Jaume Bartumeu Cassany, a la recerca de l’oportunitat perduda | Andorra, del porta a porta al 2.0\nJaume Bartumeu Cassany, a la recerca de l’oportunitat perduda\nNascut a Andorra el 1954, casat i pare de dos fills. És un dels polítics amb major trajectòria institucional al país. Fundador del Partit Socialdemòcrata el juny de 2000, i únic candidat de la formació fins ara a la presidència del Govern. Fins al gener de 2004 va exercir com a primer secretari del PS i passà a ser-ne el president aquell mateix any. Des de 1990 ha ocupat diversos càrrecs institucionals. Fou ministre de Finances, Comerç i Indústria entre 1990 i 1992 al govern d’Òscar Ribas per Agrupament Nacional Democràtic. Entre 1992 i 1993 fou membre de la Comissió tripartita legislativa encarregada del procés constituent i va presidir la Comissió Legislativa de Finances. Des que es va aprovar la Constitució del 93 ha estat conseller general a totes les legislatures (1994-1997, 1997-2000, 2001-2005, 2005-2009, 2009-2011). Va guanyar les eleccions de 2009 amb majoria simple, aconseguint 14 consellers generals dels 28 en joc.\nLlicenciat en dret per la Universitat de Barcelona després d’haver cursat estudis a la Universitat de Ciències Socials de Tolosa (França). Des de 1982 exercí com a advocat al Principat arribant a càrrecs de rellevància dins de la Junta de Govern del Col.legi d’Advocats d’Andorra. En el transcurs de la seva trajectòria legislativa va ser designat membre de l’Assemblea Parlamentària del Consell d’Europa (1995-2001); el 2004 va ocupar la vicepresidència de la Subcomissió de Drets Humans a la mateixa Assemblea i des de 2005 va presidir la subcomissió sobre problemes criminals i lluita contra el terrorisme.\nJaume Bartumeu és l’únic dels candidats que ha concorregut com a cap de llista a totes les convocatòries electorals de la democràcia (excepte a les de desembre de 1993). El 1997, als segons comicis postconstitucionals, va ser candidat a les generals per Nova Democràcia, aconseguint dos escons a la circumscripció nacional. Des d’aleshores, ho ha provat altres tres vegades amb el PS abans d’aquesta. A l’abril de 2011 és, per tant, la cinquena ocasió en què concursa a unes generals com a cap de llista.\nEls repetits intents per convertir-se en cap de Govern havien associat la seva imatge a la d’un candidat etern, el líder de l’oposició indiscutible però que mai, fins al 2009, havia viscut un veritable èxit electoral malgrat la seva obstinació i tenacitat. Després de 12 anys, Bartumeu va haver d’adaptar el seu estil polític d’oposició al de cap de Govern, i ho va fer amb serioses dificultats. En els dos anys que va treballar al capdavant de l’executiu no es va desprendre del to aspre i hostil, més propi dels seus anys a l’altra banda. En la tipologia de Schwartzenberg, Jaume Bartumeu encarnaria al “pare”, representant un heroi que ha envellit, ja que mentre intentava ser cap de Govern els seus atributs heroics inicials havien donat pas a d’altres més d’acord amb la figura paterna: sagacitat, autoritat i competència.\nFotografia presa durant una entrevista a l’Econòmic. Vestit blau marí combinat amb camisa blanca i corbata vermella, una de les seves combinacions preferides. Mostra somriure natural i posa reposat i natural.\nJaume Bartumeu durant una roda de premsa amb semblant seriós. Pel gest de la seva cara, potenciat pel moviment de celles i llavis constrets, i el moviment contundent de la mà, denota certa agressivitat.\nFotografia realitzada per als cartells electorals d’abril de 2011. Mira directament a la càmera-espectador i li somriu de manera natural per tal de transmetre més calidesa i optimisme, tot buscant la proximitat amb el carrer però sense perdre l’aura d’autoritat.Destaca el vermell, característic dels partits socialistes, en un vestit gris amb camisa blau cel en tons més càlids.\nVestuari informal durant una trobada amb socialistes a Volipriu. Tria un altre cop el color vermell en una samarreta llisa i ampla que denota comoditat i familiaritat.\nDiscurs on se li marquen les dents inferiors, un dels gestos que aporten més agressivitat al seu rostre.\nUna de les imatges oficials del Cap de Govern on destaca la faceta més institucional del càrrec. Ha triat un vestit negre amb camisa blanca i una corbata ens tons roses.\nImatge presa en un despatx. Ulleres de pasta amb muntura ampla i de color viu que li aporten un punt més juvenil.\nIntervenció política davant els socialdemòcrates. Vesteix camisa i americana sense corbata en un to més informal i familiar tot i que sense perdre serietat.\nBuscant un registre molt més informal, Bartumeu es nua al coll un dels mocadors que el PS va regalar durant la fideuada popular que va encetar la campanya de 2011. Vestuari de carrer, sense americana i sense corbata.\nPer a les ocasions més solemnes Bartumeu acostuma a triar vestits foscos, de vegades amb ratlla diplomàtica, i camises de tons clars (blaves cel o blanques) amb corbates llises o amb ratlles. Recepció al Copríncep francès el juliol de 2010. REUTERS/Philippe Wojazer\nA continuació proposem una anàlisi de la imatge de Bartumeu a partir de les consideracions que realitzava Marc Rodríguez a l’octubre de 2010, que segueixen el patró proposat pel doctor en Publicitat i Relacions públiques Joaquim Puig.\nNascut a Andorra el 10 de novembre de 1954. Va assumir el govern andorrà als 54 anys i a la convocatòria electoral de 2011 en tenia 56. Està casat des de fa 28 anys i és pare de dos fills. Malgrat no reflectir la imatge d’un home gran, tampoc se’l pot incloure a la categoria de jove polític, tot i que sí que ho va ser quan exercia com a ministre de Finances (1990-1992) i quan concorregué per primera vegada a les eleccions com a cap de cartell el 1997.\nAls seus 56 anys és el polític més veterà dels quatre candidats a les generals. No amaga ni dissimula els trets que denoten un perfil de senyor gran, amb prominents arrugues d’expressió al front i al voltant dels ulls, no tenyeix el seu cabell, que és totalment canós amb profundes entrades que li deixen el front ampli. Cara allargada. Afaitat apurat. Pentinat clàssic sense ratlla. Li confereix un caràcter més intel·lectual i una imatge de més experiència que no desentona amb el càrrec polític de màxim dirigent del país. Els seus ulls són de color verd clar. És baix d’estatura. De complexió robusta, manifesta certa corpulència sense caure en el sobrepès.\n4. ROBA I INDUMENTÂRIA\nVesteix roba fosca, en ocasions amb ratlla diplomàtica, i camises de tons clars sumades a corbates llises que en la majoria dels casos se situen en la tonalitat dels vermells, amb diferents intensitats. També combina els seus vestits amb alguna corbata de trama senzilla i colors càlids. Pel que fa als complements, ocasionalment utilitza ulleres amb muntura ampla i colors vius que li atorguen un aspecte més juvenil. A les intervencions davant el comitè directiu del PS, vesteix roba informal amb pantalons texans i polos generalment a ratlles, cosa que el presenta davant els seus companys com algú proper i davant la ciutadania com un cap de Govern que sap adaptar-se al context.\nFa servir molt poc el llenguatge no verbal. Es pot considerar un líder poc carismàtic, una mancança que compensa amb un caràcter seriós que projecta com atribut positiu a l’hora d’assumir les responsabilitats d’un govern en temps de crisi. Bartumeu no és amic de les bromes, encara que utilitza amb freqüència la ironia. El rostre acostuma a mostrar-se seriós i serè, en ocasions resulta massa agressiu, tant pel seu gest com pel to de la seva veu.\nÉs un home que projecta correctament una imatge de solvència, responsabilitat, autocontrol, fortalesa i capacitat de lideratge, així com una experiència política superior a la dels seus contrincants a l’àgora parlamentària. És tenaç i persistent.\nLa seva serietat i l’escàs sentit de l’humor que mostra en públic, (no així en privat) el presenten davant la ciutadania com una persona poc carismàtica i fins i tot, avorrida. El to de les seves al·locucions és massa tosc i aspre. Li resulta difícil aconseguir empatia amb la població, ja que transmet una imatge d’antipatia que l’allunya del carrer.\nA més de cap de Govern entre 2009 i 2011 ha estat ministre de Finances; conseller general des de la legislatura constituent; i primer secretari del PS des de la seva fundació fins al 2004.\nSegons la tipologia de Schwartzenberg, Bartumeu representa la figura del “pare” per la seva sagacitat en enfrontar-se a totes les situacions amb coneixement, raó i moderació i per la seva competència. A més, també ha estat capaç de demostrar la seva autoritat en els moments difícils, tant al Govern com al partit que lidera. És tutelar i protector. Es correspon completament amb el model de “pare com a heroi que ha envellit”.\nD’entre les opinions recaptades entre els directors i responsables de política dels principals mitjans de comunicació privats hem elaborat la següent anàlisi de Debilitats, Amenaces, Fortaleses i Oportunitats al voltant del candidat Jaume Bartumeu. Destaquem els punts positius i negatius a potenciar o millorar durant la campanya:\naltament preparat i qualificat\ngran capacitat de treball\nexperiència i ampli coneixement de la realitat institucional del país\nbona projecció internacional\ndomini dels grans dossiers dels temes d’Estat\nsuperb, antipàtic i altiu\nimatge d’intransigència i crispació\nagressivitat en els seus plantejaments\nallunyat i distant del ciutadà i dels problemes de la gent del carrer\nnomés parla d’Europa\nmanca d’equip i tarannà piramidal en l’organització\nA la vista d’aquesta anàlisi, queda clar que Bartumeu necessitava urgentment humanitzar la seva imatge durant la precampanya i campanya electorals, endolcir el seu caràcter i realitzar accions que no tinguessin com a únic protagonista el seu líder, sinó que transmetessin una imatge d’equip solvent i més proper als problemes dels ciutadans. Ha de crear empatia tot apropant-se a les seves preocupacions, a peu de carrer i amb molts actes populars sense perdre completament, però, la seva “aura” institucional.\nSegons l’enquesta sobre intenció de vot publicada pel Centre de Recerca Sociològica dos dies abans de l’inici oficial de la campanya electoral, la pràctica totalitat dels andorrans enquestats sabia qui era Jaume Bartumeu (el 98’1%). Fou el més conegut, però no el millor valorat, ja que va aprovar amb una nota de 5’82, més d’un punt per sota que el seu immediat rival, Antoni Martí (DA). Segons aquest estudi, els votants socialdemòcrates li van atorgar un 7’5 al seu propi líder.\nRespecte a l’enquesta realitzada a l’octubre de 2010, Bartumeu havia millorat un 1’2% la projecció pública i coneixement. Havia empitjorat, però, prop de mig punt percentual la seva valoració. La caiguda va ser encara més forta si considerem que al febrer de 2010 assolia una nota de 6’52 sobre 10, és a dir, que en un any havia perdut gairebé un punt en valoració i havia marcat el seu pitjor registre a les portes de la convocatòria electoral.\nAnar a història del Partit Socialdemocràta (→)\nAnar a “La insuficient campanya socialdemòcrata” (→)


Ii polítiques de mk internacional\nAnalisi de estoc formulas\nby Marketing per tu\nI polítiques de mk internacional\nNEGOCIACIÓ I CONTRACTACIÓ INTERNACI...\nTreball Info Leandro\ntrabajo informatica leandro\nQuè cal tenir en compte del preu en les polítiques de marketing itnernacional?\nPOLÍTIQUES DE MARKETING\n3.- Política de preu en el marketing\n3.1.- Anàlisi de la variable “preu” com\ninstrument de marketing internacional\nPosar preus en mercats internacionals pot ser\nmés complex que en el mercat local, ja que\nintervenen més factors com la distància entre\nels països d’origen i destí, els aranzels, o les\nfluctuacions de les divises. A més l’empresa ha\nde decidir si posar un preu comú per tots els\npaïsos o adaptar-lo d’acord a cada mercat.\nEl model seguit per la determinació de preus d’acord\namb Czinkota i Ronkainen és el següent:\n1.- Avaluació dels entorns de fixació de preus:\nA.- Factors relacionats amb el mercat.\nNaturalesa de la demanada.\nCaracterístiques del Públic Objectiu.\nFluctuació de la taxa de canvi.\nB.- Factors de la indústria.\nIntensitat de la competència.\nNaturalesa de la competència.\nA.- Marketing Mix.\nProducte nou o vell.\nEstandarditzat o diferenciat.\nSistema de distribució.\nB.- Característiques de l’empresa.\nPaïsos als que exporta.\nC.- Actitud de l’empresa.\nImportància de les exportacions.\nPosició general del preu de l’empresa.\n2.- Selecció de la política de fixació de preus:\n- Referent als factors externs: Objectius.\n- Referent als factors interns: Control de la\n3.- Determinació de l’estratègia de fixació de preus:\n- Referent als factors externs: Preu mundial\n- Referent als factors interns. Diferenciació. Basada\nen el cost. Basada en el mercat.\n4.- Fixació del procés específic.\nPer tant l’establiment dels preus d’exportació\ncal establir-lo en base a múltiples factors.\n3.2.- Estandardització / adaptació dels\nAlgunes empreses escullen establir un preu\ncomú per tots els països, com pot ser el cas de\nBOEING, que ven els seus avions al mateix preu\ntant per E.E.U.U., com per qualsevol altre país.\nPerò la majoria de les empreses adapten els\npreus a cada mercat. Fa anys l’empresa Joyco,\nadaptava el preu del xiclet Bang Bang a la\nmoneda fraccionària més utilitzada pels nens de\n3.3.- Factors que influeixen en la\ndeterminació dels preus internacionals\n1.- La competència: moltes empreses també\nfixen els seus preus en funció dels de la\ncompetència. Independentment de l’estratègia\nde preus escollida, cal conèixer els preus dels\ncompetidors. En els mercat molt competitius,\nqualsevol petita variació en el preu té un efecte\ndirecte en la quantitat demandada, en funció\nde lo sensibles que siguin els clients al preu, el\nque es coneix com elasticitat del preu de la\n2.- L’elasticitat de l’oferta i la demanda.\nPel que fa a la demanda el preu té una relació\ninversament proporcional a la quantitat\ndemandada. Quan un bé és escàs i hi ha poca\nquantitat disponible, els preus tendeixen a\nl’alça, i quan la quantitat disponible és alta, els\nLa corba de la demanda es representa\nL’elasticitat-preu de la demanda mesura la\nvariació que es produeix a la quantitat\ndemandada quan hi ha una variació en el preu.\nEs calcula com la variació percentual de la\nquantitat demandada dividida per la variació\npercentual del preu:\nElasticitat preu de la demanda = % variació\nquantitat demanda / % variació del preu\nEx: Suposem la demanda d’un producte que si es\nven a 100 € és de 1.000 unitats, si el preu passa a\nser de 120 € la demanda baixa a 900 unitats. La\nvariació percentual del preu ha estat del 20% i la\nvariació percentual de la demanda d’un -10%.\nL’elasticitat preu del producte serà: 10% / 20% =\n* Encara que el resultat sigui negatiu, l’elasticitat se\nsol expressar en positiu.\nEs diu que la demanda d’un bé és elàstica quan\nuna variació en el preu origina un canvi molt\nsignificatiu en la quantitat demandada.\nEn canvi que és inelàstica quan una variació en\nel preu afecta lleugerament la quantitat\nSegons el valor de l’elasticitat preu de la\ndemanda es posen distingir entre:\n1.- Demanda elàstica: quan l’elasticitat és\ninferior a 1. Ex. Els béns de luxe, ja que al no ser\nnecessaris es pot prescindir d’ells, i per això són\nsensibles al preu.\n2.- Demanda amb elasticitat unitària: quan\nl’elasticitat és igual a 1.\n3.- Demanda inelàstica: quan l’elasticitat és\nsuperior a 1. Ex. El pa, ja que seguirà demandat\ntot i les variacions del preu.\nPel que fa a l’oferta, quan la quantitat demandada\nés baixa, els preus tendeixen a ser baixos, mentre\nque quan la quantitat demandada augmenta, els\npreus tendeixen a ser alts.\nL’elasticitat-preu de l’oferta mesura la variació en\nla quantitat ofertada en relació a la variació del\nElasticitat-preu de l’oferta: % variació en la\nquantitat ofertada / % variació en preu\nEx: Pensem que el mercat d’ordinadors es troba en\nequilibri, amb una oferta anual de 200.000 unitat a\nun preu mig de 1.000 €.\nLa forta demanda fa pujar el preu un 10%, i això\nprovoca que l’oferta augmenti fins als 250.000\nordinadors (variació percentual del 25 %).\nPer tant, l’elasticitat de l’oferta és del 2,5 (= 25% /\nAixò implica que una variació del preu origina una\nvariació de la quantitat ofertada 2,5 vegades\nSegons el valor de l’elasticitat preu de l’oferta\n1.- Oferta elàstica: elasticitat major a 1. En el\nsector turístic, els vols charter cap a un destí són\nbastant sensibles a les variacions de preu.\n2.- Oferta amb elasticitat unitària: quan\n3.- Oferta inelàstica: quan l’elasticitat és\ninferior a 1. En el sector turístic l’oferta\nd’allotjament a curt termini és inelàstica, ja que\nno és fàcil augmentar el nombre de plaçes a curt\n3.- Factors psicològics: Els preus no solament\ntenen a veure amb el cost, sinó que pel client\nallò important és la qualitat percebuda. Qualitat\ni preu estan units, el benefici que el producte\nofereix al client ha de compensar el sacrifici que\nsuposa desprendre’s dels diners. Cal centrar\nl’estratègia de preus dins d’un ventall de preu i\nSegons Laurent Maruani es poden establir nou\npolítiques diferents en funció de tres nivells de\npreus i tres nivells de qualitat:\nPreu Alt Mig Baix\nAlta Estratègia selectiva Estratègia de\nMitja Estratègia de\nEstratègia de falsa\nTambé hi ha algunes alternatives:\n- Qualitat superior / preu alt: l’estratègia de la\ngamma alta. És selectiva ja que està pensada\nper satisfer a una clienta amb un alt poder\nadquisitiu. El preu alt forma part essencial\nd’aquest posicionament. Pel client la possessió\nd’aquest tipus de producte és una mesura del\nseu èxit. Ex. Ferrari, Porsche.\n- Qualitat baixa / preu baix: És l’estratègia de\ngamma baixa, es pretén aconseguir un gran\nvolum de consum. El preu avantatjós pel client és\ntan important com en el cas de la gamma alta.\n- Qualitat mediocre / preu elevat: és el que\nutilitzen les empreses que compten amb una\nclientela selecta i que pretenen obtenir el màxim\nbenefici a curt termini. És el cas d’empreses de\nturisme estacional, l’augment dels preus, una mà\nd’obra envellida, retards en les entregues o\ndescens en la qualitat dels serveis.\n- Qualitat elevada / preu mòdic: es fa servir en el\nllançament de productes d’empreses que encara no\nestan assentades en el mercat. És el cas de certs\nrestaurants, que quan comencen ofereixen menjar\nd’alta qualitat a preus mòdics i que a mesura que la\nseva popularitat va pujant, també creixen els preus.\n- Qualitat mitja / preu mig: és l’estratègia de gamma\nmitja: en general, és l’estratègia de preus que té un\nefecte psicològic més important. Les empreses\nbusquen seduir al màxim nombre de clients provinents\nde les estratègies anteriors.\nLa resta de posicions intermitges no solen ser\nben acceptades pels clients.\nEn general tots els clients volen el millor\nproducte al millor preu. I per això els 69, 79,\n99... Perquè s’associa al número més baix.\nIgualment amb els números imparells.\nPer establir els preus és molt important conèixer la\nsituació política i legal de cada país.\nLa majora dels estats imposen una sèrie de\nbarreres a la importació per protegir la indústria\nnacional o aquells sectors que es veuen més\nafectats per la competència externa.\nAquestes barreres poden ser comercials (ex: quan\ntan sols és possible exportar un determinat nombre\nde productes), tècniques (ex: quan s’exigeix\nhomologació) o fiscals (impostos).\nLa OMC prohibeix el “dumping”: vendre a preus\ninferiors als del mercat domèstic, o per sota del\nQuan es detecta el “dumping” s’apliquen\nmesures en contra que augmenten el preu a la\nfrontera dels productes afectats.\nPer altra banda, cada mitjà de pagament\ninternacional comporta uns costos financers\nespecífics i poden no estar disponibles en tots\nels països, a més, el cost de les assegurances de\ncrèdit a l’exportació també varien en funció tan\ndel grau de solvència de l’Estat com del client.\n3.5.- Els costos del marketing i\nEn funció de si prèviament s’ha escollit\nl’estratègia de concentració en pocs mercats o la\ndiversificació es generaran uns costos\nd’investigació i selecció de mercats, adaptació\nlocal / estandardització del producte, preu, canal\nde distribució i promoció. Tot el marketing mix\ns’ha d’adaptar també a l’estratègia global de\nEls preus d’exportació solen ser més alts que els\ndel mercat domèstic degut als costos logístics\nimplicats: instal·lacions, inventaris i transport, al\nmitjà d’entrega del país escollit (agent,\ndistribuïdor, franquícia, sucursal, filial, etc), així\ncom al canal de distribució existent al país de\n3.6.- Els tipus de canvi\nQuan el contracte de compra venta s’estipula\nen una divisa diferent de la moneda local neix\nel risc que el preu del producte pugi variar en\nfunció dels tipus de canvi d’altres monedes.\nEx: Suposem que un bé té un preu de 100 € i el\ntipus de canvi amb el dòlar és d’1 € = 1,20 dòlars. El\npreu en dòlars pel comprador estranger serà de 120\n$. Si el dòlar es devalua (perd valor amb relació\namb l’euro), caldrà pagar més dòlars per un euro;\nsuposem que el nou tipus és 1 euro = 1,25 dòlars,\nllavors el mateix producte de 100 € ara li costa al\ncomprador estranger 125 dòlars, és a dir, és més car\nen dòlars encara que no hagi variat el preu en\nPer cobrir aquest risc es pot agafar una\nassegurança de canvi, la qual permet fixar un\ntipus de canvi en un termini futur, amb el que\ns’eviten possibles riscos de fluctuació de\nmonedes i és possible conèixer el preu, cost i\nmarge amb el que l’empresa operarà,\nindependentment de l’evolució dels tipus de\nUna altra alternativa són les opcions sobre les\ndivises en les que les possibles pèrdues es limiten\nal valor de la prima, mentre que els guanys poden\nser múltiples o fins i tot amb els túnels d’opcions\namb els que es poden aprofitar els possibles guanys\nen un interval de cotitzacions i amb cost mínim.\nPer suposat aquesta seguretat s’obté amb un cost\nsuperior que també caldrà tenir en compte a\nl’establir els preus.\n3.7.- Els diferencials d’inflació\nEls diferencials d’inflació són les diferències en\nles taxes d’inflació entre dos espais geogràfics,\nper exemple, Espanya i la d’altres països en el\nseu conjunt (Unió Europea) o separadament\n(França) o Extremadura amb el total nacional o\nEn el cas del Sistema Monetari Europeu en el que\nvaris països comparteixen l’Euro com a moneda\ncomú, els Estats han cedit el poder de la política\nmonetària al Banc Central Europeu. No hi ha la\npossibilitat de devaluar la moneda per ser més\ncompetitius a l’exterior. Per això, una de les formes\nde guanyar competitivitat consisteix en aconseguir\nuns nivells d’inflació menors a la dels altres Estats\nmembres, és a dir un diferencial d’inflació negatiu,\nsi el diferencial d’inflació és positiu els productes\ns’encareixen a un ritme més ràpid que els altres\npaïsos i es perd competitivitat.\n3.8.- Polítiques aranzelàries\nEls aranzels formen part del cost total pel\ncomprador del país de destí; tot i que des de la\nsegona meitat del segle passat, primer amb el\nGATT i després amb la creació de la OMC\n(Organització Mundial de Comerç) les barreres\naranzelàries han anat disminuint paulatinament.\nPer altra banda, la integració comercial entre\npaïsos amb acords de lliure comerç i unions\nduaneres han possibilitat el comerç de\nmercaderies sense el pagament d’aranzels.\n4.- Anàlisis de rendibilitat\n4.1- El punt mort o umbral de\nEl punt mort o umbral de rendibilitat és el\nvolum de vendes a partir del qual l’empresa\ncomença a obtenir beneficis.\nEls costos de les empreses es poden classificar\nen costos fixes i costos variables.\n- Costos fixes: són aquells costos l’import dels quals no\nvaria amb el volum de vendes. EX: llum, lloguer del\nlocal, electricitat, etc.\n- Costos variables: aquells que varien amb el volum de\nvendes. Ex: un cotxe necessita 5 rodes, per tant si es\nvenen 5 cotxes caldran 50 pneumàtics. Els costos\nvariables es calculen multiplicant el cost unitari per\nunitat venuda pel número d’unitats venudes. En\nl’exemple si el cost d’un pneumàtic és de 20 euros, i\npera cada un es se'n fan servir 5, el cost en pneumàtics\nper cada cotxe venut serà de 100, si es venen 10 cotxes\nels costos variables seran de 1.000 €.\nEls costos totals seran la suma dels costos fixes\ni els variables:\nPer altra banda els ingressos per vendes es\ncalculen multiplicant el preu per unitat pel\nnúmero d’unitats venudes. Si incloem lo\nanterior en un gràfic podem veure que fins a un\ndeterminat volum d’unitats els costos totals\nsuperen als ingressos i a partir d’aquest punt es\ngenera un marge de benefici. Aquest punt és el\npunt mort o umbral de rendibilitat.\n• CF: Costos fixes\n• Cvu: Cost variable per unitat venuda\n• Pu: Preu per unitat\n• Q: Unitats venudes\n• CV: Costos variables = Cvu Q\n• CT: Costos totals\n• I: Ingressos per vendes = Pu Q\nEn el punt mort els costos totals són iguals als\nTambé ho podem expressar com:\nPu Q = CF + Cuv Q\nCF = Q (Pu – Cvu)\nI per tant:\nQ = CF / (Pu – Cvu)\nUnitats venudes = Costos fixes / (Preu per\nunitat – Cost variable per unitat venuda)\nEx: Suposem que un producte té un preu de\nventa de 50 €, un cost variable per unitat\nvenuda de 30 € i uns costos fixes de 2.000 €.\nAplicant la fórmula anterior podem calcular el\npunt mort i conèixer el número d’unitats a partir\nde les quals l’empresa generarà un marge de\nQ = 2.000 / (50 – 30) = 100 UNITATS\n4.2- Determinació dels marges\nEls ingressos i els costos variables depenen de\ndos factors: el número d’unitats venudes i\nl’ingrés per cost unitari, si es fa un descompte\ncaldrà que es compensi amb l’increment de les\nunitats venudes per obtenir el mateix marge.\nA continuació veurem una taula com a exemple\nper visualitzar quan ha d’augmentar en\npercentatge el número d’unitats venudes per\nmantenir invariable el marge comercial inicial i\nel percentatge de descompte ofert.\nSuposem que una empresa que opera amb un\nmarge de benefici del 10%, és a dir, de cada 100\neuros de venta el marge de benefici és de 10 €, i\nfa un descompte sobre un producte del 2%, les\nunitats venudes hauran d’augmentar un 25% per\ntal que el marge comercial en valors absoluts no\nSi el preu de venda dels productes és 100 €, i els\ncostos totals 90 €, el marge de benefici és del 10\n%. Si es venen 100 unitats el marge de l’empresa\nseria 100 € x 100 unitats x 10% marge = 1.000 e.\nSi es fa un descompte del 2%, el nou preu seria\nde 98 €, per tant el marge es reduiria al 8%, si\nl’empresa vol mantenir un marge comercial de\n1.000 € haurà d’incrementar les unitats venudes\nen un 25%. 98 € x 125 unitats x 8% marge =\n% increment unitats venudes per mantenir el\nmarge comercial en unitats monetàries\nDescompte 5 10 15 20 25 30 35 40 45 50\n2 25 25 15 11 9 7 6 5 5 4\n3 67 43 25 18 14 11 9 8 7 6\n4 150 67 36 25 19 15 13 11 10 9\n5 400 100 50 33 25 20 17 14 13 11\n6 150 67 43 32 25 21 18 15 14\n7 233 88 54 39 30 25 21 18 16\n8 400 114 67 47 36 30 25 22 19\n9 900 150 82 56 43 35 29 25 22\n10 200 100 67 50 40 33 29 25\n11 275 122 79 58 46 38 32 28\n12 400 150 92 67 52 43 36 32\n13 650 186 108 76 59 48 41 35\n14 1400 233 127 88 67 54 45 39\n15 300 150 100 75 60 50 43\n5.- Estratègia de preus\nA l’establir els preus dels productes, l’empresa ha de\nser conscient que si determina un preu molt elevat\npels seus clients no generarà cap demanda, però si\nfixa un preu massa baix és possible que no arribi a\nTal i com senyalen Kotler i Armstrong, hi ha tres\ngrans estratègies per establir els preus: estratègia\nbasada en el valor pels clients, estratègia basada\nen la competència i estratègia basada en els\ncostos, a més d’altres factors externs.\n5.1.- Estratègies per productes nous\nLes estratègies de preus van canviant al llarg del\ncicle de vida del producte. Un dels grans reptes\nde l’empresa és determinar l’estratègia de preus\nen el llançament de nous productes. Hi ha dues\nalternatives: la decremació i la penetració de\nConsisteix en establir preus elevats al\ncomençament que després tendeixen a baixar.\nÉs aplicable per productes d’alta qualitat\nd’imatge i ha de tenir un número suficient de\nclients disposats a comprar aquell producte. Els\ncostos de produir en petites quantitats han de\ncompensar els alts preus i a més depèn de la\nfacilitat que tinguin els competidors per entrar\nal mercat i reduir els preus. Ex: Apple, pantalles\n5.1.2.- Penetració de mercat\nConsisteix en posar un preu inicial baix per intentar\narribar al major nombre de segments. Permet\naconseguir grans volums de venta, i és possible aprofitar\nles economies d’escala que redueixen els costos de\nproducció i distribució, i amb això es poden reduir una\nmica més els nous preus als clients. Perquè funcioni els\nclients han de ser sensibles al preu i que la disminució\nd’aquest generi un augment de la demanda. Els costos de\nproducció i distribució han de disminuir a l’augmentar les\nvendes, el preu baix ha de servir per allunyar la\ncompetència i ha de posicionar-se en el preu baix, si no és\naixí, l’avantatge és tan sols temporal. Ex: Ikea Xina.\n5.2.- Estratègia de preus de prestigi\nSegons Kerin, Berkowitz, Hartley i Rudelius, l’ús\nde preus de prestigi consisteix en establir preus\nalts, de manera que els consumidors conscients\nde la qualitat o estatus se sentin atrets per\nproducte i el comprin. Ex. Rolls Royce.\nAquesta estratègia de preus pot ser convenient en\nles següent situacions:\n- Existeix un mercat (generalment petit) que té\nuna bona predisposició cap al producte / servei\no que és conscient de la qualitat i l’estatus que li\n- Que els clients potencials tinguin la capacitat\neconòmica per adquirir-lo.\n- Que el producte o servei sigui d’alta qualitat,\ntingui característiques exclusives o innovadores i\ndoni una imatge d’estatus o prestigi.\n- Que existeixin canals de distribució selectius\n- Que sigui difícil que apareguin aviat els\n- Que en el temps es pugui mantenir el preu\nper sobre del preu inicial.\n5.3.- Estratègia de preus orientats a la\nEs basa en establir els preus en funció de les\nestratègies, costos, preus i oferta dels\ncompetidors. Els clients valoraran els productes\nde l’empresa en funció dels preus dels\nproductes similars de la competència.\nA l’analitzar les estratègies dels productes de la\ncompetència cal tenir en compte varis factors:\n- Com valoren els clients el producte en relació als\ncompetidors? Si la percepció dels clients és que el\nproducte aporta un major valor que la\ncompetència, l’empresa pot ficar un preu superior,\nsi pel contrari, els clients perceben que el producte\nté un valor inferior a la competència es poden\nbaixar els preus o canviar la imatge que els clients\ntenen del producte.\n- També cal considerar la fortalesa dels\ncompetidors i les seves estratègies de preu. Si\nl’empresa coneix que els competidors tenen un\nmida més petita i que els seus preus estan per\nsobre del valor pels clients, es podrien reduir els\npreus i desplaçar als competidors més dèbil. Si el\nmercat està dominat per competidors de gran\nmida que ofereixen preus baixos, l’empresa pot\nbuscar un nínxol de mercat que no estigui servit\ni establir un preu més alt.\n5.4.- Estratègia de preus per cartera de\nSegons Kotler i Armstrong els preus s’han\nd’establir pensant en la cartera de productes en\ngeneral i hi ha vàries alternatives:\n- Preus de la línia de productes: cal tenir en\ncompte dos factors alhora d’establir els preus,\nper un cantó les diferències de cost de\nproducció o distribució dels productes inclosos\ndins de la línia de productes, però també cal\nconsiderar el valor percebut pels clients.\n- Preus per productes opcionals: en el cas\nd’alguns productes s’oferta el model bàsic i\ndesprés es poden afegir opcions addicionals\namb preus addicionals.\n- Preus per productes captius: són aquells\nproductes que s’han d’utilitzar amb el\nproducte bàsic. Ex: recanvis de les màquines\nd'afaitar i els cartutxos de les impressores.\n- Preus per subproductes: Quan es fabriquen els\nproductes, és possible que es generin\nsubproductes que formen part dels cost de\nproducció i que si es troba un mercat per aquests\nsubproductes els ingressos obtinguts per la seva\nvenda afecten a la rendibilitat del producte. Ex:\nles ametlles és un dels ingredients bàsics per la\nproducció de torró i es generen dos\nsubproductes, les peles que es poden fer servir\nper la calefacció i l’oli que es por fer servir per\n- Preus per paquets de productes: sovint les\nempreses ofereixen paquets de diferents\nproductes a preus reduïts.\n5.5.- Estratègies diferencials\nEstan basades en el fet que els clients són heterogenis i consisteix en\ndiscriminar els preus en funció del tipus de segment, la seva\ncapacitat econòmica, les seves característiques personals, etc., així es\nven el mateix producte amb diferents preus. Podem esmentar les\n- Preus fixes\n- Preus variables\n- Descomptes en segon mercat\n- Descompte per volum\n- Preus professionals\n- Preus ètics\n6.- Cotització de preus internacionals\n6.1.- Els costos de mk i\ncomercialització de productes\nSi s’ha decidit abordar la internacionalització a través de\nl’estratègia de concentració caldrà invertir més en la\nlocalització del producte per adaptar-se als desitjos de la\ndemanda; si s’ha escollit l’estratègia de diversificació hi haurà\nmés possibilitats d’aprofitar les economies d’escala.\nPer altra banda escollir la forma d’entrada (agent\ndistribuïdor, franquícia, filial, etc), així com el canal de\ndistribució, són elements determinants pels costos de\ncomercialització de l’empresa.\nL’elecció de la divisa o el mitjà de pagament internacional\nformaran part de la negociació comercial i també tindran\nmolta incidència en els costos.\nEls Incoterms són una sèrie de sigles basades\nen unes regles generalment acceptades en el\ncomerç internacional que especifiquen les\nobligacions, tant del venedor com del\ncomprador, pel que fa a l’entrega de la\nmercaderia i factura, formalitats duaneres i de\nseguretat, transport i assegurança, lloc\nd’entrega, costos, riscos, avisos, documents\nd’entrega, empaquetat, marcatge, xecs,\nEn el contracte de compra – venta, el venedor es\ncompromet a entregar la quantitat estipulada\nd’una determinada mercaderia en un lloc i una\ndata fixats, i a canvi el comprador es compromet a\npagar un preu en un determinat termini. El\nvenedor haurà d’indicar si es fa càrrec de les\ndespeses de transport, de l’assegurança dels drets\nde duana, etc., o pel contrari aquests costos són a\ncàrrec del comprador. Aquestes estipulacions\npropicien moltes controvèrsies.\nPer evitar conflictes la Cambra Internacional de\nComerç de París, va publicar per primera vegada\nel 1936 els INCOTERMS que vol dir\nInternational Commercial Terms. Des de llavors\ns’han produït modificacions periòdiques, en\ngeneral cada 10 anys.\nEls INCOTERMS Són onze sigles que es\ndivideixen en dos grups, sigles que es poden\nutilitzar en qualsevol modalitat de transport\n(inclòs transport marítim) i sigles específiques\nper transport marítim.\nTambé es podria fer una altra possible\nclassificació segons l’inicial de les sigles, i\nllavors tindrem 4 grups:\nGrup E: el venedor posa les mercaderies a\ndisposició del comprador a les instal·lacions del\nGrup F: el venedor s’encarrega d’entregar la\nmercaderia en un mitjà de transport escollit pel\ncomprador en el país de sortida i s’encarrega de\nles formalitats d’exportació.\nGrup C: el venedor contracta el transport\ninternacional, i opcionalment l’assegurança,\nsense assumir els riscos de pèrdua o de dany de\nla mercaderia o costos addicionals després de la\ncàrrega i el despatx duaner en el país de sortida.\nGrup D: el venedor suporta totes les despeses i\nriscos necessaris per portar la mercaderia al país\nLes sigles INCOTERMS són:\n• EXW – Ex Works (lloc convingut): el venedor entrega la mercaderia\no posa la mercaderia a disposició del comprador a les instal·lacions\ndel venedor o en el lloc acordat per les dues parts, sense carregar la\nmercaderia; totes les despeses a partir d’aquell moment corren a\ncàrrec del comprador.\n• FCA – Free Carrier (lloc convingut): vàlid per qualsevol modalitat de\ntransport, excepte el marítim: el venedor entrega la mercaderia al\nportador en el lloc designat del país de sortida i té l’obligació de\nrealitzar els tràmits duaners d’exportació. Si l’entrega es realitza a\nles instal·lacions del venedor, haurà de carregar la mercaderia al\nvehicle, si pel contrari el lloc acordat és diferent, l’entrega es realitza\nquan la mercaderia està a disposició del comprador sense\ndescarregar la mercaderia del vehicle. La descàrrega i totes les\ndespeses a partir d’aquest moment corren per compte del\n• FAS – Free Alongside Ship (port de sortida convingut):\nvàlid tan sols pel transport marítim: el venedor entrega la\nmercaderia al portador al costat del vaixell en el port del\npaís de sortida convingut i ha de realitzar els tràmits\nduaners d’exportació. La càrrega en el vaixell i totes les\ndespeses a partir d’aquest moment van a compte del\n• FOB – Free on board (port de sortida convingut): vàlid\nexclusivament pel transport marítim, el venedor entrega la\nmercaderia “a bord” del vaixell en el port del país de\nsortida convingut i ha de fer els tràmits duaners\nd’exportació. El transport principal i totes les despeses a\npartir d’aquest moment corren a càrrec del comprador.\n• CPT – Carriage Paid to (lloc d’arribada convingut), vàlid per qualsevol\nmodalitat de transport excepte el marítim: el venedor entrega la\nmercaderia al portador en el lloc designat del país de sortida , ha de\nrealitzar els tràmits duaners d’exportació i contractar el transport principal\n(tram internacional), encara que sense assumir els riscos de pèrdua o dany\nde la mercaderia o costos addicionals després de la càrrega i el despatx\nduaner en el país de sortida. La resta de les despeses corren a càrrec del\n• CFR-Cost & Freight (port d’arribada convingut): vàlid exclusivament pel\ntransport marítim: el venedor entrega la mercaderia “a bord” del vaixell\nen el port del país de sortida convingut, ha de realitzar el tràmits duaners\nd’exportació i contractar el transport principal (tram internacional), encara\nque sense assumir els riscos de pèrdua o dany de la mercaderia o costos\naddicionals després de la càrrega i despatx duaner en el país de sortida. La\nresta de despeses corren a càrrec del comprador.\n• CIP- Carriage and Insurance Paid (lloc d’arribada convingut), vàlid per\nqualsevol modalitat de transport, excepte el marítim: el venedor entrega\nla mercaderia al portador en el lloc designat del país de sortida, ha de\n(tram internacional) i l’assegurança, encara que sense assumir els riscos de\npèrdua o dany de la mercaderia o costos addicionals després de la càrrega\ni el despatx duaner en el país de sortida. La resta de despeses corren a\n• CIF-Cost, Insurance and Freight (port d’arribada convingut), vàlid\nexclusivament pel transport marítim: el venedor entrega la mercaderia “a\nbord” del vaixell en el port del país de sortida convingut, ha de realitzar els\ntràmits duaners d’exportació i contractar el transport principal (tram\ninternacional), encara que sense assumir els riscos de pèrdua o dany de la\nmercaderia o costos addicionals després de la càrrega o despatx duaner\nen el país de sortida. La resta de despeses corren a càrrec del comprador.\n• DAP- Delivered at Place (lloc d’arribada convingut),\nvàlid per qualsevol modalitat de transport inclòs el\nmarítim: el venedor entrega la mercaderia en el lloc de\ndestí acordat amb la mercaderia sense descarregar del\nvehicle. La descàrrega i la resta de despeses a partir\nd’aquell moment corren a càrrec del comprador.\n• DAT – Delivered at Terminal (lloc d’arribada\nconvingut), vàlid per qualsevol modalitat de transport\ninclòs el marítim: el venedor entrega la mercaderia en\nel terminal d’arribada acordat (és responsable de la\ndescàrrega del vehicle). Totes les despeses a partir\n• DDP – Delivered Duty Paid (lloc d’arribada\nconvingut), vàlid per qualsevol modalitat de\ntransport inclòs el marítim: el venedor entrega\nla mercaderia en el lloc d’arribada convingut\nsense descarregar el vehicle, també és\nresponsable dels tràmits d’importació de la\nmercaderia en el país de destí. La descàrrega\nde la mercaderia corre a càrrec del comprador.\n6.3.- Aspectes particulars de la\ndeterminació de preus i costos en els\nEl desenvolupament dels sistemes de Relació\namb els Clients (CRM) permet a les empreses\nrecopilar i processar dades sobre les\ncaracterístiques del consumidor, els seus hàbits\nde compra i consum, i en funció dels resultats\nrealitzar una oferta individual per cada client, el\nque s’anomena marketing one to one. Les\nempreses Dell o Amazon són un ex. D’aquesta\nLes cookies de les webs serveixen a les empreses\nper conèixer les pautes de comportament dels\ninternautes, saber quines pàgines visiten, quan i\nquant de temps són a la pàgina, etc., i això permet\ndefinir el perfil del client.\nPer tal que un mercat electrònic tingui èxit cal una\ncadena de subministrament eficient, que permeti\nrespondre de manera ràpida als clients optimitzant\nels costos corresponents.\nEls preus dinàmics permeten oferir un preu\ndiferent a cada client. Hi ha una empresa que es\ndiu “Alaska Airlines” i que aplica aquesta\nestratègia i li ofereix a cada client un preu\nsegons la informació que ha recopilat d’ell.\nLa tecnologia permet que el comprador es\nconnecti amb la base de dades d’inventaris de\nl’empresa i pugui realitzar la comanda sense\nintervenció de cap venedor. Es poden comprar\nbitllets per internet, es pot facturar on-line. En\nel sector banca cada vegada es poden fer més\noperacions on-line... Això permet reduir costos\nd’atenció al públic i es pot oferir un preu més\nMarketing per tu, creant marketing a mida\n*Bibliografia: Políticas de marketing internacional -\nNEGOCIACIÓ I CONTRACTACIÓ INTERNACIONAL II\nNous recursos i eines per a l’aprenentatge de la ciència\nLogística comercial - Unitat 3: Gestió d'Estocs\nBranding, naming i marca


500 g d’ametlles crues, senceres o bé ratllades\nSi les ametlles són senceres, fer una trituració 25 seg / velocitat 10. Si no queda prou ratllat, posar uns segons més. Tot seguit afegir el sucre, l’ou, la patata i la ratlladura de llimona. Programar 20 seg / velocitat 10. Com que és una pasta espessa ens hem d’ajudar amb l’espàtula perquè es barregi bé. Ha de quedar una pasta homogènia. A continuació, fer boletes o la forma que agradi i decorar-los amb els pinyons, codony, cireres... Posar-los al forn calent a 190º C, uns 10 min. S’han de treure quan comencen a enrossir-se.\nNOTA: perquè agafin un color més daurat, pinzellar-los amb ou batut lleugerament aclarit amb aigua abans d’enfornar.


Presenten el segon conte en pallarès, ‘Un dia amb l’Àssua’ – Comarques de Ponent\nPresenten el segon conte en pallarès, ‘Un dia amb l’Àssua’\nL’Associació Cultural Cambuleta va presentar el passat dia 20 el segon conte en pallarès de la col·lecció de contes infantils. Es tracta de ‘Un dia amb l’Àssua’, escrit per Eva Lluvich i il·lustrat per Vanesa Freixa. El conte explica la història d’una nena de ciutat que passa els estius amb els seus padrins en un petit poble del Pallars i els acompanya cada dia en les tasques quotidianes d’una casa de pagés com són donar menjar als conills o a les gallines i aviar les vaques o munyir. (+) L’Associació Cultural Cambuleta va presentar el passat dia 20 el segon conte en pallarès de la col·lecció de contes infantils. Es tracta de ‘Un dia amb l’Àssua’, escrit per Eva Lluvich i il·lustrat per Vanesa Freixa. El conte explica la història d’una nena de ciutat que passa els estius amb els seus padrins en un petit poble del Pallars i els acompanya cada dia en les tasques quotidianes d’una casa de pagés com són donar menjar als conills o a les gallines i aviar les vaques o munyir. Aquesta història vol ser un homenatge a la gent gran dels Pallars i especialment als pagesos i ramaders d’aquestes comarques que lluiten cada dia per mantenir vives explotacions agroramaderes. Els contes d’aquesta col·lecció inclouen un CD amb la grabació d’aquest en dialecte pallarès perquè a més del lèxic es puguin escoltar els trets distintius de la parla de la zona. A més inclouen una guia de lectura I un glossari d’una cinquantena de paraules en pallarès I el seu geosinònim en català. Cal destacar que la música que acompanya la grabació és la versió inèdita d’una cançó que cantava la canalla per fer sortir les ‘singratalles’ del cau. El conte inclou, a més, una explicació detallada de com construir xiulets, uns instruments sonadors rudimentaris fets amb pela tendra de freixera (‘freixe’) que feien els nens i nenes a la primavera. La pròxima presentació del conte tindrà lloc el dia 26 d’abril a la Pobla de Segur. La lectura anirà a càrrec del periodista Lluís Caelles i l’actor poblatà Josep Ramon Lloret.


The Book Collector: Dinero a Mansalva - Novetat Sant Jordi 2012\nDinero a Mansalva - Novetat Sant Jordi 2012\nUn dels meus autors preferits de tots els temps, Terry Pratchett, ja té dos novetats al mercat aquest 2012! Aquí us presento "Dinero a mansalva", una novel·la fantàstica de ciència ficció que farà les delícies dels seguidors de la gran saga: Discoworld.\nPlaza & Janés ens porta aquesta novel·la de 400 pàgines en tapa tova amb solapes i al preu de 17,90 euros.\nDesprés d'haver organitzat amb gran èxit el servei de correus a "Going Postal", Moist von Lipwig, ex estafador i trampós, s'avorreix. Lord Vetinari, el tirà de la ciutat, li proposa una oferta irrebutjable: dirigir el banc més important de la ciutat i salvar-lo de la ruïna. Moist accepta el repte de mala gana i va més allà de l'encàrrec proposat. Així, té una revelació: què passaria si la ciutat prescindís de la seva dependència de l'or? Però no tardarà a adonar-se de que no és tant fàcil oposar-se a segles de pràctica bancària i, a pesar del seu ja conegut i irresistible encant, Moist es veurà atrapat per diferents flancs en aquesta nova aventura.\n"Tant brillant i resplendent com una moneda acabada d'encunyar: enginyós, amè i per morir-se de riure" The Times.\nTerry Pratchett és un dels autors més populars del Regne Unit. Les seves novel·les s'han traduït a més de 30 idiomes i porta venuts 50 milions d'exemplars a tot el món. Res escapa a la mirada intel·ligent, desenfadada i irònica d'aquest autor que, en la millor tradició satírica britànica, subverteix tots els gèneres.\nPublicat per Irene a les 18:07\nEtiquetes: Dinero a Mansalva, Entrada, Novetats Sant Jordi, Terry Pratchett


Grup Alvid | Contacte\nHe llegit i accepto la política de privacitat *\nDe conformitat amb el que estableix la normativa vigent en Protecció de Dades de Caràcter Personal, l’informem que les seves dades seran incorporades al sistema de tractament titularitat de ALVID INTEGRAL DE RESTAURACIÓ SLU amb CIF B62687363 i domicili social situat a PASSEIG LLUIS COMPANYS 86 BJOS 1 08810 , SANT PERE dE RIBES (BARCELONA), amb la finalitat d’atendre les seves consultes. En compliment amb la normativa vigent, ALVID INTEGRAL DE RESTAURACIÓ SLU informa que les dades seran conservades durant el termini estrictament necessari per complir amb els preceptes esmentats anteriorment.\nL’informem que tractarem les seves dades conforme l’existència del seu consentiment.\nALVID INTEGRAL DE RESTAURACIÓ SLU informa que procedirà a tractar les dades de manera lícita, lleial, transparent, adequada, pertinent, limitada, exacta i actualitzada. És per això que ALVID INTEGRAL DE RESTAURACIÓ SLU es compromet a adoptar totes les mesures raonables perquè aquests es suprimeixin o rectifiquin sense dilació quan siguin inexactes.\nD’acord amb els drets que li confereix l’la normativa vigent en protecció de dades podrà exercir els drets d’accés, rectificació, limitació de tractament, supressió, portabilitat i oposició al tractament de les seves dades de caràcter personal així com del consentiment prestat per al tractament dels mateixos, dirigint la seva petició a l’adreça postal indicada més amunt o al correu electrònic info@grupalvid.com.\nPodrà dirigir-se a l’Autoritat de Control competent per a presentar la reclamació que considereoportuna.


Tast de Vins DO Alella\nL'activitat es farà el 6 d'octubre i és gratuïta, amb inscripció prèvia\nL'Ajuntament d'Argentona, com a membre del Consorci de la DO Alella i amb l'objectiu de donar a coneixer la marca, organitza el proper mes d'octubre el Vi+, un esdeveniment de dinamització del territori per donar a coneixer i promocionar el món del vi a través d'un cicle d'activitats i experìencies enoturistiques.\nEs tracta d'una oferta amb més de 80 propostes per a tots els gustos que es desenvolupen al llarg del mes a la majoria dels 25 municipis adherits al Consorci, des de Badalona i Martorelles, al sud, fins a Llinars del Vallès o Sant Pol de Mar, al nord.\nPer tercer any consecutiu i donada la bona acollida que va tenir l'activitat l'any anterior, l'Ajuntament d'Argentona realitza una nova edició de Tast de vins.\nEn concret, serà un tast de vins de la D.O. Alella, que es farà el diumenge dia 6 d'octubre a les 12.30 hores al saló de Pedra. L'activitat és gratuïta però amb places limitades i cal inscripció prèvia.\nLlibret Vi+ 2019\nUna introducció al tast amb diversos vins de la DO Alella, a càrrec d'un sommelier. Tota una experiència que esperem que us agradi.\nDia: 6 d'octubre Hora: 12.30h Lloc: Saló de pedra, Antic Ajuntament d'Argentona.\nCarrer Gran, 61\nOrganitza: Servei Municipal de promoció Econòmica (SEMPRE) Ajuntament d'Argentona\nPLACES EXHAURIDES. LES SOL·LICITUDS QUE ES REBIN S'INCLOURAN EN UNA LLISTA D'ESPERA\nInformació publicada el 13 de setembre de 2019


Investigació de delictes econòmics i financers, frau bancari, fiscal, en les subvencions, etc., Mitjans de prevenció contra el frau. Investigació patrimonial, blanqueig de cabdals, Investigació criminalística contra el frau en mitjans de pagament.\nEnginyeria Forense, Accidentología i Infografia forense, Investigació sobre incendis provocats. Recursos tecnològics aplicats a les Ciències Forense\nBiologia i Química Forense. ADN: Recollida de mostres, recursos per a identificació i interpretació informes de laboratoris. Mostres biològiques i químiques per a la investigació. Medicina i Antropologia Forense. Identificació de lesions. Identificació de símptomes de malalties. Identificació i valoració sobre cadàvers\nPsicologia criminal, *Profiling. Classificacions de personalitats i ambients criminals. Anàlisis de les circumstàncies peculiars (dades personals i patrons) que configuren el perfil. Entrevista o interrogatori, valoració del testimoni. Anàlisi de la Informació. Valoració de la informació i mitjos d'obtenció. Inteligencia aplicada a la Criminalística. Anàlisi de la intencionalitat oculta, Lingüística Forense.


Ana Santos, seguirem el camí que ens has marcat\nActualitzada 10/04/2019 a les 19:11\nHi ha vegades que les paraules se’ns queden curtes per expressar tot el que sentim i posar lletres al que pensem. Mai estem preparats per acceptar la pèrdua d’una persona estimada però quan aquesta es produeix de manera sobtada i a una edat jove, encara és més difícil. En el cas de l’Ana, totes les circumstàncies que concorren en la seva pèrdua són complicades d’admetre i comprendre. Per als que hem tingut el privilegi de treballar amb ella i estimar-la, el dolor que sentim és encara més intens. La seva forta personalitat i l’enorme compromís social els combinava amb la sensibilitat per escoltar i empatitzar amb les dificultats d’aquelles persones que més suport i protecció necessiten. D’aquesta actitud personal en resultava el rigor necessari per capitanejar una àrea tan vital com són els Serveis Socials.\nOptimista, positiva, simpàtica i divertida, fins i tot en els moments més complicats, tenia sempre l’encert de trobar respostes bones i ràpides als problemes quotidians. Apreciada i valorada per tots els col·lectius amb els quals treballava, va transformar l’IMSS en l’autèntic pal de paller de la política municipal. Eficient en tot el que feia i lluitadora convençuda per la defensa dels valors en els quals creia, va aconseguir traduir en resultats pràctics el seu compromís polític amb la nostra ciutat.\nEl seu exemple de dona forta, valenta i vehement en alguns moments, ens ha ensenyat a tots els membres del consistori com es poden defensar les propostes més contundents amb paraules suaus i temperades. I potser per això, mai tenia pressa a l’hora de parlar i negociar per tal d’arribar a acords que fossin beneficiosos per a tothom.\nFeminista infatigable, intel·ligent i dialogant, feia mestratge de l’exercici de la política en femení en un col·lectiu massa ocupat pel gènere masculí. La fortalesa de les seves idees en tots els àmbits en els quals treballava era el contrapunt perfecte a una aparença fràgil.\nSe’m fa difícil pensar que ja no tornarà a coordinar les reunions del grup municipal socialista, que no ens tornarà a corregir quan no utilitzem bé el llenguatge de gènere o que no ens exigirà més dedicació de recursos econòmics per a mesures de protecció social.\nA canvi, però, el llegat que ens deixa l’Ana és el benefici de la gran feina feta i l’exemple de la seva lluita incansable per aconseguir una societat tarragonina més igualitària, més justa i en la que totes i tots siguem cada dia una mica millors. Ja saps Ana que ens deixarem la pell per continuar el camí que ens has marcat, però també et vull dir, en nom de totes i tots, que et trobarem molt i molt a faltar. Recordar-te cada dia serà el millor consol i la millor manera de demostrar-te la nostra estima infinita.\nComenta el contingut : Ana Santos, seguirem el camí que ens has marcat


FAQs - Com viatjar en temps de Covid | KarebaViatges\nCom viatjar en temps de Covid\nFAQs: Preguntes freqüents per a viatgers\nÉs possible viatjar en pandèmia? Podem fer-ho de manera segura? Què passa amb els meus diners si no puc viatjar? Resolem aquestes, i més preguntes, perquè no tinguis cap dubte sobre com viatjar en temps de covid aquest 2021.\nInformació al viatger que planeja visitar un destí durant la covid\nDonem resposta als principals dubtes que puguin tenir tots aquells viatgers que vulguin desplaçar-se a altres països durant la pandèmia. Condicions generals de desplaçament, seguretat, limitacions i permisos.\nDes de Kareba volem expressar el nostre compromís amb el viatger, adaptant-nos al nou paradigma sanitari, i oferint un producte 100% segur i de qualitat.\nEs pot viatjar a l’estranger en temps de covid?\nPer descomptat! Durant tot aquest temps a Kareba, hem treballat sense descans per a establir protocols sanitaris que s’adaptin a les noves exigències. Aquests protocols garanteixen la seguretat del viatger des de la seva primera visita a l’oficina, fins al seu retorn a casa després del viatge. A més a més, només treballem amb proveïdors que garanteixin les correctes mesures de seguretat en destí, que podran diferir segons la situació de cada país.\nPuc contractar un viatge en els pròxims mesos a causa de la gran incertesa mundial?\nPots contractar el teu viatge amb tota tranquil·litat. A Kareba som conscients de la situació actual i per això, et garantim la devolució del 100% de la reserva en el cas que no sigui possible viatjar per les restriccions del país de destinació.\nCom puc informar-me sobre quines són les millors destinacions segons el tipus de viatge que estigui buscant?\nActualment només proposem destinacions que ofereixen una bona experiència al viatger. Pots donar un cop d’ull a la nostra web, o contactar directament amb nosaltres. D’aquesta manera coneixerem millor els teus interessos i podrem oferir-te les propostes que més s’adaptin a tu. No obstant això, si busques una cosa realment concreta i especial, DEMANA-HO!, que ho programem a mida. Pregunta sense compromís.\nSi alguna cosa destaca de la nostra manera de treballar, és el contacte directe i constant que tenim amb els nostres proveïdors locals. D’aquesta manera, desenvolupem un producte únic i diferent de la resta d’agències. Sempre treballem les nostres propostes amb molta cura i detall, buscant experiències úniques i 360º. És per això que coneixem molt bé el nostre catàleg i sempre sabrem oferir-te el que estiguis buscant.\nEscullis el destí que escullis, t’explicarem les restriccions existents per Covid en aquell país i adaptarem el teu viatge segons les condicions del destí. Sempre oferirem els països amb una millor situació sanitària per a ser visitats als nostres viatgers.\nCom m’informo de les condicions en les quals haig de viatjar a un destí?\nA Kareba estem en contacte constant amb els nostres proveïdors locals, adaptant ràpidament els nostres serveis a les noves exigències del destí. A més a més, treballem amb plataformes d’informació verificada, que ens notifiquen diàriament qualsevol modificació sanitària o fronterera que hagi pogut afectar a un país.\nD’aquesta manera, des de Kareba sempre t’informarem de manera actualitzada sobre quina és la situació dels nostres destins abans de contractar un viatge. En el cas que hagis contractat un viatge, també et mantindrem informat de qualsevol canvi que es produeixi en aquell destí.\nQuins són els millors destins per a viatjar en temps de covid?\nActualment hi ha més de 90 països que poden ser visitats. Si ens dius quin tipus d’experiència estàs buscant en el teu pròxim viatge, des de Kareba et recomanarem les opcions que millor s’adaptin a les teves necessitats. Tenim propostes increïbles que et faran gaudir d’una aventura que complirà totes les teves expectatives.\n¿Necessito contractar alguna assegurança per a viatjar durant la pandèmia?\nL’assegurança de viatge s’ha convertit, en aquests moments, en un “company” indispensable de viatge. Abans de la pandèmia, la contractació d’aquesta mena de cobertures era altament recomanable, però ara s’ha convertit en una part essencial del teu viatge. Vetllant per la tranquil·litat dels nostres passatgers, a Kareba sempre recomanarem que ho contracteu.\nNecessito PCR per a viatjar?\nDepèn del país que vagis a visitar. Tot i que hi ha països que no ho exigeixen, és cert que en la gran majoria d’ells s’ha tornat un requisit indispensable. És probable que durant els pròxims mesos el PCR s’estableixi com un tràmit necessari per a poder viatjar i desplaçar-se. Encara que el país no posi aquesta exigència, recomanem sol·licitar aquest tràmit als passatgers que conformin els nostres grups bombolla de viatge. Sempre vetllem per la seguretat i tranquil·litat de tots els nostres viatgers.\nT’has decidit a viatjar?\nMira la nostra programació!\nInformació al viatger sobre condicions de servei i contractació Covid\nVolem posar-t’ho fàcil i que et sentis segur contractant el teu viatge. Si contractaràs un viatge aquest 2021, segurament et sorgeixen diversos dubtes sobre les condicions de compra i cancel·lació per viatjar en temps de covid. Et deixem resoltes les preguntes més freqüents, però no dubtis a contactar amb nosaltres en cas que sorgeixin altres dubtes.\nEn quines circumstàncies puc anul·lar el meu viatge degut la covid?\nPodràs anul·lar el teu viatge en cas que tinguis contractada una assegurança amb cobertures de Covid. Aquest tipus d’assegurances solen protegir davant situacions on la persona assegurada doni positiu en covid abans de la sortida del viatge (es requereix PCR positiu), o que existeixi una quarantena mèdica. No obstant això, la majoria de les nostres assegurances tenen una cobertura ampliada que inclouen altres situacions. No dubtis a consultar-nos!\nQuè passa amb els meus diners si no puc viatjar per covid?\nSi el motiu de la cancel·lació queda cobert per l’assegurança, aquesta serà responsable de fer-te el reemborsament, et recomanem que consultis les nostres assegurances Covid. De totes maneres, demana’ns informació de les condicions de cada viatge o destinació. En moltes de les nostres sortides tens la nostra garantia de reemborsament en el cas de tancament de fronteres.\nQuè passa si em poso malalt per covid a la meitat del viatge?\nLes nostres assegurances covid inclouen assistència mèdica en destí, per la qual cosa en cas de contreure covid durant el viatge, cobrirà les despeses mèdiques i d’hospitalització, la prolongació d’estada en hotel fins a 10-14 dies (en cas que s’hagi de guardar quarantena) i la repatriació de malalts (sempre segons criteri mèdic).\nQuè passa si el país de destinació canvia les condicions d’entrada o estada després de contractar el meu viatge?\nA Kareba ens mantenim informats de manera diària de l’estatus fronterer i regulacions sanitàries de tots els nostres destins. En cas que el teu destí hagi patit alguna modificació en les seves normatives d’accés, ens posarem en contacte amb tu per a notificar-te les noves restriccions. Sempre que les fronteres continuïn obertes, Kareba garantirà l’adaptació i compliment dels nous requisits als seus viatgers. En qualsevol cas, si els requisits resulten molt restrictius i es dificultés el seu compliment, es tractaria com un tancament de fronteres.\nTinc dret a anul·lar un viatge si no estic conforme amb les noves restriccions que posi un país de destinació?\nNomés, sempre i que, els nous requisits no es puguin complir/adaptar per a viatjar, si.\nQuè passa si el país de destinació canvia les seves polítiques sanitàries i no em permet viatjar?\nSi el país de destinació canvia les seves polítiques sanitàries i prohibeix l’entrada als viatgers amb origen Espanya, ho tractarem com un tancament de fronteres.\nQuè passa si les polítiques sanitàries al país de destinació o origen canvien durant el viatge?\nDes de Kareba treballarem incansablement per a aconseguir la repatriació de tots els nostres viatgers que trobant-se a l’estranger, es puguin veure afectats per un canvi de política sanitària tant en el país de destinació, com el d’origen.


Tenim lideressa - Levante-EMV\nmiquel domínguez 29.12.2015 | 04:15\nEstà clar que es nota en el PP que la lideressa Isabel Bonig es una canya! No sols per la seua simpatia natural, que la té i molta, sinó per eixe cap tan assentat que demostra en les seus decisions polítiques, unit a les moltes ganes de treballar que ens porta a tots al màxim, i eixa forma de dir les cosses en tanta claredat, que fa que el seu discurs arribe cada vegada a més i més valencians. En raó li deien, o encara li diuen, en la Vall D´Uxó «piquito de oro», segons em va a dir un valler.\nLi dona satisfacció a una persona com jo, que du alguns anys en càrrecs publics, vore eixos nous aires que es noten en el Partit Popular, en gent molt preparada i en una imatge nova i fresca. Apart de la lideressa, ahí tenim també a l´equip que l´acompanya que no desmereix en res a la jefa. La gent s´ha donat compte de la renovació i per aixó s´ha notat en estes eleccions. S´han tret 180.000 vots més que en les últimes eleccions, que sumats als del grup Ciutadans, donaria la possibilitat de governar en la Comunitat, el que demostra que els nous liders del PP han estat a l´altura de les circunstàncies.\nA mi m´agafa ja major i després d´anys de treballar en la cosa pública, però al vore l´ambient que hi ha en el PP, estic novament en la mateixa o més il-lussió de fa temps, perquè veig que hi ha gent honrada i en ganes de servir als valencians. I sobre tot en la seguretat que els valencians van a tindre en ells als millors representants, que faran novament ressorgir a la Comunitat Valenciana, després dels foscos anys a que ens van a dur el tripartit, de la mà en especial de Podemos, que van a deixar este territori com un erial.\nEspanya i la Comunitat Valenciana és algo seriós que requereix molt de coneixement en els representants i ganes de fer un pais puixant i punter en Europa. Però el que estem vent és gent i grups disposats a potenciar la seua ideologia partidista i tendenciosa, volen tirar endevant mesures anacròniques, que l´experiència ens diu que sols han dut misèria i pobrea on ho han vollgut posar-les en pràctica, sense comptar el gran dèficit democràtic que van darrere d´eixes mesures.\nVall D Uxó


Enguany, degut a les restriccions provocades per la pandèmia de la Covid-19, l’entrega es realitzarà en un acte privat al Teatre Municipal, que es retransmetrà per streaming a través del web palafrugell.cat. Rebran aquest guardó l’establiment Cal Clic i Maria i Quim Casellas de l’hotel Casamar i Rita Ferrer i Fèlix Pérez Diz, impulsors musicals i culturals del municipi.\nAquest dijous es dóna el tret de sortida a una Festa Major 2020 marcada per les restriccions a causa de la Covid-19. Des de les àrees de Cultura i Joventut han dissenyat un programa que compta amb una gran quantitat d’activitats com els concerts de les orquestres Costa Brava i Maravella, l’espectacle de circ Fili Busters de la Companyia Mortelo & Manzani o l’espectacle Peyu, l’home orquestra, entre d’altres. Totes les activitats es fan amb aforament limitat, mantenint la distància de seguretat, i és imprescindible reservar l’entrada i l’ús de mascareta.


La Juventus s'imposa al Lazio i es proclama campiona de la Copa d'Itàlia (2-0) - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nLa Juventus s'imposa al Lazio i es proclama campiona de la Copa d'Itàlia (2-0)\nL'exblaugrana Dani Alves i Bonucci han fet els gols de la victòria contra el Lazio d'una "Vecchia Signora" que segueix somiant un triplet històric\n18/05/2017 - 09.09\nDani Alves ha inaugurat el marcador en la final de la Copa d'Itàlia (Reuters)\nLa Juventus de Torí s'ha proclamat campiona de la Copa d'Itàlia després d'imposar-se al Lazio en la final disputada a l'Olímpic de Roma (2-0). La "Vecchia Signora" ha revalidat el títol per tercera temporada consecutiva i segueix somiant en la conquesta d'un triplet històric ja que lidera la lliga italiana i el pròxim 3 de juny disputarà la final de la Champions a Cardiff.\nEl rival del Reial Madrid en la final de la Lliga de Campìons n'ha tingut prou amb 25 minuts per deixar sentenciat el partit. L'exblaugrana Dani Alves ha inaugurat el marcador en el minut 12 i en el 24, Bonucci ha fet el segon i definitiu que ha certificat el triomf dels torinesos.\nEl Lazio, amb el català Keita Baldé a l'onze titular, ha intentat reaccionar però ha estat incapaç de batre la porteria defensada pel brasiler Neto. Amb aquesta victòria, la Juve suma la dotzena Copa del seu palmarès i ha fet el primer pas per conquerir un triplet històric.


Històrica i soferta victòria del MoraBanc Andorra (88-81) | Andorra Difusió\nHistòrica i soferta victòria del MoraBanc Andorra (88-81)\nEsports 11 de febrer, 2018\nL'equip del Principat ha encadenat per primera vegada quatre victòries des del seu retorn a l'ACB, l'onzena de la temporada (11-9), després de derrotar al Divina Joventut en un partit que, amb empat a 78, s'ha decidit en els últims minuts amb un 10-3 de parcial. David Jelinek el millor dels andorrans amb 21 punts, 23 de valoració.\nDesprés de Barça Lassa, Montakit Fuenlabrada i Reial Madrid, la Penya ha estat la quarta víctima que ha caigut de forma consecutiva en les urpes del MoraBanc Andorra. L'equip de Badalona, en descens, ha estrenat entrenador a la Bombonera però el treball de Carles Durán no ha evitat la novena derrota consecutiva de l'equip català\nEl partit ha començat amb un Divina Joventut revolucionat, necessitat per les exigències del guió, i amb uns jugadors decidits a demostrar al seu nou entrenador del que són capaços. L'equip de Badalona, mossegant en el rebot ofensiu, ha agafat les primeres diferències en el marcador (10–18) fins que el MoraBanc Andorra ha reaccionat amb un 15-4 de parcial deixant un igualat 25-22 al final del primer quart. Sens dubte, un toc d'atenció per a l'equip de Joan Peñarroya. Amb el pas dels minuts la Penya ha seguit demostrant que no volia renunciar a la victòria (33-34) davant un equip tricolor incòmode en pista i necessitat del seu joc coral. Al descans el MoraBanc Andorra perdia per la mínima (40-41).\nEn la segona meitat l'equip del Principat, sense poder imposar el seu joc i el seu ritme, jugant a ratxes, ha seguit sofrint a remolc en el marcador davant un rival intens que li posava les coses molt complicades. Quan pitjor ho estava passant el MoraBanc Andorra (50-56), un 17-5 de parcial ha deixat un 67-61 al final del tercer quart. Una diferència per res definitiva davant un Divina Joventut que no s'ha donat per vençut en cap moment com demostra el 78-78 en el tram decisiu del partit. Al final, amb molta feina i paciència, el MoraBanc Andorra ha decantat la balança al seu favor gràcies a un 10-3 de parcial final (88-81). L'ensurt del partit l'ha donat Moussa Diagné que s'ha retirat del parquet en llitera després d'una lletja caiguda. Per sort tot ha quedat en un ensurt\nAra la competició de la Lliga Endesa es para per donar pas a la Copa del Rei i a la segona finestra FIBA. El proper partit del MoraBanc Andorra es disputarà el diumenge 4 de març a les 13:30h a la pista del Iberostar Tenerife en directe per Ràdio Nacional i Andorradifusio.ad


Michi Hotel Taipei Taiwan - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n2F., No.34, Kunming St, Ximending, Taipei, Taiwan - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Michi Hotel?\nNotable 7,2 (633 comentaris)\nMés informació sobre Michi Hotel\nDissenyat tant per oci com per negoci, Michi Hotel està situat idealment a Ximending; una de les localitzacions més populars de la ciutat. A només del centre de la ciutat, la localització estratègica de l'hotel garanteix que els seus clients puguin accedir fàcil i ràpidament als punts d'interès locals. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Shi Zi Lin Mall, Bafa Tea House, Mugiwara Store.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Michi Hotel asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, servei d'habitacions 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Michi Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Taipei.\nMuseu del Palau Nacional - 7,42 km\nTemple Lungshan - 1,25 km\nParc Nacional Yangmingshan - 12,71 km\nUniversitat Nacional de Taiwan - 4,64 km\nMercat Nocturn Shilin - 4,89 km\nDistricte Comercial Ximending - 330 m\nHi ha animals de companyia a l'allotjament.\nComentaris d'Agoda (354)Comentaris de Booking.com (135)\nTots els tipus de viatgers (354)Viatger de Negocis (16)Parelles (139)Viatgers en solitari (122)Famílies amb infants petits (13)Famílies amb infants grans (21)Grups (43)


Tractament del cabell amb queratina: tot el que heu de saber sobre el procediment - Confetissimo - blog de dones\nTractament del cabell amb queratina: tot el que cal saber sobre el procediment\nEls rínxols es fan malbé diàriament a causa d’un estil químic agressiu o químic, condicions ambientals adverses i altres factors negatius. El pèl perd la proteïna fibril·lar de queratina, que és el nucli del nucli, tornant-se porós i sord. Per restaurar i millorar els fils, es va desenvolupar un procediment especial.\nTractament per a la queratina: avantatges i contres\nLes ressenyes de dones que han provat el transcurs de les manipulacions presentades són molt contradictòries. A causa d’opinions diferents, és difícil entendre què és la queratina per al cabell: benefici o perjudici. Podeu determinar el valor d’aquesta teràpia si examines detingudament el mecanisme de la seva acció i les indicacions d’ús, interessa’t en les recomanacions d’experts qualificats.\nEl tractament del cabell amb queratina es va inventar específicament per als rínxols greument danyats, que van ser sotmesos reiteradament a tenyir o alleugerir, rínxols i altres procediments adversos. Si els fils són secs o trencadissos, una mica trencadís i trencat, no necessiten proteïna fibril·lar, sinó una cura de qualitat. Els intents de "reparar" queratina dels cabells lleugerament danyats comportaran conseqüències negatives. Els rínxols es tornaran massa rígids i s’esvaeixen, perdran l’elasticitat, la brillantor i l’obediència.\nCabell després de la recuperació de queratina\nFins i tot una sessió de tractament produeix un efecte notori i pronunciat, però no haureu d’esperar una suavitat perfecta i una brillantor mirall del pentinat. La rectificació i la restauració dels cabells de queratina són diferents manipulacions. En el primer cas, s’aplica a les cadenes una proteïna estàndard amb molècules grans. Cobreix l’eix del cabell amb una fina pel·lícula impenetrable, que s’endureix sota influència tèrmica, creant una mena de “coberta”. Gràcies a això, els rínxols s’alineen durant molt de temps i mantenen la seva forma durant diversos mesos.\nPer restaurar les cadenes, s’utilitza proteïna fibril·lar hidrolitzada - queratinaprèviament fragmentada en molècules més petites. Són capaços de penetrar directament al cabell i integrar-se en la seva estructura. Aquesta proteïna omple buits i danys, però no contribueix a la suavitat. Els rínxols adquireixen un aspecte natural i saludable.\nUs recomanem que llegiu: Esclats del costat: les millors opcions per a tall de cabell i pentinats per a qualsevol tipus de persona\nPerquè el tractament del cabell amb queratina tingui el màxim efecte, és important tenir una cura adequada del cabell després del procediment:\nNo renteu els panys durant aproximadament 9-10 hores, sinó - 72.\nEls tres primers dies a dur només rínxols fluixos, procureu ni tan sols agafar-los per les orelles.\nNo tenyeu el cabell durant setmanes 2 (mínim).\nRebutgeu els mitjans de fixació durant la instal·lació.\nRentar els cabells exclusivament amb cosmètics suaus lliure de sulfats.\nCom es recupera la queratina?\nLa introducció de proteïnes hidrolitzades a l’eix del cabell es realitza per etapes. El nombre i la seqüència d’etapes depèn de les recomanacions del fabricant de cosmètics, però l’esquema general d’accions és aproximadament el mateix. El procediment de restauració del pèl queratina inclou:\nNeteja i preparació. Els rínxols es renten amb un xampú especial, que proporciona una eliminació minuciosa de la pols, sèu i brutícia, que obre al màxim els porus de l’eix.\nAplicant una composició terapèutica. Una composició de queratina es frega suaument en filades humides i netes. El temps d’exposició depèn del fabricant del medicament i és de 30 minuts.\nFixació. Els rínxols tractats s’assequen amb un assecador de forma suau (aire lleugerament càlid).\nRestauració de pèl termo-queratina\nAlguns agents terapèutics suggereixen la "soldadura" de la proteïna fibril·lar en l'estructura de les varetes i el seu enduriment instantani. El tractament de pèl termo-queratina es complementa amb un altre pas: exposició a fils d’alta temperatura. Després d'assecar els rínxols amb un assecador, el mestre els processarà amb un ferro calent (graus 225-230). És important fer-ho amb molta cura, sense faltar àrees petites, de manera que la sessió dura unes hores 2-5.\nEl tractament del pèl amb queratina a casa\nEl preu del tractament en qüestió és elevat, sobretot si es poden restaurar les trenes gruixudes i llargues. Per estalviar diners, moltes dones tracten la queratina pel seu compte. Per dur a terme la manipulació, haureu de comprar un conjunt cosmètic especial i xampús i bàlsams sense sulfat. Important tenir planxa amb funció de control de temperatura de calefacció.\nKit de restauració de pèl queratina\nEls fàrmacs que permeten curar rínxols són produïts només per marques professionals. El tractament del cabell amb queratina de baixa qualitat causarà danys als fils o no tindrà cap efecte. Cal parar atenció a l’estructura de la proteïna fibril·lar en la composició dels fons adquirits. La proteïna ha d’estar en forma hidrolitzada amb molècules clivades.\nPerruquers experimentats aconsellen dur a terme el tractament de la queratina del cabell amb l'ajut de conjunts de les empreses següents:\nLa restauració del cabell queratina a casa: una recepta\nAbans de comprar, heu d’aclarir a quin procediment s’adreça el conjunt de productes seleccionat. El tractament amb queratina i el allisat del cabell es duen a terme per diferents mitjans, però una empresa de cosmètica pot produir-los. La manipulació reconstructiva de la casa es realitza de manera similar a una sessió de saló:\nRenteu els cabells amb un xampú especial i netejador profundament.\nAssegueu els fils amb una tovallola, apliqueu la composició proteica. Cal distribuir-lo acuradament i no falten les seccions i consells més petits.\nResisteix el medicament en rínxols el temps especificat a les instruccions.\nSense rentar la queratina, assequeu la fregona.\nSepareu els cabells en fils molt prims. Per a cada subjecta un ferro, escalfat a 230 graus (no superior).\nEn el futur, haurà de seguir les normes per tenir cura dels rínxols restaurats i comprar els cosmètics higiènics adequats. És impossible fer una composició per a queratinització a casa. Perquè la proteïna fibril·lària penetri al nucli i envaeixi la seva estructura, s’ha d’hidrolitzar. Dividir una molècula de proteïnes gran només és real en un laboratori químic.\nMitjans amb queratina per al cabell\nSi els fils no estan mal danyats i necessiteu una teràpia fàcil, no podeu gastar diners en medicaments professionals costosos. En aquests casos, es recomana la restauració cosmètica de cabell amb queratina amb ajuda de productes per a la cura: xampú, balsam o esprai. L’ús regular d’aquests productes ajudarà a millorar l’estructura dels rínxols, a restaurar la seva suavitat i brillantor.\nLes filades debilitades i trencadisses s’han de rentar amb cura, però a fons. Per això, hi ha disponibles xampús suaus especials que contenen una quantitat moderada de proteïnes fibril·lars. El tractament amb queratina en aquesta situació necessitarà molt de temps, però l’ús sistemàtic d’un detergent útil proporcionarà un efecte acumulatiu pronunciat.\nXampús de proteïnes recomanats:\nLínia de fibres de Schwarzkopf BonaCure Series BonaCure;\nComplex de queratines de Coppola;\nKeratin màgica de Kapous;\nKeratin TRESemmé Suau;\nCationic Hydration Interlink (CHI) i altres.\nCeratina Bàlsam per als cabells\nPer solucionar el resultat del rentat regular de rínxols amb xampú proteic, ajuden els fons per a la saturació addicional de fils amb proteïnes. És recomanable realitzar un tractament amb queratina a casa de manera integral, seguit de l’aplicació d’un condicionant adequat. D’aquesta manera s’accelerarà la restauració de l’estructura de les varetes i s’enfortirà des de dins.\nEl tractament amb queratina de cabells debilitats es realitza mitjançant els següents bàlsam:\nRevlon Keratin Bàlsam;\nEl Dr. Queratina Sante;\nComplex de suavitzant doble 2chic;\nReparació de cien;\nEsprai per a la queratina\nPer obtenir el màxim de resultats, els productes que no s’han de rentar després d’ajudar-los a l’aplicació. S'absorbeixen completament en rínxols i els restauren. L’avantatge que ofereix aquest tractament amb queratina és redreçar els fils i facilitar el seu estil. Polvoritzadors de qualitat amb una alta concentració de proteïna fibril·lar:\nSeda queratina de SomangProteïna;\nMatriu Biolage queratina;\nTeràpia queratina brasilera Organix (OGX);\nEchos Line Spray de queratina Seliar;\nSpray per a cabells Sette amb queratina i col·lagen;\nTeràpia Fanola Oro


Tallers de cosmètica natural corporal – Essencia Espai de Benestar – Massatges terapèutics i tractaments facials o corporals amb cosmètica natural vegetal.\n“Primevere” d’Alphonse Mucha\nTallers de cosmètica natural corporal\nEL RITUAL DE BELLESA CORPORAL D’AFRODITA\nEn aquest taller aprendràs com cuidar de manera natural el teu cos amb l’elaboració personalitzada de preparats corporals de Cosmètica Natural Vegetal Bio.\nParticiparàs en el Ritual de Bellesa corporal d’Afrodita.\nElaboraràs el teu propi preparat aromàtic corporal.\nCost: 50,’€ (inclou els apunts i l’elaboració de diferents preparats i tractaments naturals).\nELS SECRETS CORPORALS DEL TOCADOR D’AFRODITA\nEn aquest taller aprendràs a tractar les alteracions cutànies que pot presentar el cos, així com cuidar les afeccions dermatològiques amb l’elaboració personalitzada de preparats aromàtics de Cosmètica Natural Vegetal Bio.\nDescobriràs els productes específics idonis per les alteracions del cos (cel·lulitis, cicatrius, clivelles, cremades, descamacions, èczemes, estries, flaccidesa, hematomes, micosis cutània, psoriasis …).\nPrendràs consciència de com protegir la teva pell de les agressions ambientals (sol, vent, fred…).\nAprendràs com cuidar, de manera natural, de la teva higiene bucodental.\nElaboraràs un preparat aromàtic específic per cuidar les alteracions del teu cos i un dentífric natural per mantenir l’alè fresc.\nEL RITUAL DE BELLESA SOLAR DEL TOCADOR D’AFRODITA\nA la primavera i a l’estiu estàs moltes hores exposada a la llum solar. Aquest fet fa que es generin gran quantitat de radicals lliures que acceleren el procés natural d’envelliment. Amb la calor la pell també perd hidratació i elasticitat.\nLa utilització de productes de cosmètica natural i saber com tenir cura de la teva pell amb preparats naturals et farà mantenir-la hidratada, brillant i sana.\nEn aquest taller realitzarem un ritual de bellesa per preparar la pell, de manera saludable, per prendre el sol i aconseguir un bronzejat uniforme i durador.\nData: Dissabte 15 de juny de 2019, de 10 a 14 hores.\nEL RITUAL DE BELLESA LUNAR DEL TOCADOR D’AFRODITA\nAmb el canvis d’estació i, especialment a la tardor, el teu cos li convé depurar i eliminar les toxines acumulades.\nEn aquest taller aprendràs a elaborar preparats aromàtics de Cosmètica Natural amb propietats depuratives i desintoxicants. Realitzarem un ritual de bellesa que t’ajudarà a netejar l’organisme i estimular el sistema de defenses, per preparar-te per l’arribada del fred.\nEL RITUAL DE BELLESA DE MANS DEL TOCADOR D’AFRODITA\nLes mans són una eina important de treball per a moltes persones, s’utilitzen en la majoria d’activitats de la vida quotidiana, alhora que també ens relacionem amb elles en el nostre entorn íntim, amb el tacte, a través de les abraçades, carícies o encaixades en el món laboral o social.\nEn aquest taller descobriràs el ritual de bellesa d’Afrodita per cuidar-les, per tal que estiguin suaus, en bon estat i bona presència.\nData: A determinar. Activitat de 2 hores.\nCost: 25,’€ (inclou els apunts i l’elaboració de diferents preparats i tractaments naturals).\nEL RITUAL DE BELLESA PODAL DEL TOCADOR D’AFRODITA\nEls peus són els grans oblidats en el moment de tenir cura del nostre cos. Un calçat poc adequat, moltes hores de peu o caminant, males postures corporals afecten als peus, donen lloc a molèsties, dolors, durícies i, en el pitjor dels casos, a malformacions.\nEn aquest taller descobriràs el ritual de bellesa d’Afrodita per cuidar-los, per tal que estiguin sans i relaxats.\nEL RITUAL DE BELLESA CAPIL·LAR DEL TOCADOR D’AFRODITA\nEl cabell reflexa l’estat general de salut, pot indicar-nos una carència o un patiment psicològic i emocional. En situacions estressant apareixen desequilibris com caiguda de cabell, èczemes, psoriasis, caspa.\nEl cabell simbolitza la força, la vitalitat, la llibertat, la bellesa, el poder. En aquest taller aprendràs quins són els productes més idonis per la neteja i cura del teu cabell i com elaborar mascaretes, condicionadors i d’altres preparats capil·lars aromàtics per tractaments específics (cabell gras, fràgil, trencadís, amb caspa o problemes de caiguda).\nTallers de cosmètica natural pel benestar Tallers de cosmètica natural facial


hotel54barceloneta.es | Habitacions\nDisposem de 28 habitacions, modernes, funcionals i equipades amb tots els detalls propis d’un hotel de 3 estrelles. Aquestes habitacions disposen de dos llits individuals o un llit de matrimoni (a petició i segons disponibilitat al moment de l’arribada) per al seu màxim confort i comoditat.\nHabitació per 1 persona, equipada amb llit de matrimoni de 135×190 cm. Perfecta per a estades d’oci i negocis.\nBany i assecador\nHabitació per a 1 o 2 persones, equipada amb 1 llit de 150 × 190 cm o 2 llits de 90 × 190 cm (segons disponibilitat). Amb un disseny actual i cuidat, trobareu tots els detalls necessaris per gaudir al màxim de la seva estada.\nAire condicionat, calefacció


La Casa de la Convalescència de Barcelona (Renaixement, Barroc, Vuit-cents 14/17) - Grup Enciclopèdia\n4 abril 2016 | Barroc, Entrevistes, General, Renaixement, Vídeos, Vuit-cents | 0 comments\nEn aquest vídeo Francesc Fontbona, historiador de l’art i director de l’obra Joies del Barroc català. Del Renaixement i del Vuit-cents, d’Enciclopèdia Catalana, ens explica els principals trets estilístics de la Casa de la Convalescència de Barcelona. A continuació transcrivim les seves paraules.\n“La Casa de la Convalescència de Barcelona és l’edifici que es va construir per complementar l’Hospital de la Santa Creu, que s’havia començat al segle XV, es va continuar al XVI i es va ampliar fins al XVIII. Però la Casa de la Convalescència es va fer al segle XVII, sobretot el pati; la resta són elements interiors, però té un pati extraordinari, i és un edifici que, tot i que és fet en època barroca, perquè és de l’època en què a Europa s’estava fent el barroc, encara té moltes coses del classicisme. Es podria considerar, en certa manera, que és encara una obra del Renaixement molt tardà, amb unes columnes molt clàssiques.\nEn canvi al mig del patí hi ha un sant Pau, perquè el nom del principal mecenes d’aquell hospital era Pau Ferran, i hi va posar un sant Pau en homenatge, en certa manera, a si mateix. Està fet pel primer dels Lluís Bonifaç, i és una escultura en pedra d’un barroc molt vibrant, que centra tot aquell conjunt, un dels conjunts més sencers perquè, a més, no va patir a la guerra tot i haver-hi una capella amb pintures murals i un altar barroc. Com que la capella era de l’hospital, a ningú se li va acudir calar-hi foc.\nEl barroc està escampat per tot arreu, no només per Catalunya, sinó evidentment pel País Valencià, les Illes i el Rosselló. Al País Valencià tenim, per exemple, la gran façana del Palau de la Marquesa de Dosaigües, en aquest cas barroc civil, no barroc religiós, en pedra. Afortunadament encara hi ha moltes coses del barroc que subsisteixen.”


Casa d'Escriu | Mapes de Patrimoni Cultural\nCasa d'Escriu Guardiola de Berguedà\nA la zona d'Escriu damunt dels empedrats\nA la zona d'escriu damunt dels Empedrats i sota el coll Homònim. S'hi arrriba per Gréixer pel gr.107\nSe n'han refet les cobertes i rejuntat les façanes. La casa està fora de perill després d'haver estat molt de temps abandonada.\nRestes de l'antiga casa d'Escriu que presenta una planta mes aviat quadrangular orientada a sud-est i composta per una planta baixa, un primer pis i golfa amb teulada a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana principal orientada a migdia i construït amb cavalls i llates. Té una disposició de les obertures amb un clar predomini del massís respecte el buit. La porta és allindada en fusta i hi té al seu damunt una finestra de grans dimensions. A la façana lateral n'hi ha una altre a sota el nivell de la coberta. L'aparell és de maçoneria de carreus de pedra mal treballats i escairats, units amb argamassa de calç i amb algunes parets, especialment la cantonada sud-est que és amb un aparell molt acurat de carreus de pedra ben treballats i escairats, i units amb argamassa de calç. Adossat a la banda sud-est s'hi endevinen alguns coberts i annexos mig enderrocats compostos pèr constrccions de planta rectangular allargassada i orientades en sentit nord-sud i est-oest i cobertes amb teulada a un sol vessant amb teulada, avui esfondrada de llates i cavalls de fusta i grans eixides abertes a la part interna. Tanquen l'era de batre el gra que mira damunt del torrent dels empedrats damunt de murs de contenció. La casa ha estat refeta recentment i no hem pogut accedir al seu interior.\nPresenta indiciïs de fàbriques més antigues de l'època medieval en les cantonades de la façana sud i est. També en una zona propera als coberts hem pogut identificar els vestigis d'una construcció en forma de corba que es podria interpretar com a les restes de l'antiga capella d'Escriu.\nEls documents de Baga i recollits per Mn. Serra i Vilaró ens parlen del mas i l'església de Santa Eulàlia d'Escariu que deuria ser a prop de la casa. Al 1279 Ramon d'Escriu era comendatari de la casa del temple de Pericas o mas dels homs i al 1300 el mateix Ramon d'Escriu ostentava el càrrec de batlle de Bagà on donà ordres als llocs de Saldes, Gavarrós i Gósol per tal d'estar a l'aguait davant d'un possible atac enemic. L'església de santa Eulàlia va ser arrendada el 1326 al clergue de Pere d'Escriu obligant-lo a fer-ne contínua residència. El 1756 un altre Ramon d'Escriu, ferrer participava en la restauració de les portes de l'església de Sant Esteve de Bagà. El 1800 Antoni Picas masover de la casa d'Escriu baixà a viure tot fent de fuster. Encara avui se'ls coneix com el fuster d'Escriu. La propietat va passar a mans de la família Ponça el 1930.\nABALLE CANTALAPIEDRA, FRANCESC ( 2009). Les empremtes del camí ral de Bagà. Associació Medieval de Bagà. GAVIN, JOSEP Mª ( 1985). Inventari d'esglésies. Vol. 17, el Berguedà. P-82. SERRA I VILARÓ, JOAN (1989). Les baronies de Pinós i Mataplana. Investigació als seus arxius. Llibre II i III. Informació inèdita facilitada per Gracia Ponça


Sierra Nevada rep més de 145.000 esquiadors durant les festes - Darreres Info útil i notícies d'esquí - Esquiades.com\nSierra Nevada rep més de 145.000 esquiadors durant les festes\nLes noves condicions de neu coincideixen amb la fi del període de vacances de Nadal en el qual Sierra Nevada ha registrat des del 22 de desembre al 6 de gener un total de 145.700 usuaris, dels quals 116.250 van ser esquiadors i 29.450 visitants que van gaudir d'activitats alternatives a l'esquí.\nDurant el Nadal, l'estació granadina ha organitzat desenes d'activitats dirigides fonamentalment a nens i famílies (cinema, jocs a la neu, concerts, Pare Noel en pistes, Raïm de la Sort i cavalcada de Reis Mags, entre d'altres). Amb l'arribada de l'any nou, Sierra Nevada arrenca el calendari de competicions i esdeveniments comercials, amb unes 30 cites esportives des del proper cap de setmana fins al final de la temporada.\nLes nevades d'aquest cap de setmana han millorat les prestacions de Sierra Nevada en tots els aspectes, especialment pel que fa a qualitat de neu, que torna a ser neu pols a totes les pistes. Els gruixos oscil·len entre els 40 i 150 centímetres.\nEncara que l'estació andalusa ofereix des de fa setmanes pistes en els seus sis àrees esquiables (Penell, Llacuna, Lloma Dílar, Riu, Parador-Cauchiles i Borreguiles), ara les màquines i el sistema de neu produïda concentren els seus esforços a incorporar nous recorreguts i completar d'altres, com les pistes 'negres' o l'itinerari complet de la pista l'Àguila, una de les més llargues d'Espanya amb gairebé 6 quilòmetres de recorregut.


Fem cultura? – Ilercavònia\nInteressa aquí d’escatir quina incidència pot tenir el nou pla, que situa la cultura valenciana en l’horitzó del 2020, en allò que ateny específicament el Maestrat.\nEl pla contempla la territorialització mitjançant l’impuls de consells comarcals de les arts, la cultura i la creació. Salvant la contradicció que al País Valencià les comarques no tenen cap reconeixement oficial, tal com tocaria segons el que marca l’estatut d’autonomia, potser es tracta d’una oportunitat per remoure la qüestió. Això o continuar servits pel marc provincial administrat per la Diputació, que ha fet i desfet en els camps que li ha convingut tingués o no competència per fer-ho. Aquests consells han d’estar compostos per agents públics i privats, del món associatiu i centres d’estudis comarcals i locals. Almenys, pel que respecta al món associatiu i als centres d’estudis, es tracta d’una oportunitat per establir un àmbit de coordinació que fins a data d’avui pot considerar-se inexistent. Fóra bo que, tractant-se de la cultura, que les associacions culturals i els centres d’estudis plantegen que aquesta territorialització es corresponga, no amb la distribució territorial traçada pseudooficialment per un informe al 1987, en què s’establia l’Alt i el Baix Maestrat i es deixava fora una sèrie de pobles que hi havien pertangut històricament; sinó amb la totalitat dels pobles del Maestrat històric, de manera que les polítiques culturals que s’hagen d’aplicar de resultes del pla superen el localisme i miren el Maestrat com un conjunt actual. I no com un espectre esvaït o un simple tòpic.\nAquest plantejament és convenient si és que es vol tenir accés a la possibilitat de bastir un un circuit cultural i d’espais creatius dinàmic i integrat, un circuit que aglutine tot el potencial dels pobles xicotets, de manera que el programa Projectes d’Art i Cultura pel Territori (PACTE) s’hi puga implantar amb garanties de continuïtat. Avui, el Maestrat té unes infraestructures culturals insuficients i endarrerides. Hi ha museus amb col·lecció museogràfica registrada que no tenen cap calendari d’activitats o senzillament estan tancats. La integració d’aquestes infraestructures en un circuit cultural suposa un incentiu turístic molt important, que s’ha menystingut durant molt de temps. Tampoc no es tracta d’esperar que un nou pla ho solucione amb diners de la Generalitat, sinó de coordinar esforços també des dels municipis. En tot cas, el turístic, l’econòmic, no és l’incentiu més important. Hi ha una relació directa entre museus, patrimoni i educació. L’educació hauria d’incloure el coneixement del patrimoni propi, de manera que aquest coneixement actue com a factor d’arrelament i d’atractiu en les noves generacions. No es pot negar que bona part del localisme inherent a la vida social de les ciutats i pobles del Maestrat respon al desconeixement que tenim del nostre patrimoni. No es poden programar excursions escolars a museus que no compten amb cap programa educatiu.\nDe la mateixa manera, el pla contempla la creació de punts de lectura. No parla de biblioteques potser perquè ja no s’està en disposició de complir de manera generalitzada amb els estàndards que una infraestructura d’aquestes característiques demana. Apropar la lectura als pobles, convertir-la en una pràctica cultural contra el rentat de cervell dels mitjans de comunicació de masses sembla una iniciativa gairebé rousseauniana. Normalment, el nivell cultural d’una societat es mesura sobretot a partir de l’índex de lectura. Segons un informe de la Fundació pel Llibre i la Lectura (FULL) de març de 2015, els índex de lectura valencians, amb dades de 2012, es troben per sota de la mitjana espanyola (56,8% davant del 59,1%, molt lluny de la mitjana europea: 71%) i només un 2% dels llibres venuts al País Valencià són escrits en valencià, menys que en èuscar a Navarra. Així doncs, ara faltarà veure quin és l’interès dels municipis per atreure l’obertura d’un d’aquests 80 punts de lectura.\nAixò no trau que, des de qualsevol punt de vista, resulte necessària una biblioteca comarcal. Es tracta d’entendre que és una infraestructura bàsica per a la cohesió social per mitjà de l’accés a la lectura i al consum cultural. Al mateix nivell que l’hospital, però en el terreny educatiu i d’accés a la cultura. La dotació de biblioteques locals que hi ha actualment demana un posicionament més clar que una biblioteca singular, amb un edifici propi i uns recursos potents, tant en fons com en connectivitat com en activisme, podria afavorir decisivament.\nDeixem-ho aquí i no entrem a tractar la problemàtica dels arxius municipals dels pobles més xicotets. Esperem que els agents que han de participar en aquest consell comarcal estiguen prou a l’aguait per no deixar passar de llarg l’oportunitat.\nAquesta entrada s'ha publicat en Cultura, Patrimoni, Política, Societat, Territori i etiquetada amb Maestrat. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n← Comarques centrals dels Països Catalans\nComarques i comarques →