurriau i el\n35,9% utilitzen el nom\nfragatí o les altres\n-Grups polítics. PP (8), PSOE\n(7), PAR (2)\n-Distàncies per carretera.\nLleida (34 km), Tarragona\n(116), Barcelona (189),\nGirona (272), València (302),\nPerpinyà (361), Salses (376),\n-Orígens. Restes més antigues,\ns. IV a.C. Musulmana a partir\ndel 715, conquerida per\nRamon Berenguer IV i cedida\nal comtat de Pallars el 1149.\nArticle estret del dossier sobre els Països Catalans del setmanari Presència, dit article ha estat signat per David Marín.\nPublicat per Os\nPublicat per Os a 16:43 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Baix Cinca, Fraga, franja de ponent\nAproximació a l'estudi geogràfic de les comarques-frontera. L'exemple del Baix Cinca\nInteressant estudi comparatiu del flux i de les relacions (culturals, econòmiques, històriques, etc) entre la comarca del Baix Cinca amb la del Segrià, ambdós separades per la frontera administrativa entre l'Aragó i Catalunya. El text va ser escrit fa algun temps però manté la seva essencial vigència i ens ajuda a comprendre l'interès que pot tenir la bona interelació a banda i banda del Cinca per aprofundir en els vincles entre ciutadans d'un costat i de l'altre. El mateix article, salvant les diferències, ben bé podria ser extensiu a la relació de tota la Franja amb Catalunya.\nDeixo un petit esbós i el link abaix amb l'escrit sencer, fet per la Societat Catalana de Geografia:\n(...) "-La població del Baix Cinca ha mantingut sempre - i manté actualment - relacions\nmolt importants amb Lleida, des del punt de vista huma i. economic. El rerapaís d'aquesta\nciutat engloba sota el seu radi d'acció tota la comarca, i Lleida representa un potent pol\nd'atracció per als habitants del Baix Cinca, que orienten gran part de llurs activitats comercials, culturals, sanitáries i recreatives cap a la capital catalana."\n(...) "El Baix Cinca i Catalunya han passat segles amb una gran similitud de formes d'expressió oral, costums i tradicions; s'han intercanviat idees i projectes, s'han desenvolupat connexions demografiques i han existit fluxos socio-economics entre els pobles de les actuals Comunitats Autonomes, a un costat i a l'altre de la «frontera» política. Per diverses circumstancies i motius, molts catalans han arrelat a la comarca del Baix Cinca i molts baixcinquenys ho han fet a Catalunya."\n(...) "EIs fluxos monetaris són nombrosos i permanents. Són molts els catalans que mantenen\nforts llacos economics: compren productes agrícoles - fruita especialment - , realitzen inversions de capitals en terra i fabriques, venen maquinaria, productes químics, fertilitzants, etc. També s'han d'assenyalar les inversions recíproques que es produeixen per part de gent aragonesa d'aquesta Ribera en terres catalanes."\n(...) "Venint de Lleida es veu molt clarament que és una continuació, una prolongació catalana seguint el tracat de la Carretera Nacional I I fins al curs fluvial del Cinca. Hom endevina com una frontera i un canvi des de l'oest, quan la procedencia és de Saragossa, després de creuar els plans i árids Monegres amb que empalmen els termes municipals de Torrent de Cinca, Fraga i Ballobar."\n(...) "- En les publicacions de 1'Institut d'Estudis Ilerdencs s'ha realitzat una extraordinaria\ntasca de connexió cultural publicant aspectes de tot tipus sobre la Ribera del Baix Cinca.\nEn els diferents números de la revista Ilerda alguns autors catalans han tractat temes d'Aragó\ni autors aragonesos han .estudiat temes catalans."\n"Aproximació a l'estudi geogràfic de les comarques-frontera. L'exemple del Baix Cinca (Osca).", per Ismael Zapater (UNED).\n* (Publicació de Catalunya Visió (1968), on s'inclou les comarques franjolines com a part de Catalunya)\nPublicat per Os a 17:37 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Baix Cinca, geografia\nPublicat per nogdl9 a 17:46 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: aragó, català, franja de ponent, llei, llengua, llengües


Iván Yerpes - Ràdio Vilafant 107.3fm\nEls meus inicis radiofònics varen ser cap a l′any 2003 amb 16 anys a Ràdio Vilamalla i començant fent un programa musical de dues hores anomenat "AeroMusic". Era un programa musical molt variat però de format actualitat amb dedicatòries i obert a la participació. Un programa en el qual vaig aprendre molt i on la veritat vaig donar-me compte de que aquesta feina era la que volia fer professionalment. Amb el temps vaig anar agafant mes responsabilitats fins al punt de ser responsable de la programació de l′emissora i Cap Tècnic amb tot el manteniment dels equips. Amb aquest programa i amb l′experiència dels inicis vaig continuar i pordriem dir vaig començar professionalment en aquest mon que avui em porta a compartir les ones de Ràdio Vilafant amb vosaltres. Actualment porto 5 anys camí de 6 en el 107.3FM\nEm considero una persona oberta, tímida però amb ganes de fer coses per la Ràdio, en aquesta emissora la sort es que ja he tocat una mica de tot, Radiofòrmula, Informatius, Magazins, Tertúlies, Entrevistes, Esports, Producció, Unitats mòbils... a més altres tasques com cobrir actes del municipi, Fotografies, Muntatge de Megafonies etc...\nL′emissora Municipal com a tal es un mitjà que et permet però també et requereix que siguis molt polivalent, des de portar el control tècnic d′una tertulià a portar un programa on ser tu el locutor o a gravar uns informatius o també fer-ho tot a l′hora, la veritat que un ventall de feines que avui dia puc defensar-me amb molta tranquilitat i aportant qualitat i solucions en els diferents escenaris.\nA més, ara fa ja 3 temporades que Ràdio Vilafant participa activament amb la Xarxa de Comunicació Local en un magazine de 3 hores conjuntament amb unes 25 Ràdios municipals, i on fem producció de continguts de Dilluns a Divendres.\nRàdio Vilafant m′ha aportat experiència i per mi es un plaer poder oferir els meus coneixements a tots vosaltres, i poder compartir bones estones al vostre costat, i sobretot amb la major qualitat possible.\nGràcies per ser-hi i per escoltar-nos!


AY-3-8910 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl AY-3-8910 és un circuit integrat generador de sons que va ser àmpliament usat els anys 1980 en els microordinadors MSX i màquines recreatives, com consoles de jocs i pinballs. Aquest circuit integrat va ser fabricat per l'empresa General Instrument (GI). Actualment existeix una versió VHDL d'aquest integrat, denominat KC89C72 i usat en slot machines.\nXip AY-3-8910 en DIP de 40 pins.\nDemo de PSG (no s'utilitza soroll)\n2 Versions del xip\n3 Usos creatius\n4 Desenvolupaments posteriors\nEl 8910 és essencialment una màquina d'estat finit, amb l'estat carregat en una sèrie de 16 registres de 8 bits. Aquests són programats sobre un bus de 8 bits que s'utilitzen per a adreçament i dades a través dels pines externs. Per exemple, un cicle típic posaria el bus en mode adreçament per seleccionar un registre, i llavors canvia al mode dades per fixar el contingut.\nSis registres controlen els tons produïts als tres canals primaris. El to a generar s'emmagatzema en dos registres de 8 bits dedicats a cada canal, però el valor està limitat a 12 bits per altres raons, amb un total de 4096 tons diferents. Un altre registre controla el període d'un pseudoaleatòri generador de soroll blanc, mentre que un altre controla la barreja d'aquest soroll als tres canals de so.\nTres registres addicionals controlen el volum dels canals, igual que activen i desactiven l'envolupant. Finalment els tres últims registres controlen els temps del control envolupant ADSR (Attack, Decay, Sustain, Release o Atac, Decaïment, Sostingut i Relaxació), fixant la durada de cada estat en el cicle. A diferència d'altres sistemes, el 8910 usa temps fixos per al Sostingut i la Relaxació, i un patró repetible d'Atac i Decaïment. Per exemple, el sistema pot repetir el cicle AD del so repetidament, o alternativament invertir-ho, començant sorollosament i reduint al nivell de Sostingut sense fase d'Atac.\nVersions del xipModifica\nEl CI 8910 va ser venut en tres encapsulaments diferents:\nAY-3-8910: tenia dues portes paral·leles d'E/S d'ús general, de 8 bits, A i B. Les portes estaven disponibles per a la versió de 40 pins.\nAY-3-8912: el mateix xip en un encapsulament de 28 pins, amb el port paral·lel B desconnectat. Encapsulaments menors reduïen el cost i economitzaven espai en la placa mare. El 8912 va ser de lluny la versió més popular.\nAY-3-8913: el mateix xip en un encapsulament de 24 pins, amb ambdues portes paral·leles desconnectades. La petita reducció de patilles feta en relació al 8912 va fer aquesta versió menys interessant.\nYM-2149: posseïa el mateix nombre de patilles del AY-3-8910, amb la petita diferència que si fos arrencat el pin 26, podia dividir el rellotge principal. Si deixat connectat, en el cas de substituir un xip AY-3-8910, el rellotge principal no era dividit.\nEncara que el xip no va ser dissenyat per manejar dades crues PCM (Sampler digital), l'efecte pot simular-se. El xip usa una simple funció de barreja basada en OR per combinar soroll i to als seus tres canals i es podia persuadir per produir una ona de nivell no zero. Alterant el volum aquesta ona de nivell pot disfressés d'ona de format. Òbviament, això requereix més ús de CPU que un xip dissenyat per a aquest propòsit (com el xip de so 8364 Paula del Commodore Amiga), però era no obstant això una tècnica àmpliament utilitzada en plataformes tals com l'Atari ST per reproduir música a mostres, i a l'Amstrad CPC per reproduir mostres curtes en diversos videojocs.\nFer la mateixa cosa diverses vegades per segon (de l'ordre de centenars per segon) pot reemplaçar la limitada funcionalitat envolupant (qualsevol envolupant que es pugui pensar), i al final treballar amb cadascun dels tres canals individualment. Això pren recursos insignificants de la CPU (proporcionada quan hi ha una interrupció del comptador de temps o del sincronisme vertical) i es pot utilitzar en jocs.\nAlternativament, la funcionalitat ara inútil de l'envolupant es pot fixar a una alta freqüència, generant realment una forma d'ona que no sigui el la ona quadrada habitual. La granularitat amb que l'alta freqüència es pot fixar no obstant això és baixa, i així la música composta per al xip generalment usa aquesta tècnica per a les línies de baixos.\nUn altre mètode és posar una sortida de canal a nivell alt, usar llavors el control de volum com un simple DAC logarítmic de 4 bits. Això produeix mala qualitat perquè només té 16 nivells de sortida i estan espaiades logarítmicament.\nEl mètode més sofisticat és usar els tres canals units, i explotar la no linialitat de la barreja per produir més nivells intermedis de sortida. La no linialitat no té actualment cap model matemàtic adequat, i per això els desenvolupadors deuen trobar valors adequats per experimentar. Havent fet això, es produeix una taula de recerca de 8 bits a 3x4 bits. Això permet mostres d'àudio de 8 bits bastant adequats, encara que no tant com la d'un veritable convertidor digital-analògic de 8 bits.\nAlguna gent, especialment usuaris del ZX Spectrum, usen el xip AI per crear música. Veure els enllaços externs de Chiptune i els AI Riders per ampliar la informació.\nYamaha va usar el nucli YM-2149 per produir una família completa de xips de so que van ser utilitzats en telèfons mòbils, videojocs, etc. Per exemple, el YM-2203 (també conegut com a OPN) és un YM-2149 amb FM. No obstant això, el seu successor, el YM-2612 (també conegut com a OPN2) hereta només la part FM del YM-2203.\n↑ «Radio Shack Speech/Sound Cartridge Technical Reference Manual».\nAY-3-8910/8912/8913 PSG (castellà)\nGI AY-3-8910 Datasheet\nAY Music and Audio a Curlie\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=AY-3-8910&oldid=24994654»\nDarrera modificació: 22 set 2020 a les 15:43\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 set 2020 a les 15:43.


Baixa un 20% el preu de l’obra nova en algunes zones de Banyoles, mentre que la segona mà s'estabilitza - Ràdio Banyoles\nDimarts 19 de gener · 12:38\nL’estudi de preus dels API també constata una estabilització dels preus del lloguer, mentre que la compravenda “aguanta contra tot pronòstic”\nLa crisi sanitària no està afectant, de moment, el preu de l'habitatge a les comarques de Girona. De fet, en alguns llocs s'ha incrementat lleugerament, mentre que en d'altres s'han registrat caigudes. És el cas de Banyoles, on en algunes zones el preu de l’habitatge d’obra nova ha baixat un 20%, mentre que en altres ho ha fet un 5%.\nPel que fa als preus dels habitatges de segona mà, es manté una estabilitat en el comparatiu anual. En algunes zones, però, s’observa una petita tendència a l’alça, que s’atribueix a la poca oferta existent en el mercat de segona mà.\nSón algunes de les dades que es desprenen del 41è Estudi de Preus de Mercat dels habitatges de la província de Girona, que publiquen cada mig any el Gremi de Promotors i Constructors i el Col·legi d’Agents de la Propietat Immobiliària.\nEls lloguers es mantenen\nPel que fa als preus de lloguer, les dades de Banyoles constaten una estabilització. El preu dels habitatges de dues i 3 habitacions es manté igual que fa un any. El de dues habitacions havia baixat un 7,4% a l’abril, però s’ha tornat a recuperar. Pel que fa al lloguer dels habitatges de quatre habitacions a la ciutat, ha baixat un 2,37% respecte fa un any.\nEn general, l’Estudi denota que la pandèmia ha fet caure un 17,4 % les operacions de compravenda a la demarcació, però el mercat “aguanta contra pronòstic”, i durant el mes de novembre es va vendre més habitatges que en el mateix mes de l’any anterior.\nSegons el Col·legi d’API, el teletreball ha fet incrementar de manera “notable” el lloguer i la venda de pisos amb terrasses a les comarques de Girona. Des de l’inici de la pandèmia les immobiliàries han vist com aquest tipus d’habitatges tenien més demanda, especialment per part de famílies de Barcelona i la seva àrea metropolitana. Una tendència que també s’ha notat al Pla de l’Estany.


Avui havia de fer el diluvi, baixar les temperatures i fer-nos més lleugeres les darreres calors... però res de res, almenys per aquí. Com que hem volgut anar a la platja (vivim al costat i no l'havíem trepitjat des del mes de juny) per desintoxicar-nos de la clorofila que portavem acumulada de tot l'estiu i davant l'amenaça de pluges fortes hem sortit aviadet, així que ahir vaig preparar aquesta crema, facileta i que quan hem arribat ens ha vingut molt de gust ja que avui a la platja ha fet sol i s'hi estava d'allò més bé ja que hi havia poqueta gent... per fi la platja torna a ser per als autòctons!\n- 2 pomes golden ben grosses o 3 de més petites\n-150g d'ametlla marcona crua\n-150g de molla de pa del dia abans\nPer guarnir jo hi he posat retalls de pernil assecats al forn.\nPelem les pomes, les trossegem i les bullim en aigua.\nPiquem les ametlles, també ho podem fer amb farina d'ametlla així ens estalviem aquest pas.\nUna vegada tenim les pomes cuites i fredes les posem en un bol, hi afegim les ametlles, la molla de pa, l'all, l'oli i una miqueta de sal. Hi posem l'aigua de bullir les pomes (un litre) i ho triturem fins que sigui tan fi com poguem.\nJo ho he fet a la TMX, posant-t'ho tot junt al bol i a velocitat màxima uns 3 minuts.\nHo posem a refredar a la nevera i quan ho servim hi podem posar uns retalls de pernil al damunt.\nEtiquetes de comentaris: Aprofitament puré sopa\nTrini Altea 3 de setembre de 2011, a les 21:46\nMmmmmmmmmm que rico, me gusta.\nRomescaire 4 de setembre de 2011, a les 6:10\nMolt bona la crema y amb productes típics! Jo tbn he anat a la platja quina diferéncia de fa dos díes que no cabia ni una agulla.\nGemma 4 de setembre de 2011, a les 7:51\nM'encanta aquesta crema, jo la faig semblant amb raïm però amb poma no l'he provat mai. També ha de quedar molt bona, me l'apunto ;)\nAquests homes del temps no són gens de fiar, je je je...\nAnònim 4 de setembre de 2011, a les 12:11\nJo ahir esperava la pluja amb candeletes perquè baixessin les temperatures... i encara l'espero sota un sol de justícia!!\nAquesta cremeta m'ha enamorat, apuntada!\nLILE 4 de setembre de 2011, a les 13:28\nNo la he tastat mai peró tots els ingredients m'encantem. Estic desitjant tastar-la, mal.leït régim!!!!!\nA peu coix. Núria Sagués 4 de setembre de 2011, a les 22:18\nM'ha agradat, compraré les ametlles\nKui_Netes 4 de setembre de 2011, a les 23:33\nCaram... no l'havia sentit mai aquesta sopa.\nFa molt bona pinta i, pels ingredients que porta, estic segura que m'ha d'agradar molt.\nstarbase 5 de setembre de 2011, a les 9:12\nPlatja per als autòctons? Que passa, que ja no hi van els de la Tarraco Imperial? ;-P\nEva Flores 5 de setembre de 2011, a les 13:48\nummmmm què bona!!!\nangels 5 de setembre de 2011, a les 20:27\nAquesta crema ha d'estar molt bona prenc nota dels ingredients ja que no la he provada mai. Petons\nANNAFS 6 de setembre de 2011, a les 22:44\nAmb poma i ametlla.. segur que la combinació és molt bona.\nCuinagenerosa 7 de setembre de 2011, a les 0:52\ndoncs mira, no he menjat mai una crema de poma, i és d'allò més temptadora i fàcil de fer.\nfresaypimienta 9 de setembre de 2011, a les 16:13\nUna crema fría ideal!!!!! es como un ajoblanco de manzana, me encanta!!!! Que delicia encontrase esta cremita en la nevera esperándote al regreso de un día de playa, es ideal!!!! besos\nCarme i Omar 10 de setembre de 2011, a les 19:55\nAquesta crema ben fresqueta ve de gust amb aquests dies de calor que està fent. Ha d'estar tan bona...\nTREMENDITA 11 de setembre de 2011, a les 0:19\nGuapetona , pasate por mi blog que he colgado fotos de la boda de mi hija .


Policia Local i Mossos d'Esquadra confirmen un descens de fets delictius a Sant Boi - Sant Boi Diari\nPolicia Local i Mossos d’Esquadra confirmen un descens de fets delictius a Sant Boi\nSant Boi Diari • 26/01/2017\nEls cossos de seguretat van presentar les dades de criminalitat del 2016 a la Junta de Seguretat Local a l’Ajuntament, en el que es recullen un total de 3.535 fets delictius (11,3% menys que el 2015).\nReunió de la Junta Local de Seguretat // Ajuntament de Sant Boi\nEl nombre de fets delictius a Sant Boi s’ha reduït de 3.973 a 3.535 en un any a la ciutat, segons les dades que s’han presentat a la Junta de Seguretat Local, la reunió que agrupa Ajuntament, Policia Local i Mossos d’Esquadra per abordar temes de seguretat pública. Segons indiquen fonts municipals, és el cinquè any consecutiu de disminució dels fets delictius, i per tant el descens acumulat se situa per sobre del 25%.\nSegons les dades, la reducció del nombre de delictes s’observa tant en els delictes contra el patrimoni (-12%) com en els delictes contra les persones (-14,6%). Entre aquests últims, cal destacar la reducció del nombre robatoris amb força (-21.8%) i els robatoris amb violència i intimidació (-15,8%), així com els robatoris en empreses i botigues. Per contra, s’observa un augment de la incidència de les estrabades (+22%). Els Mossos d’Esquadra i Policia Local treballen a Sant Boi de manera coordinada per reforçar l’eficàcia de la seva tasca. El nombre de detencions practicades pels dos cossos policials al llarg de 2016 ha augmentat, passant de 303 a 374 (+23%).\nEl Ministeri de l’Interior elabora periódicament un informe de criminalitat en el qual recull els fets delictius ocorreguts a les ciutats majors de 50.000 habitants. Sant Boi Diari va fer un resum del balanç de criminalitat del primer semestre del 2016, i tan bon punt el ministeri publiqui el següent informe, també en farem un resum i el contrastarem amb les dades facilitades per la Junta de Seguretat Local.\nTags:Ajuntament de Sant Boi de Llobregat criminalitat delictes Junta de Seguretat Local Mossos d'Esquadra Mossos d'Esquadra Sant Boi Policia Local Policia Local Sant Boi seguretat ciutadana\n← El jutjat de violència masclista de Sant Boi rep 77 denúncies al tercer trimestre de 2016\nL’OMIC assessorarà als ciutadans sobre les clàusules sòl →


Empreses reusenques competiran per la millor iniciativa ecològica\nUn acte a la Cambra de Comerç de Reus.\nLes empreses adherides al Pacte Medi Ambient advoquen per un model de producció sostenible\nActualitzada 20/06/2021 a les 22:26\nLa regidoria de Medi Ambient i Recursos Humans de l'Ajuntament ha fet pública la convocatòria per a la I Edició dels Premis pel Medi Ambient Ciutat de Reus que es celebrarà aquest 2021. Aquesta iniciativa té com a finalitat reconèixer públicament les millors accions empresarials per minimitzar l'impacte ambiental negatiu de la seva activitat productiva. Les empreses candidates al premi han d'estar adherides a la plataforma Medi Ambient Ciutat de Reus i haver implementat alguna bona pràctica com a manifestació del seu compromís amb el compliment dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) en el període 2020-2021.\nCada empresa podrà presentar un màxim de dues bones pràctiques i s'estableixen tres premis en funció de la mida de l'empresa participant, dotat cadascun d'una quantitat de 2.000 euros. Independentment de si són o no premiades, totes les accions seran difoses com a exemple de contribució de la plataforma al compromís de Reus amb el desenvolupament sostenible. El termini de presentació de candidatures serà de l'1 de setembre al 6 d'octubre. El veredicte es farà públic en un acte organitzat entre l'Ajuntament i la Cambra de Comerç el 20 de novembre.\nAquests premis formen part del pla que va anunciar l'Ajuntament al març d'enguany, en què es preveien dos anys d'activitats per implicar al conjunt de la ciutadania en la cura del medi ambient. En aquesta mateixa línia, l'Ajuntament va aprovar divendres passat al ple el Pla Local de Prevenció de Residus. Aquest pla defineix dotze accions per implantar en el municipi fins a l'any 2026. L'objectiu és que el 2023 cada ciutadà generi un 15% menys de residus que el 2010.\nMedi Ambient Ciutat de Reus és una plataforma formada per empreses reusenques que reconeixen la seva responsabilitat a l'hora d'aturar el canvi climàtic i els seus efectes. Aquestes empreses, conscients de la necessitat d'un canvi de model productiu, treballen per millorar l'eficiència energètica i material a través de l'optimització de processos. Admeten el gran potencial dels models de producció o prestació de serveis lligats a l'economia verda i circular, ja que permeten generar ocupació i contribueixen a mantenir les empreses al territori, desenvolupant així al desenvolupament local sostenible.\nAmb aquest concurs podran demostrar el seu compromís amb el planeta que els proporciona la seva matèria primera.\nComenta el contingut : Empreses reusenques competiran per la millor iniciativa ecològica


L’Ametlla de Mar reobre el tram del GR-92 des de les platges del Torrent del Pi fins a la de Sant Jordi | EbreActiu.cat, revista digital per a la gent activa | Terres de l'Ebre...\nL'Ametlla de Mar reobre el tram del GR-92 des de les platges del Torrent del Pi fins a la de Sant Jordi\nLa brigada municipal ha estat treballant al tram del camí de ronda des de la platja del Torrent del Pi fins a la platja de Sant Jordi, per retirar els elements que impedien el pas i fer-lo accessible per als vianants. D’aquesta manera, ara no cal passar per l’interior de la urbanització de Les Tres Cales\nEtiquetes entorn, gr92, turisme, senderisme, ametlla de mar, terres ebre\nEls darrers temporals han afectat considerablement el camí de ronda de l'Ametlla de Mar. Per això, fa unes setmanes que la brigada municipal està treballant fent actuacions de manteniment i millora al GR-92 al seu pas per la costa calera. L'objectiu és adequar aquells trams poc accessibles, retirant la vegetació i eixamplant el camí, millorant així també la seguretat.\nEl primer tram al qual s'ha actuat ha estat el que comprèn la platja del Torrent del Pi fins a la platja de Sant Jordi, uns 4 quilòmetres que havien quedat totalment impracticables i conseqüentment, feia temps que els usuaris havien de passar pel camí asfaltat de l'interior.\nEl regidor d'Obres i Serveis, Vicenç Llaó, explica que «sobretot hem actuat entre la cala Mosques i la platja Torrent del Pi, que era de molt difícil accés, on la timba també havia reculat a causa dels temporals i per això, hem enxampat el camí entre 1,5 i 2 metres i hem modificat alguns petits trams, per tal de no apropar-nos tant al penya-segat».\nDurant els treballs, s'han trobat amb certes accions incíviques, com són marques de prohibit el pas en el camí, unes marques que el regidor ha assegurat que són denunciables, perquè es tracta d'una zona de domini públic.\nPer la seva banda, l'alcalde Jordi Gaseni, també celebra la reobertura d'aquest tram: «és una feina històrica, perquè feia molt temps que no es podia passar per allà i ara, gràcies a la feina de sis operaris de la brigada, durant dues setmanes, s'ha obert el camí i amb la intenció de continuar».\nEl passat dijous, la brigada va començar a treballar en un altre tram, el que va des de la Cala Calafató fins a la Cala Llobeta. Els pròxims trams on també es faran tasques de manteniment seran el tram entre la Cala Arandes i la platja del Cementiri, un tram petit però dificultós. També s'actuarà al tram des de la platja Estany Podrit fins a la urbanització Hidalgo, on hi ha dos punts justos d'accés i cal retirar-los de la timba i al tram des del port de l'Estany fins al nucli urbà. La intenció és continuar treballant per facilitar i adaptar tot el GR-92 que recorre la costa calera abans de l'estiu.\nA banda d'aquests arranjaments gràcies als treballs de la brigada, l'Ajuntament també resta a l'espera que Costes de l'Estat dugui a terme alguna actuació de millora, com la senyalització o la reposició de baranes de fusta, tal com va fer l'any passat en algun tram.


La Xarxa d'Entitats de la Garrotxa organitzen una trobada sobre el bé comú\nComentaris tancats a La Xarxa d’Entitats de la Garrotxa organitza una trobada sobre el bé comú aquest dissabte a la Sala El Torín\nAquest cap de setmana, la Xarxa d’Entitats de la Garrotxa ha preparat una trobada a la Sala el Torín per reflexionar i parlar sobre el bé comú. Començarà a les 10 del matí de dissabte i s’allargarà fins la 1 del migdia. L’acte el presentarà Dolors Corretgé, de l’Institut d’Estudis Socials de la Garrotxa, i comptarà amb la participació de la periodista Rita Marzoa, el professor de la UAB i investigador de l’IGOP, Ricard Gomà i amb Mauro Castro, investigador i consultor de polítiques públiques urbanes. 13 entitats diferents de la comarca s’han unit per organitzar aquest esdeveniment.\n– La Xarxa d’Entitats de la Garrotxa crea la Taula pel Dret a Decidir d’Olot\nxarxa entitats garrotxa


Idea #263: Crear una mesa permanente de encuentro/colaboración con ICV\nEscrit per Sol el 18 Apr 14 a les 11:01. Categoria: Pirates de Catalunya. Projecte vinculat: PIRATA.CAT. Estat: Finalitzada\nsanti.casas wrote on the 18 Apr 14 at 12:35\nEl dia de la marmota + El abrazo del oso\nJa això ja ho vaig viure això amb Els Verds. Avui Els Verds no existeixen gràcies a ells.\nIC és especialista en intentar descativar qualsevol cosa que consideri que li pot fer ombra. Aviat intentaran "comprar" als pirates que consierin adequats per a la seva estratègia.\nSota cap concepte hem de crear res "permanent" amb ells.\ndario (Administrator) wrote on the 18 Apr 14 at 13:25\n@santi.casas :) Entenc el que dius però també tenen taula permanent amb les CUP.\nI si no estic equivocat, només pot anar malament si qualsevol decissió derivada de la taula no passa pel SPC. Crec que la nostra horitzontalitat és una garantia.\nAixò de "comprar" pirates, bé, poc a dir però si algú marxa i implica la fi d'un moviment es que aquest moviment no era prou independent de determinades personalitats.\nI sé del que parlo... :P\nsanti.casas wrote on the 18 Apr 14 at 13:32\n@dario, no comparis les CUP amb pirates. Les CUP varen aconseguir sobreviure als intents de IC precissament per que eres assemblees locals sense cap organ superior. No va ser fins a tenir una presència local important que les CUP fan el pas a presentar-se a unes autonòmiques.\nSobre el comprar, no és comprar persones pirates individualment, és, a través de comprar persones pirates quedar-se amb el partit. Es exactament el que van fer amb Els Verds, i abans amb Nacionalistes d'Esquerra i molts d'altres ...\nFinalment, no entenc com es pot posar a votació un tema com aquest sense un debat previ ...\nQuina pressa hi ha?\npautax (Administrator) wrote on the 18 Apr 14 at 13:35\nSanti, una taula permanent pot tenir la permanència que nosaltres decidim, per altra banda no disposem de la suficient disponibilitat humana per fer-la permanent. A més els Pirates no som els verds, al menys els de Catalunya. La nostra ideologia es sòlida, pot ser que la més del Estat. Es possible que ICV s'hagi trobat, per primer cop a la seva vida, amb l'horma de la seva sabata. Jo, per exemple, tinc mol clar que és ser Pirata, en canvi hi han molts de ICV que dubten on està el seu lloc en aquests moments. Dins el moviment hi ha molta gent que ha escollit la democràcia directa i la participació, que per primer cop parlen de l'horitzontalitat, que menten sense cap perjudici la DUDH, i que els seus afil·liats han entrat a plataformes ciutadanes.\nRecordeu que al Figaro, on va guanyar la CAF, ICV no es va presentar, i CIU, ERC i el PP varen ser esborrats del mapa. I ara ICV està ajudant a enllaçar els pobles governats per plataformes ciutadanes. Ara mateix em pregunto qui ha canviat a qui.\nPot ser ha arribat l'hora de convertir a ICV en Pirata.\ngemmarabal (Administrator) wrote on the 18 Apr 14 at 13:39\nNo sé quin debat fa falta en tema de col·laboració amb altres partits, hem fet les Jornades amb Equo, per exemple, càrrecs de ICV ens han avalat per les europees. Treballar no vol dir ser absorbits, fer coalicions en municipis és la millor manera que tenim per introduïr eines de democràcia directa a nivell local i per fer-nos conèixer. Jo no votaria a favor d'anar en coalició a unes europees o Generals, però la propera fita la tenim a les eleccions municipals i s'ha de fer molta feina que no podem fer sols.\nsanti.casas wrote on the 18 Apr 14 at 14:40\n@pautax, @gemmarabal ...\n... personalment no tinc cap interés en convertir a IC en pirata... com no vaig tenir cap voluntat en convertir-los ens verds ... Fa temps que no tenen cap ideologia, la única és la seva supervivència política, com a qualsevol altre partit de la partitocràcia. Tan sols es trasvesteixen en el que calgui per a seguir tenir espai a la partitocràcia.\nObviament, com a defensor d'un altre model democràtic no tic cap interés en formar part de la partitocràcia. Em pensava que pirates tampoc. Pero sembla que no. Sembla que ja us han "abduit" (de bon rotllo).\nEm sembla increible que els pirates, els del dret a decidir-ho tot estan pensant en fer un acord global amb IC a les municipals. Això significa que IC serà pirata allà on no hi han piratas (a la majoria de municipis), on per tant ja no podrà haver-hi pirates, i deixaran alguna excepció per a demostrar que "la seva bona fé" ...\nCompanys, que us vagi bé, jo ha he viscut això, no penso tornar a passar pel mateix ... em sap greu.\ndario (Administrator) wrote on the 18 Apr 14 at 16:09\nNo és un pacte municipal! :(\nDe totes maneres, deixo aquí els enllaços que has publicat a Twitter per a que tothom els pugui llegir:\nLes mentides d’IC (1995) http://elsverds.santicasas.net/terrassa/mentides.htm\nDeu regles per fer fracassar un moviment ciutadà: http://elsverds.santicasas.net/diezregl.htm\nmiquelgene wrote on the 18 Apr 14 at 16:38\nPersonalment crec que qualsevol espai de col·laboració amb altres partits ha de ser positiu si és de caire deliberatiu.\nL' experiència del Santi amb els Vers ens ha de servir per evitar que pugui tornar a passar, per això cal evitar que es trenquin les normes d'igualtat d'estatus i d'independència. No te'n vagis Santi, ajuda'ns, amb els pirates no té per que passar igual.\nEl fet que Pirates sigui un partit significa, al meu entendre, poder jugar en tots els camps de la política, fins i tot en el de la partitocràcia, amb la voluntat d'influir-hi.\npautax (Administrator) wrote on the 18 Apr 14 at 16:54\nNo sé el que estem fent malament, però segur que alguna cosa hi ha.\nPersonalment soc partidari del SI, de fet de bon principi ni siquiera vaig veure necessari posar-ho en votació, ja que no hi havia res que ens comprometés; però dit això reconec que encara no he votat. Crec que el dubte és lo més enriquidor que tenim els sers humans i el que hem d'utilitzar els pirates.\nJo no estic d'acord amb no dialogar quant se és prou fort, quant es tenen les idees clares. He seguit el teu recorregut Santi, en realitat ho vaig fer fa mol temps, per tan sé que els teus principis son mol sòlits, apart d'això coincideixen completament amb els meus.\nJo no estaré tranquil fins que, al menys, també dubtis. A més necessitem algú que desconfii i estigui a la guait del que passa i faci d'advocat del diable per preveure el que pot passar.\nGabiG wrote on the 18 Apr 14 at 17:37\nQui deia que no hi havia debat? Doncs aqui el tenim! ;D\nSeriosament parlant, us he llegit a tots i m´he plantejat molt el meu vot.\nD´entrada, se m´han ocorregut unes quantes reflexions:\n- Es necessari col.laborar amb d´altres partits. El fet que pertanyin a la partitocràcia es relatiu, doncs nosaltres col.laborem amb gent amb càrrecs electes i en canvi no volem ni veure a d´altres que no tenen representació. Crec que es millor analitzar les coses cas per cas que no establir la frontera partitocràcia- no partitocràcia.\n- Es ben segur, repeteixo, es ben segur que ICV intentarà absorbir-nos. Simplement perque es la seva manera de fer. Encara que defensin certa participació, encara estàn molt anclats a lideratges personalistes i a que les decissions es prenguin de dalt cap a baix.\nElls encara creuen que donar representació a un partit es donar-li una cadira a un comité executiu.\nS´ha d´admetre que son dels pocs partits clàssics que intenta avançar cap a sistemes de decissió més democràtics, perque el seu instint progressista els hi diu que les coses aniràn per aqui, pero encara estàn molt "verds".\n- El fet de que pugui absorbir-nos depen (i aqui en Santi torna a encertar) de que aconsegueixin que no actuem com un "tot" sino que ens anem diluïnt en ells o ells aconsegueixin que certs pirates segueixin certes instruccions.\nSi actuem en bloc, serà realment dificil que ens puguin absorbir.\nPer tant, crec que hauriem de plantejar una contraoferta.\nAquesta contraoferta podria ser:\n- Mantindre contactes continus, pero sobre temes concrets. No entrar en la dinàmica de explicar-nos tot, sino plantejar àmbits de col.laboració limitats i actuar sobre ells.\n- Tindre un únic interlocutor amb ells. En l´ambit militar seria un "oficial de enlace". Aquesta persona seria l´unica que controlaria el fluxe d´informació amb ells, de manera que ells no podrien putinejar dins del partit doncs per ells seriem opacs.\n- Aquesta manera de treballar no seria tancada, si funciona en un futur ens podem plantejar ampliar els àmbits de treball.\nSi no els hi agrada que els hi fem una contraoferta o no els hi agradés que no ens fiem d´ells, llavors ja sabem de que van i ho podem deixar correr.\nNo obstant, ara estem votant aquesta proposta. I el que més m´ha convençut del meu vot es que la proposta de ICV es pot llegir perfectament de la següent manera (i si no, rellegiu-la un altre cop pero pensant malament):\n- Poner nuestros medios y personal a su disposición de cara a las europeas y municipales.\n- Unirnos a una mesa de trabajo coordinada por ellos.\n- Hacer publicidad de que Pirates apoya a ICV.\n- Llevar preguntas al Govern, siempre a través del filtro de ICV, que serán quienes determinarán si la pregunta se hace o no. "\nAixi doncs, i escrita la proposta en aquests termes (els de dalt, no els meus), i acceptant que gran part del meu vot prové més de la desconfiança que no de la raó, ja que soc partidari de l´unió de les forces que volen canviar el sistema, en aquest cas haig de votar que no.\ndario (Administrator) wrote on the 18 Apr 14 at 17:55\n@GabiG, el tercer punt de la publicitat l'has entès al revés. És ICV que diu que dóna suport a Pirates, però per consum intern dels seus grups.\nkenneth (Moderator) wrote on the 18 Apr 14 at 17:59\nRecolzo bastant el que dius.\nTambé vull un gran front popular, però conec ICV i el seu procediment de creixement ameba-style, i dubto que això es pugui aconseguir a sota de la seva estructura jeràrquica plena de bronto-sauras xD\nSobre que siguem opacs a ells, m'ha agradat el punt. De fet pensava en només posar en contacte les assemblees una mica madures (que son ben poques), a on difícilment ens puguin assimilar, però la teva contraoferta és encara millor.\nEn referència a tindre un únic interlocutor, crec que és mala idea. En tindria 3, primer pq no sempre serà disponible (som voluntaris!) i segon pq si en tenim 3, menys coses passen per alt. Si mai un dels tres fa res sense comentar-ho als altres dos.... Decapitació!\nEl que proposaria és llençar ofertes similars a d'altres grups parlamentaris o no. Crec que podríem obrir una votació sobre amb qui voldríem col·laborar, i que intentem arribar a propostes similars a la que comentes, de forma que no tindrem una única "parella" o "partit preferit", i així evitarem la possible fagocitació, alhora que amb una mica de sort s'aconseguirà un veritable front comú per a canviar aquesta merda de sistema.\npautax (Administrator) wrote on the 18 Apr 14 at 18:16\nNo entenc el últim que dius, Gabi.\nPrecisament no veig res de tot això dins la seva proposta.\nEsta clar que si no hi ha:\n1º - Horitzontalitat en la presa de decisions.\n2º - Transparència absoluta en qualsevol àmbit de la governabilitat.\n3º - Primaries sense protagonisme de cap partit.\n4º - Declaració pública i formal d'obediència de la DUDH per sobre de tot.\n5º - Defensa de la llibertat de compartir la cultura i la ciència sense entrebancs economicistes.\nCap pirata que es pugui nombrar com tal pot acceptar cap coalició.\nA mi les taules me la portant tilin, el que com pirata m'importa son els principis i aquests han de ser innegociables. Per a mi es poden fer totes les taules que es vulguin, permanents o temporals.\nSeure i parlar es gratis, però d'això a vendre's i va un mon, el que diferència tindre les coses clares o no.\nGabiG wrote on the 18 Apr 14 at 19:20\nEs clar que seure i parlar es gratis, pero seure i parlar no es arrivar a un tracte, que crec que es del que s´està parlant aqui.\nSi proposem a ICV que accepti els teus 5 punts i ho fan (que no ho faran), jo tampoc tindria cap inconvenient a arrivar a un acord amb ells.\nPero es que no els poden acceptar!\nPer exemple, ells no tenen horizontalitat en la presa de decissions, per tant, no podrien mai acceptar que des d´un partit alié els hi canviessin la manera d´operar.\nNi els hi interessa canviar-la perque molta gent es guanya la vida precissament gràcies al seu sistema de delegats.\nAixò si, mai et dirien que no, et dirien que en un futur, que mica en mica... Es com operen... Cedeix ara perque en un futur puguis decidir. La pastanaga...\nNo obstant, crec que estem anant massa ràpid, doncs ja estem considerant directament una coalició quan ni tan sols tenim contactes permanents.\nSobre el que hem dius, com ja he dit, si llegeixes el que proposen considerant que ells ens veuran com un afegit a ICV, no es dificil pensar que intentaran usar els pirates i els nostres sistemes per seguir la seva estrategia política.\nEs clar, no t´ho diran així. Et diran que s´ha de fer això per tindre més vots, que ara convé actuar així, i t´ho arrodoniran tot dient que al final, això repercutirà en el be del conjunt...\nPero al final només estaras seguint les instruccions de les seves cúpules.\nEs posible que estigui equivocat, pero... Que perdem anant amb compte? Que perdem per anar mica en mica?\nPer cert, us heu adonat que si s´ens identifica massa amb ICV passarem a ser identificats com un partit d´esquerra clàssica?\nkenneth (Moderator) wrote on the 18 Apr 14 at 20:37\nPau... amb tot el carinyo, ets molt innocent en aquests temes.\nRecordes com et vas emocionar quan ens va contactar EQUO per a participar conjuntament a les europees i com va ser finalment el que van proposar?\nDoncs ICV és encara menys participatiu, menys horitzontal i més fagocitador.\nFes cas a en Gabi ;)\nXaviP wrote on the 18 Apr 14 at 21:04\nJo veig bè fer una contraoferta. de fet es una de les poques votacions en que he ist una solució davant de una proposta. Som pirates! la multiplicitat d'opcions ens ajuda a no optar per n "todo o nada".\npersonalment com he dit m'agrada la idea de una contraoferta. Amb ella podrem:\n1) Donar a entendre que tneim maduresa democratica i capacitat de negociació\n2) Veure fins a quin punt están a gust amb la nostra forma de funcionament.\nAixò em recorda una mica a quan vas a una entrevista de fina. Has de recordar-te que tu tambè estás evaluant la empresa que et contracta. Per molt que ells siguin mes grans poden interessar-nos mes o menys.\nTambé vull afegir que no m'agrada res que ens faci opacs (ni cap a altres partits). Aixñi que hi hagi una sola persona em sembla que ens porta a un funcionament no només opac pèr ells, si no per nosaltres també.\nFinalment vulll afegir que crec que si es començen a fixar en nosaltres es un bon signe, volgue'm o acceptar l seva proposta.\nGabiG wrote on the 18 Apr 14 at 21:28\nOops... Quan deia "opac" em referia a que només hi haguessin uns interlocutors determinats per tractar amb ells, no a amagar els nostres comptes, les nostres reunions, etc...\nEl que es tracta es que ells no poguessin tractar amb qui volguessin sobre temes del partit, precissament per evitar tensions internes i equivocs dintre de Pirates.\nEs tracta de que parlin amb una persona, o amb tres (això es una mica igual) pero que no es dirigeixin a qualsevol segons el que els interessi.\nEl terme "opacitat" vindria perque, de cara a ells, el partit serien aquestes tres persones de contacte, i ningú més.\nXaviP wrote on the 18 Apr 14 at 22:01\nDemano perdó per les faltes.\npautax (Administrator) wrote on the 18 Apr 14 at 23:14\nDons pensem entre tots una contraoferta a partir de la d'en Gabi.\nÉs possible que pequi de innocència, poder per això tinc la tendència d'enrocar-me, per no caure dins el parany.\nFa poc parlàvem de redactar uns mínims. Pot ser ha arribat el moment de fer-ho.\ndario (Administrator) wrote on the 18 Apr 14 at 23:18\nM'heu convençut. Parlem-ne i fer-ho amb les nostres condicions.\nEn el fons, no hi ha un posicionament general en contra del contacte però sí a fer-ho de qualsevol manera.\nHem de valorar que ens han ajudat molt en aquesta campanya. No implico que els hi devem un favor però sí que han fet un esforç i que els hem d'escoltar.\nArribo a la conclusió que les dues opcions no són excloents.\npautax (Administrator) wrote on the 18 Apr 14 at 23:31\nDisculpa Gabi, per suposat sé que ICV mai acceptaria els cinc punts, en canvi també sé que molts dels seus afiliats i simpatitzants estarien disposats a fer-ho, entre ells els d'alguns pobles, i estan cansats del immobilisme.\nSense que creieu que em disgusta, tot al contrari, em satisfà que s'he m'acusi d'innocent; però us asseguro o, al menys tinc la sensació, que son ells els que caminen per la corda fluixa i no nosaltres.\nDit això, penso que hem de treballar i acceptar el desafiament que representa fer política fora de la nostra gàbia daurada, sigui amb uns, amb altres, o amb molts tal com diu en Kenneth.\npautax (Administrator) wrote on the 18 Apr 14 at 23:43\nNo havia vist la segona opció!\nHaig de reconèixer que tot sent un dels primers defensors d'acceptar entrar a la taula, encara no havia votat perquè creia sincerament que, ja que estàvem aquí, valia la pena debatre-ho.\nAixò ens ensenyarà, a mi a contindrem encara més, a en Santi a reconèixer que mai s'ha de llençar la tovallola, i a tots a sentir-nos orgullosos de ser pirates.\nmuriel (Administrator) wrote on the 19 Apr 14 at 01:44\nDario, respecte el que dius:\n"@GabiG, el tercer punt de la publicitat l'has entès al revés. És ICV que diu que dóna suport a Pirates, però per consum intern dels seus grups."\nPersonalment és el punt que m'inspira més desconfiança.\nHi ha una línia molt fina. Tots sabem que quan fas declaracions donant suport a un cert moviment moltes vegades t'hi associen directament encara que el moviment no et doni suport a tu. Com diu en Gabi, ens associarien a nosaltres amb els partits tradicionals, a la vegada que possiblement a ells els dóna un punt d'alternatius que els ajuda a apartar-se dels partits tradicionals. Amb una roda de premsa conjunta, independentment de la manca de contingut sucós (com aquesta, perquè que dialoguem ja veus), s'aconsegueix que la imatge que ells projecten s'acosti a la nostra i la nostra a la seva. Així que no tinc gens clar que això de fer una roda de premsa comuna i donar-li tant de protagonisme a un simple diàleg ens convingui a nosaltres.\nA part que em sembla molt estrany i altament sospitós que per a "consum intern dels seus grups" calgui fer una roda de premsa. No poden enviar una circular interna si realment es tracta de consum intern dels seus grups? Les rodes de premsa són això, per la premsa, per a enviar missatges al públic en general, fer propaganda de les coses que fas, i forjar-se una imatge pública, no per a consum intern. :P\nProposo que si al final surt la segona opció que es tregui aquest punt de la contraoferta.\nPer altra banda, només comentar que el diàleg no és gratis. Que no vol dir que no s'hagi de fer o intentar. Però que requereix recursos, i que s'haurà d'avaluar en cada moment si aquell diàleg en concret es tracta d'una prioritat o no. Una cosa és estar oberts a parlar-hi i l'altra és tenir la obligació de parlar-hi. :P\npautax (Administrator) wrote on the 19 Apr 14 at 02:22\nM'agradaria que en Garrobo ens digues amb precisió tot el que va sortir de la seva trobada. Pot ser que una cosa sigui el que ell ens ha dit, perquè, com jo, no li va donar tanta importància, i un altre el que li varen dir exactament.\nEn el cas que no hi hages mala intenció, el primer que penso i el que jo demanaria, es una nota de premsa, però no per els afiliats sinó per els seus seguidors i votants; que probablement és el que deuen voler.\nConeixent la marxa que porta i els compromisos que té, és molt possible que en Garrobo no s'hagi assabentat de la moguda que portem.\npinger wrote on the 19 Apr 14 at 07:53\nBueno, ara m'entero d'aquesta votació. Després us queixeu de que la gent no col.labora. Tant costa informar de les votacions que es van realitzant?\nALEIX wrote on the 19 Apr 14 at 11:15\nSincerament, no em sembla descabellat.\nEncara que per experiencia, IC sempre ha anat de bracet amb els socialistes.\nPenso que seria essencial, deixar clara la nostra posició. I no subeditar-nos a possibles programes electorals que puguin generar ells.\nSi ve es cert, que es una formació amb la que podem arribar a compartir diferents coses.\nivan wrote on the 19 Apr 14 at 17:18\nPodrieu posar més info dels contactes amb ICV?\nPer exemple, com ens han ajudat en aquesta campanya? Per què una mesa permanent, i no accions concretes?\nD'altra banda, ajornaria la resposta fins després de les Europees, per mesurar el suport ciutadà d'uns i altres.\nJo conec gent de ICV i EUiA i en general sont gent més sensata que d'altres partits amb la que es pot dialogar. Ara dit això, Pirates som un partit, la veu de l'experiència ens diu que no ens emboliquem amb ICV, i desde aquesta perspectiva els hi podem fer una contraoferta, i ja arribara el temps de fer una candidatura amb d'altres partits. Penso en el Procés Constituent. De cara a les municipals, doncs l'ideal seria candidatures com la del Figaró, i per això cada pirata ha de partitipar a les assamblees de la seva vila, per no estar a expenses d'un partit que ho coordini.\npautax (Administrator) wrote on the 19 Apr 14 at 21:07\nAquest cop no sols ha sigut publicat per llistes sinó fins i tot per xarxes amb el enllaç corresponent\nJuliBou wrote on the 21 Apr 14 at 22:07\nGracias por el debate!!! Veo que la posición está bastante avanzada.\nHablar , pero con cautela,\nQue tengan claro que nuestros reresentantes (1, 2 o 3) son sólo la voz del SPC, y que todo lo importante lo sometemos a votaciones internas.\nNo aceptar sus condiciones y hacer una propuesta concreta que defienda nuestros ideales y que no comprometa el futuro .\nNo sé hacia donde iremos, pero iremos hacia ello sonriendo!!\nXaviP wrote on the 25 Apr 14 at 14:06\nPregunta tonta: algú ha creat el pad? Si no aquesta nit al tornar de la feina el creo (al descans del menjar m'he posat amb el programa de les europees i entre esmena i esmena no tindré temps fins la nit).\nfgarrobo (Administrator) wrote on the 8 Jun 14 at 18:33\nAbierto un pad de 'contraoferta' y para establecer un reglamento... ya que nadie lo abría: http://pirates.pad.atkn.net/RelacionsAltresPartits


Biblioteca Torras i Bages: Els goigs a Sant Fèlix\nEls goigs a Sant Fèlix\nLa Col·lecció Local de la Biblioteca Torras i Bages es composa de tots aquells documents, impresos o audiovisuals, que s'editen al voltant de la vida local. Hi són tant els autors vilafranquins i pendesencs, com també tot el que fa referència a Vilafranca i l'Alt Penedès.\nUna de les seccions més importants d'aquesta col·lecció són els documents sobre la Festa Major de Vilafranca. Aquí, hi podem trobar la història dels balls i de les peces que hi surten, poesia i narrativa dedicada a la nostra festa, els dvd de cada festa major, com també, música i partitures dels temes i sons que l’acompanyen.\nTemps enrere vàrem penjar al bloc les Estampes de Sant Fèlix i els cartells de Festa Major que ens han arribat i que podeu visualitzar en aquest enllaç.\nAvui incorporem en aquest espai els Goigs de Sant Fèlix editats des de l’any 2000 i fins la Festa Major de l’any passat.


ᐅ Disseny web Canet de Mar - Disseny de pàgines web Canet de Mar\nDISSENY WEB CANET DE MAR 100% PROFESSIONAL\nLi oferim disseny de pàgines web Canet de Mar professionals i 100% responsive per a tot tipus de dispositius,\nExperts en disseny web Canet de Mar\nComptem amb molts anys d'experiència en disseny web Canet de Mar de tot tipus de sectors i activitats. Som experts en la creació de tot tipus de pàgines web potents i elegants, utilitzant les millors eines, tècniques i tecnologia del mercat.\nEl nostre equip professional analitza i confecciona en cada cas una proposta de disseny web Canet de Mar a mida, tecnologia, model i estratègia comercial que millor encaixa amb les necessitats de cada projecte i client.\nRealitzem disseny web Canet de Mar 100% responsive i amb optimització a paràmetres SEO Google inclosa, ja que som experts en aquest tipus de disseny web Canet de Mar parametritzat específicament per a posicionar-se òptimament a Google, tant a nivell d'estructuració del disseny web Canet de Mar com en la dinàmica de continguts.\nDisseny web Canet de Mar. Experts en la creació de pàgines web Canet de Mar.\nEl nostre objectiu alhora de crear un disseny web Canet de Mar és la de transmetre elegància, professionalitat i envergadura a l'empresa, amb l'objectiu de generar imatge de marca i que l'empresa estarà a l'alçada de qualsevol tipologia de client a internet.\nDisseny web Canet de Mar. Molts anys d'experiència en el disseny web Canet de Mar.\nTots els nostres dissenys web Canet de Mar compten amb la base tecnològica adequada per poder evolucionar i millorar sense limitacions, junt amb una potent optimització de sèrie per a SEO en cercadors, és a dir el seu òptim Posicionament web, sobretot Posicionament Google i òbviament, l’optimització a qualsevol tipus de dispositiu com mòbils, tauletes, etc.. 100% Responsive i auto-gestionable!\nDisseny web Canet de Mar. Oferim tot tipus de disseny web Canet de Mar.\nRealitzem qualsevol tipus i model de pàgines web, des del disseny web Canet de Mar comercial corporatiu a portals sectorials, cercadors, directoris, landings, blogs i fins a models de negoci on-line innovadors.. Utilitzem diferents tipus de programació, tecnologia i plataformes CMS, sempre en funció del projecte de disseny web Canet de Mar final a desenvolupar. Amb Gestinet, tot allò que pugui ser imaginat, ho podem traslladar a web =)\nPlanificació de tot tipus de projectes de disseny web Canet de Mar a mida del client.\nDisseny web Canet de Mar i desenvolupament amb llenguatges de programació actuals i escalables.\nEstudi de les necessitats del client amb plantejament estratègic del disseny web Canet de Mar.\nOpcions de disseny web Canet de Mar personalitzades per diferents dispositius.\nDisseny web Canet de Mar, 100% responsive\nEl disseny de pàgines web Canet de Mar responsive o adaptatiu és una tècnica de disseny web Canet de Mar que busca la correcta visualització d'una mateixa pàgina en diferents dispositius. Des d'ordinadors d'escriptori a tablets i mòbils. Avui dia accedim a llocs web des de tot tipus de dispositius; ordinador, tablet, smartphone… pel que, cada vegada més, ens sorgeix la necessitat que la nostra web s'adapti a les diferents grandàries d'aquests.\nA Gestinet ens preocupem de plantejar el disseny web Canet de Mar també per afavorir les conversions utilitzant tots els recursos per crear call to action (trucades a l'acció) eficaços i atractius, d'aquesta manera afavorim la conversió dels visitants en clients, o la conversió de les visites en vendes.\nA Gestinet som experts en disseny web Canet de Mar.


Pràcticum FOL Codi: M5.049 : 14\nEl pràcticum representa, en la formació del futur professorat, la connexió entre teoria i pràctica, que en la professió docent han d'anar sempre molt lligades. Si l'estudiant fa el màster en un curs, el pràcticum es fa en paral·lel als mòduls genèrics i d'especialitat i, per tant, es proposa que durant el període de pràctiques, l'estudiant faci un exercici d'aprenentatge de la pràctica a la teoria (direcció inductiva) i al mateix temps de la teoria a la pràctica (direcció deductiva).\nEl pràcticum és una assignatura que es cursa habitualment en la fase final del Màster, de manera que sigui possible aplicar els coneixements teòric-pràctics adquirits al llarg dels estudis.\nEl pràcticum té un creditatge de 14 crèdits ECTS que equivalen a 350 hores de dedicació dels estudiants. Dins d'aquestes, s'estableixen dos tipus d'activitats bàsiques:\nEs preveuen 250 hores obligatòries d'activitat presencial en un centre educatiu.\nEs preveuen 100 hores de treball virtual a l'aula, que es concreta en diverses activitats d'avaluació continuada en les quals s'analitza i es reflexiona sobre l'activitat al centre, tot relacionant-la amb les competències desenvolupades al màster.\nEs projecte en centres educatius de secundària bàsicament malgrat l'aprenentatge adquirit en aquest màster et dona recursos per a poder fer atenció en centres educatius de primària, secundària, PFI i EAP en el cas d'OE.\nLes competències del pràcticum són les mateixes que les del màster que són:\nDisseny, gestió i planificació per a la tasca educativa.\nComunicació, interacció personal i treball en col·laboració per a la tasca educativa.\nMetodologia didàctica i l'atenció a les necessitats educatives individuals.\nEntorns digitals per al desenvolupament professional i la intervenció educativa.\nLa orientació, la tutoria i l'assessorament a estudiants i famílies.\nRecerca, innovació i reflexió sobre la identitat professional i la millora de la pràctica docent.\nGestió i lideratge de centres educatius.\nPer desenvolupar el pràcticum, l'estudiant haurà de tenir en compte el que s'ha treballat o s'està treballant en els diferents projectes, per la qual cosa haurà de tenir presents els aspectes següents:\nObservar i valorar la realitat i el funcionament del centre educatiu.\nTenir cura de la comunicació oral i escrita que utilitzi a l'aula, al centre i en les relacions amb la comunitat educativa.\nIdentificar els diferents rols i tasques que configuren la professió docent a l'etapa d'educació secundària així com en la formació professional.\nSaber donar resposta a qüestions educatives de caràcter transversal (atenció a la diversitat de necessitats educatives, problemes de convivència, igualtat de drets i oportunitats, etc.) i analitzar propostes viables per a resoldre-les.\nRealitzar propostes de planificació, disseny, aplicació i avaluació d'unitats didàctiques relatives a l'especialitat cursada així com plantejaments de processos d'intervenció educativa.\nDesenvolupar el model competencial orientador en programes i propostes d'acció tutorial i orientació professional i laboral.\nDesplegar estratègies d'assessorament al professorat en relació amb la seva pràctica educativa al centre, estratègies derivades de la necessitat d'atenció a la diversitat i/o en relació amb l'empresa en l'entorn laboral.\nReflexionar, innovar i fer recerca sobre la pròpia pràctica educativa i la dinàmica del centre en què es fa les pràctiques.\nGuia del Pràcticum PDF


Seguint amb el reconeixement de les festivitats més importants del mes de maig -no esmentem el de santa Creu el dia 3 i no va ser per discriminació dels paletes, sinó per falta d'espai- abans d'ahir va ser el dia del mestre. Els mitjans van ometre adonar-nos i per tant no vam saber, si SNTE o CNTE, van protestar; tampoc ens adonem que els alumnes davant la impossibilitat de lliurar-los flors o pomes, trobessin una altra forma de felicitació cibernètica. Per descomptat vam conèixer de persecucions, amenaces, lesions i fins morts de candidats al llarg de la geografia nacional i amb això que ja som grocs -pel semàfor de pandèmia no per colors partidistes- i que tradicionalment els llocs de votació són justament les escoles, en alguns llocs es va iniciar la neteja de tals construccions. No sent únic, esmento el cas de l'alcaldia de Coyoacán. En l'última elecció, va guanyar el PRD de Maurici Toledo  però el futbolista que viu del relat d'un gol, es va anar a contendre per la gubernatura a Guerrero, deixant en el seu lloc a un funcionari de l'àmbit jurídic, conegut per la ciutadania a causa dels seus tripijocs. Davant d'això la cap de govern, va operar i es va nomenar a un morenista tan despistat, que el dia de la seva presa de protesta en comptes de descriure a Coyoacán, parlo de les chinampas i l'aigua de Xochimilco. Aquest inculte alcalde de farciment, va ordenar la neteja de les escoles, atorgant contractes -ja sap per assignació- encara que posant a treballar -amb escombres, cubetes i trapeadores- a personal administratiu de base. S'imagina tot el que ha passat i quina serà la reacció d'aquestes persones que per principi ha estat boicotejades pels conserges que han fet de les escoles la seva llar privat? Què ens pot dir "algú", dels robatoris i vandalisme a les escoles? Per què en els salons falta gairebé tot menys deixalles de gossos i gats?\nLes campanyes, no són molt diferents a les que coneixem els que ja som a la meitat dels esglaons cap al vuitè pis, no falten els oportunistes, que per art de màgia en comptes de ser blaus, verds o vermells apareixen bruns; molt exacerbat el tema de l'absència de solidaritat, són discursos d'uns contra els altres en comptes de la suma d'uns amb altres. Les queixes no han canviat molt: la seguretat, la manca d'aigua, la desocupació, les limitacions en els serveis de salut; el retrocés en el consum -proporcional a la inflació que corre cap al 7% - els abusos per l'increment en el predial, l'aigua, el gas i la llum i el súmmum de la burla, les campanyes de certs aspirants que potser ballen, tracten de muntar un ruc, s'expressen amb paraulotes -avui es diu que es val perquè només són "barbarisme"; i ocurrències com les de certs novo-priístes que fan pena en prometre que han promogut la "campanya de la cremada" contra els violadors de dones.\nMal de molts consol de ... ens van ensenyar els avis i alguns pares, així que per no deprimir-podem veure que, entre Israel i palestins, les coses estan pitjor i això no implica que siguem ximples sinó "informats". Perquè no reconèixer aquests ensenyaments a pares i mares del passat que si ens educaven? També ajuda a no desesperar, convèncer que els problemes d'aigua, no es deuen a les males autoritats del nostre present ja que els principals desperdiciadors d'aigua són les cerveseres i embotelladores de refrescos -que a sobre ja ni són mexicanes, sinó estrangeres- els hotels , els supermercats i els edificis de luxe. El fet que en algunes colònies de les grans urbs i en moltes dels ajuntaments només hi hagi disponibilitat d'aigua embotellada, és culpa de les autoritats i els polítics del passat? Què hem de fer amb els milionaris les regadores modernes malgasten milions de litres cada dia? Als pobladors de zones que han estat víctimes d'incendis -com a Morelos, per exemple- els convé més arreglar-se amb la delinqüència organitzada? Els productors agropecuaris, no surten fins i tot de la sorpresa d'aprovacions legislatives que cancel·len organismes dedicats a atorgar crèdits al camp, hem de, en última instància, crear els nostres propis canals d'importació d'aliments, davant l'èxode de camperols als que aquí se'ls ha abandonat? Només en aquest trimestre Mèxic ha importat mil 788 milions de dòlars en aliments -cent trenta mil més que l'any passat- i just és per falta de suport i absència de ciutadans per protegir el medi ambient, fer servir amb intel·ligències els rius; evitar gestionar les escombraries només com a negoci i, per tant, deixar les ciutadans a mercè de la seva absència de cultura per disposar d'aquestes deixalles. Els mestres d'avui expliquen als seus alumnes aquests temes?\nCom a conseqüència d'un exercici responsable el pròxim sis de juny, hi ha la possibilitat que s'obtingui un veritable equilibri de forces al poder legislatiu Es corregiran els excessos aprovats per una majoria que només compleix els dictats d'un poder executiu que ha demostrat no estar disposat a respectar les lleis ni les institucions? Què passarà si en l'exercici democràtic d'expressar la nostra elecció a les urnes hi ha qui caigui en la temptació de no respectar els resultats? Per descomptat hi ha regs! Però jo sí crec en la maduresa i la intel·ligència dels meus conciutadans i espero que tots, fem un esforç no de plet sinó d'exigència responsable per a ser partícips en la conducció del futur del Mèxic dels nostres fills i néts. La meva felicitació a aquestes mestres -la majoria van ser dones- que des de la primària em van ensenyar coses que alguns joves d'avui ni tan sols imaginen.\n Fa algun temps ell va assegurar emfàtic que "ell no era de Coyoacán, però Coyoacán era seu".


Mini femení: B.Vilafant 30 – CB L’Escala 54\nJugadores: Ingrid, Carla, Sara, Ruth, Laura, Clara, Alba, Cèlia\nParcials: 6-9,2-6, 5-6, 2-3, 5-8, 2-12, 2-4, 6-6.\nEl mínim que es pot demanar a un jugador/a és competir, deixar-ho tot a la pista. Si surts a competir contra un equip molt superior en tots els aspectes del joc com l'Escala pots perdre, però tant si ets entrenador com jugador marxaràs a casa satisfet perquè s'haurà fet tot el que s'haurà pogut.\nAvui no ha estat el cas. Només s'han competit els 4 primers minuts de partit dels 48 que hi ha en joc.\nJa no es una qüestió de tancar el rebot, seleccionar bé el tir o aixecar el cap, res de tot això es pot fer bé si no es posen les ganes i la intensitat necessàries i avui ha quedat demostrat amb el resultat final (30-54) que l'equip no ha estat a l'alçada que partit requeria.\nEsperem que els dos partits que queden al marge del resultat, aquesta actitud canviï radicalment.


La comunicació científica ‘mission oriented’ - Revista Mètode\nContra els formats monòtons\nUn altre article que voldria comentar és el del company i amic Pablo Barrecheguren sobre alcohol i càncer, publicat a començament d’agost en El País a partir d’una enorme metaanàlisi que va concloure que fins i tot un consum mínim d’alcohol augmentava el risc de càncer. El text de Pablo va rebre moltes crítiques, la majoria superficials pel fet que la conclusió era impopular, però algunes vàlides com que l’article no aprofundia en aspectes com la forma d’ingesta de la beguda alcohòlica. Pablo va obrir un fil en Twitter per a reflexionar sobre tot això, i pel que fa a la falta de profunditat, va dir: «És una crítica interessant sobretot perquè sí que disposo d’aquesta informació, llavors per què no l’hi he inclòs? Per espai. Els articles tenen una longitud màxima i quan s’aborden temes tan amplis és impossible tractar tots els aspectes amb la solidesa necessària. Personalment trobo que és millor deixar una idea clara abans que no intentar explicar més del compte i que els textos siguin confusos».\n«Els periodistes científics podem i hem de parlar de ciència directament al públic»\nDisagree. Potser estic fent el mateix i allargant innecessàriament aquest text –el missatge principal del qual ja està clar– per a complir amb el total de paraules que demana Mètode, però no estic d’acord en el que diu Pablo, i no el culpo a ell, sinó a l’edició de l’article. Sempre diem que afirmacions extraordinàries requereixen proves extraordinàries, i un tema com aquest, que va contra el principi tan estès segons el qual «un poc d’alcohol és bo», mereix una excepció. Si requereix 1.500 paraules, les hi donem. Encara que es llegeixin només els primers paràgrafs. Igual com si altres textos en tenen prou amb 300, doncs perfecte.\nI és que n’estic una mica tip, de la rigidesa de l’estructura dels articles periodístics que escrivim sobre ciència, especialment en línia, on les possibilitats són enormes. Els que em coneixen saben que no treballo bé amb els editors que et marquen molt com ha de ser un article, la longitud, l’entradeta, el to, la foto… en pla «plantilla». Aquests editors impedeixen la creativitat, i en última instància, fan que sigui una llauna.\nDurant el meu passat blogger escrivint els «Apunts científics des del MIT» tenia la llibertat de fer el que vingués de gust, amb posts més llargs o curts, sense fotos o amb moltes, en primera persona o neutre, o començant d’una manera o una altra en funció del que requerís la història, estudi o anècdota que volia explicar. Quedava millor. Més impredictible, però molt millor. Per això em costa pensar que un temàs com el de l’alcohol i càncer no pugui desenvolupar-se bé per falta d’espai, o que escriguem tants articles de biomedicina amb el mateix patró avorrit. En les pàgines impreses de revistes com Mètode ho entenc (i per això he de parar de teclejar immediatament), però en línia, no.\nLlibres Observatori de les Dues Cultures Els gèneres de la literatura científica Notícies Especial COVID-19


La primavera… la vinya altera! | VIU LA VINYA. Masia-taller de descoberta de la vinya\nLa primavera… la vinya altera!\nDes de Viu la vinya us animem a venir a la Masia-taller per observar com s’inicia l’activitat vegetativa de les vinyes in-situ.\nAmb l’arribada de la primavera, serem testimonis privilegiats i veurem la floració de la vinya; a més, us farem una explicació del que succeeix a la vinya en aquesta fase estacional i amb la realització dels tallers comprendrem millor i veurem des d’un punt de vista pràctic, els continguts explicats. Activitats, dinàmiques, tallers… tota una proposta que no us podeu deixar perdre.\nTenim tallers pensats per a totes les edats i col·lectius: escolars de primària, famílies, gent gran o centres ocupacionals.\nAixí, doncs què espereu? Veniu a gaudir del bon temps primaveral a Viu la Vinya de ben segur que passareu una bona estona acompanyats pels nostres monitors.


Casa Joan – Apartaments i Casa Rural a Barruera la Vall de Boí\nCasa JoanXavier Marín2021-12-10T09:15:24+02:00\n[fusion_builder_container hundred_percent=»yes» overflow=»visible»][fusion_builder_row][fusion_builder_column type=»1_1″ background_position=»left top» background_color=»» border_size=»» border_color=»» border_style=»solid» spacing=»yes» background_image=»» background_repeat=»no-repeat» padding=»» margin_top=»0px» margin_bottom=»0px» class=»» id=»» animation_type=»» animation_speed=»0.3″ animation_direction=»left» hide_on_mobile=»no» center_content=»no» min_height=»none»][fusion_title size=»1″]Casa Joan[/fusion_title]\n[/fusion_builder_column][fusion_builder_column type=»2_3″ last=»no»]\nLa casa està ubicada a l’entrada del poble de Barruera i està format per tres plantes. A la primera planta es troba l’habitatge dels propietaris.\nA la segona planta hi trobem l’apartament de tres places amb dos habitacions, cuina-menjador, bany i un balcó per a poder gaudir del preciós paisatge muntanyenc de la Vall, perfectament equipats amb totes les comoditats necesaries per passar-hi uns dies.\nDes de els balcons es pot admirar unes precioses vistes del poble de Barruera i dels seu entorn.\nLa casa també ofereix productes casolans típics de la comarca que no podeu deixar passar l’oportunitat de tastar.\nEls apartaments estan equipats amb tota la roba de llit i bany, utensilis de cuina necessaris, TV, rentadora, forn i microones. En la temporada d’esquí disposareu d’un guarda-esquís i quant vingui el bon temps d’una barbacoa d’us comú per a tots els hostes de la casa.\nA tres-cents metres de la casa és troben les piscines municipals i els principals serveis del vall (farmàcia, ajuntament, gasolinera, metge, oficina d’informació…) .\nPosem desplaçar-nos fins a :\n•Balneari de Caldes de Boí (9km)\n•Parc Nacional d’Aigüestortes (11km)\n•Estació de esquí Boí-Taull (20km)\nA més a més poden visitar el conjunt d’esglésies romàniques de la Vall de Boí declarades Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. Els amants de la natura tenen una infinitat de rutes de senderisme per a poder fer tant al Parc Nacional como en el conjunto del Vall.[/fusion_builder_row][/fusion_builder_container]\nTruca'ns al 660.119.197\no al 973.694.089\na l'atenció de Mariluz


Eines de càlcul - Àrea metropolitana de Barcelona\nLes eines de càlcul medeixen el nivell d'emissions de CO2 i permeten fer balanç i dissenyar accions de reducció dels gasos d'efecte hivernacle (GEH) per tal d'adaptar-se al canvi climàtic i mitigar-lo.\nEina elaborada en col·laboració amb Cetaqua. Se centra en el càlcul de les emissions de CO2 del cicle integral de l'aigua, contemplant totes les etapes des de la captació, potabilització, transport i distribució, clavegueram i depuració.\nAccés a l'eina de càlcul Carboweb\nCreada en col·laboració amb Inèdit Innovació i la Diputació de Barcelona. Calcula les emissions de gasos d'efecte hivernacle (GEH) associades a les diferents fraccions i processos de tractament dels residus municipals a l'AMB a partir de l'estudi de quatre instal·lacions de tractament de residus i seguint la metodologia de càlcul de l'Anàlisi de Cicle de Vida (ACV). Les fraccions considerades són la RESTA i la FORM i els processos de tractament són el TMB (Ecoparcs), compostatge, valorització energètica i dipòsit clausurat.


Mariposa Lodge isla de Roatan Hondures - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 207 allotjaments a isla de Roatan.\nMariposa LodgeWest End, Roatan, Honduras, West End, isla de Roatan, Hondures, 33176 - Veure al mapaExcel·lent9,0Basada en 3 comentarisMariposa LodgeVeure més fotosplatjaVeure més fotosplatjaVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotosMolt bona ubicació 8,3Veure el mapaVeure totes les 29 fotos8,3UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsbalcó/terrassaaparcament de cotxes\nOpcions d'habitacióVeure les fotosApartament d'una Habitació (2 Adults) (One-Be...30 m2plat de dutxa1 llit dobleFixa les dates per veure preusVeure les fotosEstudi Extragran (King Studio)29 m2plat de dutxa1 llit extragran súperFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble amb Balcó (Queen Room with Ba...23 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Roatan, no busqui més enllà de Mariposa Lodge. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Mariposa Lodge, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara balcó/terrassa, despertador, ventilador, nevera, caixa forta a l'habitació per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Mariposa Lodge.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsbalcó/terrassaempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxaCaixa forta a l'habitacióforn microonesventiladordespertadornevera Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Mariposa Lodge de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Cerdanya, un estiu per emmarcar - Campanya per atraure el turisme de proximitat | M'agrada Catalunya\nLes noves Adidas Barcelona fan bullir les xarxes socials per...\nLletra i Videoclip de la Cançó dels Buhos - El...\nTorre de Riu – Alp\nEl Consell Comarcal de la Cerdanya ha posat en marxa una campanya per atraure el turisme de proximitat, el turisme català que a causa de la pandèmia de la Covid-19, aquest any aprofitarem per conèixer el nostre país, molts cops oblidat per l’atractiu dels grans viatges.\nEn confinament que hem patit durant tres mesos ha passat factura a l’economia de la Cerdanya. Segons un estudi de la Universitat de Barcelona, la facturació pel turisme a la comarca ha disminuït en un 46%.\nMés enllà de la neu de l’hivern, la Cerdanya té molts altres atractius, un paisatge natural, gastronomia, activitats d’aventura, sol i un gran fons cultural. Aquesta campanya es promou a través de Turisme de Cerdanya i forma part del Pla d’Acció Sectorial del Turisme 2019-2023.\nRecepta de Cuina, Com es fa – Trinxat de la Cerdanya\nEls establiments ceretans han hagut d’adaptar-se per garantir a tots els visitants les mesures de seguretat necessàries en aquests moments que encara tenim el virus de la Covid-19 rondant pel nostre país.\nSegons un estudi de Tourislab, aquest estiu la meitat dels catalans triaran un destí del nostre país per gaudir de les seves vacances, cercant com a principal atractiu, la natura i allunyar-se de les grans aglomeracions i que millor que la Vall de la Cerdanya per trobar la tranquil·litat que necessitem aquest any.


Festa Catamarà a Barcelona - D-aventura.com\nLANDING / Platja d'Aro / Festa Catamarà a Barcelona\nFesta Catamarà a Barcelona\nSens dubte, la Festa Catamarà a Barcelona és una de les activitats més divertides, originals i inoblidables per poder gaudir amb els amics.\nA D-Aventura et proposem l’activitat Festa Catamarà a Barcelona, on et podràs relaxar, refrescar en una cala espectacular, practicar l’snorkel, jugar al mar amb els matalassos, trampolí flotant... A més, tindreu a la vostre disposició un DJ a bord per animar la Festa Catamarà a Barcelona des del primer moment.\nL’activitat Festa Catamarà a Barcelona inclou menjar a bord (amb una variada selecció d’ensalades, fruita, hamburgueses i botifarres). A més, a D-Aventura, podem organitzar-te el cap de setmana complet amb activitats, sopar, espectacle, allotjament, bars i discoteques complementàries a la Festa Catamarà a Barcelona.\nUs convidem a seguir l’enllaç i conèixer totes les propostes que D-aventura pot oferir-vos per la Festa Catamarà a Barcelona.\nPer més informació, també podeu contactar directament als telèfons: 935160928 / 972105911 / 628641890 / 619488495. D-aventura, l’especialista en Festa Catamarà a Festa Catamarà a Barcelona, la Costa Brava.


Per Nadal de 2021 estarem amb vacuna i mascareta, segons un immunòleg\nPer Nadal de 2021 estarem amb vacuna i màscara, segons un immunòleg\nEl president de la Societat Espanyola d'Immunologia, Marcos López Hoyos, durant l'entrevista.\nMarcos López Hoyos veu difícil que a l'estiu un 70 per cent de la població estigui vacunada pel baix ritme de vacunació\nActualitzada 15/01/2021 a les 15:52\nEl president de la Societat Espanyola d'Immunologia, Marcos López Hoyos, veu molt difícil predir quant durarà la pandèmia i com es comportarà el virus, però creu que per Nadal de 2021 encara se seguirà «amb vacunació i mascareta». «Això en el millor dels casos», avisa.\nDe fet, Marcos López Hoyos, que també és director científic de l'Idival (Institut d'Investigació Marquès de Valdecilla), descarta, en una entrevista amb EFE, que pugui complir-se amb la previsió del Govern central de tenir vacunada contra la covid-19 a l'estiu un 70 per cent de la població.\nPer aconseguir aquest objectiu, segons els seus càlculs, s'hauria de posar la vacuna a un 2 o 3 per cent de la població espanyola a la setmana, una mica més d'un milió de persones, i encara s'està lluny d'aconseguir aquest ritme.\n«És de calaix, jo crec que no (es complirà la previsió). Ho sento, tant de bo m'equivoqui», remarca, després d'assenyalar com un dels «punts negres» d'aquesta crisi sanitària que «no hi hagi hagut una preparació ni una logística», i que el ritme de vacunació hagi estat tan desigual.\nAfirma que, pel que s'ha vist, no té clar que estigui definida la logística «en cada comunitat» i «en cada servei de salut», «perquè no hi ha hagut un avanç uniforme» en vacunació entre territoris. «Una vegada més jo trobo a faltar una política única en aquest sentit», diu el director científic de l'Idival.\nEncara que no vol «ficar-se» en decisions que veu «purament polítiques», sí que pensa que «l'ideal» hauria estat que amb la vacuna s'hagués donat una gestió única.\nLópez Hoyos considera a més, com han dit alguns responsables polítics, que la vacunació «no és un tema de competició entre comunitats, ni entre països», ja que el que s'està vivint és una pandèmia global.\n«Si no solucionem el tema a tot el món, no podrem moure'ns. I aquest objectiu, mentre no aconseguim la vacunació de manera global, no l'aconseguirem», subratlla.\nEl que sí que reconeix López Hoyos és que les comunitats i els seus serveis de salut «sembla que s'estan posant les piles». «Crec que aquesta crítica que hi ha hagut en aquesta lentitud en l'aplicació de la vacuna ha estat bona perquè tots estan corrent ara a vacunar», apunta.\nAl seu judici, encara que l'estratègia nacional de vacunació del Consell Interterritorial de Salut marca quatre grups prioritaris, l'ordre no té per què seguir-se de manera estricta.\n«Si tens vacunes no pots estar esperant a vacunar primer al primer grup, després al segon i després al tercer, perquè al final vas allargant el procés. El que hem de fer és vacunar a aquests quatre grups de forma gairebé simultània i si hi ha vacunes usar-les, sempre que hi hagi aquesta reserva», explica.\nEl president de la Societat Espanyola d'Immunologia insisteix que les vacunes contra la covid-19 són segures, i assenyala la resposta immunitària com una de les poques armes eficaces per combatre el virus.\n«La vacuna ha demostrat en els assajos que és segura. Ja portem vacunada al món una xifra que sobrepassa el milió de persones i no hem sentit efectes adversos greus», destaca.\nLópez Hoyos manifesta també que, sens dubte, des del punt de vista sanitari, un confinament seria el camí per baixar l'escalada de la corba a Espanya, però també reconeix el problema que suposa l'aturada econòmica i que «si no hi ha diners la sanitat tampoc funciona».\n«El que s'ha demostrat que para la corba és evitar el contacte social, però la població porta un any atípic del tot, responent, sent responsable i aguantant, i l'economia és una factura de la qual haurem de parlar», adverteix.\nTambé creu que, malgrat tot el desconeixement que hi ha encara sobre l'evolució d'aquest SARS-CoV-2, hi ha dades i evidències que conviden a tenir una certa esperança.\nI es refereix a articles que assenyalen que els qui han rebut la vacuna de Pfizer produeixen anticossos que són capaços de neutralitzar la variant britànica del virus. I afegeix que la immunitat que genera la vacuna és més elevada que la de la infecció.\nComenta el contingut : Per Nadal de 2021 estarem amb vacuna i mascareta, segons un immunòleg


Rajoy – Pàgina 3 – dietari.cat\nL’expectació era màxima aquest matí. Anirien a treballar els consellers i els més de 150 alts càrrecs cessats? I el més important: començaria a desplegar-se ja la República, tot…\nForcadell anuncia els resultats que proclamen la independència de Catalunya. La celebració de les autoritats catalanes ha estat força moderada, coneixedors del terror que està…\nQuan falten només hores perquè l’ultimàtum definitiu del govern de Mariano Rajoy expiri, l’Estat s’ha tret del barret d’últim xantatge, en vistes que l’executiu de Puigdemont no pensa dir…\nEl president cada vegada està més sota pressió. Ja no només és la CUP i l’ANC, sinó que és…\nAmb la gent visiblement destrempada pels fets d’ahir, avui ha…\nÉs important recapitular totes les accions que l’Estat espanyol ha executat aquests dies per entendre fins a quin punt Catalunya està vivint tota una repressió. Abans d’aquest dimecres, la Guardia…


Xina fabricant de màquines de tall de xapa - Preu - Jinan Acme\nMàquina de tall de xapa\nPresento i caracteritza Màquines ràpides de màquina de tall per làser de fibra ACME 2000W per a totes les tasques de tall. El làser de fibra òptica és el nou tipus de tall per làser, garanteix una precisió completa combinada amb un tall d'alta velocitat, però utilitza menys recursos d'energia. El làser es genera ...\nMàquina ràpida de màquina de tall per làser de fibra ACME 2000W per a totes les tasques de tall. El làser de fibra òptica és el nou tipus de tall per làser, garanteix una precisió completa combinada amb un tall d'alta velocitat, però utilitza menys recursos d'energia.\nEl làser es genera a la font d'alimentació, es transporta al capçal de tall mitjançant cable de fibra òptica on s'introdueixen els gasos i s'inicia el tall.\nEls avantatges del tall làser de fibra òptica són una precisió increïble, combinada amb velocitats de tall no vistes fins fa un parell d'anys, a més de fer-nos molt competitius. També significa que les peces no pateixen distorsions de calor, això es deu en part a la velocitat del desplaçament del capçal làser, i també pels gasos que fem servir per ajudar al procés de tall.\nLes diferents formes que podem tallar només es limiten pel que es pot dibuixar. Podem treballar amb dibuixos d'Autocad, PDF d'Adobe, esbossos dibuixats a mà, plantilles, dibuixos escanejats o fotografies.\nII Configuració i paràmetres tècnics\nGenerador làser IPG 2000W\n0-15 m / min (depenent del material i del gruix)\nPrecisió de reposició\nSistema d'enfriament d'aigua\nRefrigerador d'aigua a temperatura constant\n380V / 50Hz trifàsic\nIndicador de punt vermell\nDimensió de la màquina\nIII Peces de màquines\n16-25mm Màquina soldada de placa d'acer integral Cos fabricat per FINCM. Més estables i reals, poden garantir la precisió de tall per un ús prolongat.\nAltres proveïdors solen utilitzar el cos de la màquina de soldadura de canonades, no prou forta. Reduirà la precisió.\nUna visió constant del procés de mecanitzat\nAmb la finestra gran, el procés de mecanitzat és perfectament visible.\nYASKAWA (Japó) Servomotor\nMOTOREDUCER (França) Caixa de canvis\nGuia ferroviària HIWIN (Taiwan)\nYYC (Taiwan) Gear and Rack, etc.\nTota la part és una marca famosa mundialment.\nSistema de control PA8000 d'Alemanya\nEl sistema de control importat original és molt estable i fiable. Amb el disseny d'acme de la superfície del panell, és fàcil afrontar qualsevol orientació que sigui convenient per a l'operador.\nHot Tags: talladora de xapa, Xina, fabricant, preu\nUn parell de: Tallador làser d'acer inoxidable\nSegüent: Tallador de làser de canonada d'acer\nLàser de tub automàtic


El Palamós cau de la Copa Catalunya atropellat per l'Espanyol B (1-4)\nEl Palamós cau eliminat de la Copa Catalunya per un filial de l'Espanyol que va ser molt superior en tot moment. Encara en plena pretemporada els de Vicenç Fernández van provar un petit tast del que podran trobar a Tercera aquest any.\nDes del primer instant els visitants van sortir a pressionar molt amunt i així, al 3', Max Marcet va aprofitar una errada del meta local Quinti per marcar a plaer. Poc després el Palamós va empatar amb una rematada de cap de Bona, però el gol va ser un miratge. El Degà va patir bastant davant el potencial ofensiu del filial perico i al 21' els barcelonins es van tornar a avançar amb un gol d'Àlex Bermejo. En van tenir més encara, però entre els pals i Quinti es va evitar anar al descans amb una diferència més àmplia al marcador. El Palamós per la seva banda oferia rèpliques sobretot des de la pilota aturada.\nLa segona meitat va arrencar de forma semblant i endues accions gairebé consecutives als minuts 55' i 58' Carlos Gibert i Max Marcet van sentenciar l'eliminatòria. Durant la mitja hora restant el partit va perdre interès competitiu i va servir perquè diversos jugadors agafessin minuts de rodatge.\nEl Palamós ara té dues setmanes per preparar l'inici de lliga a casa davant el Reus B. En els propers dies disputarà amistosos als camps de Can Gibert, L'Escala i l'Atlètic Bisbalenc.