Blic: Vojvodina bez prava da donosi zakone | Autonomija\nBlic: Vojvodina bez prava da donosi zakone\nNajveća izmena Statuta Vojvodine biće ukidanje mogućnosti da pokrajina donosi odluke sa zakonskom snagom, sazna…\nNajveća izmena Statuta Vojvodine biće ukidanje mogućnosti da pokrajina donosi odluke sa zakonskom snagom, saznaje „Blic”. Umesto toga, kao kompromisno rešenje ići će se na formulaciju da će sistemski zakoni omogućavati da Vojvodina iz nadležnosti koje su joj delegirane odluke donosi sama, ali da će to ipak biti podzakonski akti. O tome će se uskoro razgovarati i sa koalicionim partnerima u Vladi Srbije, tvrde izvori „Blica” iz vladajuće koalicije.\nO ovoj temi nedavno je razgovarano u Predsedništvu DS. Zaključeno je da bi Ustavni sud Srbije lako oborio odredbu o zakonodavnoj aktivnosti Skupštine Vojvodine i da je potrebno menjati tekst u tom delu.\n– Posle pravne analize utvrđeno je da tekst nije dobar. Čak je na sednici Predsedništva spominjano da bi zakoni važili do Save, a od nje vojvođanski zakoni. Zato je predloženo kompromisno rešenje da sistemski zakoni daju mogućnost da Vojvodina iz oblasti koje su joj dodeljene Ustavom može da odredi kako će se odluke iz zakona sprovoditi na njenoj teritoriji – kaže naš sagovornik iz vrha DS.\nSukob dve struje\nNaš izvor tvrdi da je vođena rasprava i o tome da li bi te izmene mogle da se izvrše amandmanima u Skupštini Srbije, ali je odlučeno da to ipak uradi Skupština Vojvodine, jer je ocenjeno da su Bojan Pajtić i Svetozar Čiplić pravili Statut, pa oni i treba da ga menjaju.\nVojvođanska struja koju predvodi Pajtić jeste veoma jaka u DS, ali ne toliko da bi se suprotstavljala predsedniku DS Borisu Tadiću koji insistira da se Statut uskladi sa Ustavom.\nProblem za vojvođanske demokrate jeste u činjenici da će DS morati da vrati Statut na doradu u Skupštinu Vojvodine gde će ga sačekati opozicija, ali i nezadovoljni pripadnici Mađara i LSV.\nOpozicija i Srpska pravoslavna crkva reagovali su na tekst Statuta poručujući da je neustavan i separatistički. Arhijereji SPC su u pismima državnom vrhu izrazili neslaganje sa predlogom vojvođanskog statuta, ocenjujući da je protivustavan, jer predviđa stvaranje „države u državi”.\nMeđutim, ni u vladajućoj koaliciji se o Statutu ne misli ništa bolje. Lider SPS Ivica Dačić već je rekao da oni nemaju ništa protiv autonomije Vojvodine, ali da neće pristati da glasaju za pravljenje države u državi. Glas socijalista će se sigurno slušati, jer bi oni sa opozicijom mogli da obore Statut u Skupštini Srbije.\n– Tekst Statuta Vojvodine, koji je sredinom oktobra prošle godine usvojio pokrajinski parlament i uputio ga Skupštini Srbije na usvajanje, unekoliko će biti izmenjen. Te izmene treba da usvoji Skupština Vojvodine na sednici koja će se održati do kraja ovog meseca – najavio je koordinator vladajuće koalicije u pokrajinskom parlamentu i šef poslaničkog kluba DS dr Dragoslav Petrović.\n– Pokrajinski parlament će do kraja februara ponovo razmotriti predloženi Statut radi eventualnog usaglašavanja nekih pravno-tehničkih pitanja kako bi se sa zakonom o prenosu nadležnosti sa republike na pokrajinu u paketu našao pred poslanicima u republičkom parlamentu – izjavio je za „Blic nedelje” dr Petrović. Jedan od autora Statuta Tamaš Korhec, inače pokrajinski sekretar za upravu i propise, potvrdio je novinarima da su tokom usaglašavanja Statuta i zakona o prenosu nadležnosti, moguće neke izmene u Statutu, navodeći primer prava pokrajine na međunarodnu saradnju.\n– Tu su najviše osporavani termini „međunarodna saradnja” i „međunarodni ugovori” – izjavio je Korhec i najavio da će se ti termini zameniti sintagmama „međuregionalna saradnja” i „međuregionalni ugovori”.\nPravno-tehnička redaktura predloženog Statuta odnosi se i na odredbe u kojima se predlaže da odluke Skupštine Vojvodine imaju zakonodavnu snagu. Ova formulacija će se terminološki „ispeglati” kako se ne bi tumačilo da pokrajina ima zakonodavnu vlast. Na to je ukazao i sam predsednik Srbije i lider Demokratske stranke Boris Tadić, koji je prošle nedelje izjavio da Vojvodini pripada izvršna ali ne i zakonodavna i sudska vlast.\nNajavu da će pokrajinski parlament ponovo razmotriti predloženi Statut Vojvodine pozdravio je Demokratski savez vojvođanskih Mađara, jedan od članova Mađarske koalicije. U saopštenju za javnost ova stranka navodi da će se „otvoriti mogućnost da poslanici razmotre primedbe mađarskog korpusa kako bi se u Statut uvrstila institucija zagarantovanih parlamentarnih mesta manjinama”, kao i da se iz „Statuta izbriše odredba o formiranju Saveta nacionalnih zajednica od 30 članova. U suprotnom će pokrajinska vlada neposredno kontrolisati Savet nacionalnih zajednica i ostvariti političku dominaciju nad njim”.\nPonovno izjašnjavanje o Statutu u pokrajinskom parlamentu iznenadilo je koalicione partnere DS. Politički savet Lige socijaldemokrata Vojvodine izdao je saopštenje kojim traži da zakon o nadležnostima Vojvodine bude specijalni zakon – leks specijalis.\n„Neophodno je da zakon o nadležnostima bude specijalan kako ne bismo došli do toga da budući zakoni menjaju status Vojvodine” – navodi se u saopštenju LSV. Savet takođe smatra da u budući zakon o nadležnostima Vojvodine mora ući i odredba da Vojvodina ima pravo na formiranje naučnih institucija.\n„U vezi sa tim, LSV podržava različite inicijative koje Vojvođansku akademiju nauka i umetnosti vide na samo kao institucionalni okvir razvoja nauke i umetnosti u pokrajini nego i kao neophodan činilac modernizacije i oplemenjivanja kulturnog, prosvetnog, naučnog i duhovnog razvoja Vojvodine”, navodi politički savet LSV.\nU međuvremenu, iako je Vlada Srbije slovila za zvaničnog predlagača zakona o prenosu nadležnosti, čije je usaglašavanje, kako navodi dr Dragoslav Petrović, u završnoj fazi, republičkom parlamentu na usvajanje u paketu sa Statutom, verovatno će ga predložiti parlament pokrajine kao kompromisno rešenje. Jer, potpredsednik DS i predsednik vojvođanske vlade dr Bojan Pajtić već duže vreme govori da „deo ministara Republičke vlade ne želi da stane iza ovog zakonskog predloga”.\nDok predsednik Zakonodavnog odbora Narodne skupštine Srbije Vlatko Ratković, inače poslanik DS iz Vojvodine, kaže da su Vlada Srbije i Pokrajinska skupština po Ustavu ovlašćeni predlagači, predsednik vojvođanskog dela DS Dušan Elezović objašnjava „da je to ko će zakon dostaviti Skupštini samo stvar političkog dogovora (!?)”.\n– Postoje dve mogućnosti. Prva je da Republička vlada bude predlagač tog zakona, što znači da bi on bio direktno upućen u skupštinsku proceduru. Drugi način je da predlagač bude Pokrajinska skupština, ali onda bi se on morao naći na dnevnom redu pokrajinskog parlamenta. Kojim putem ćemo ići, znaćemo posle konačnog dogovora sa predstavnicima Republičke vlade – izjavio je za „Blic” Dušan Elezović.


Dvosoban stan, Beograd, Beograd na vodi, Savski Venac, prodaja, 60m2, 473888e, id426873 - Oglasi pretraganekretnina.com\nDvosoban stan, Beograd, Beograd na vodi, Savski Venac 473.888€60 m2\nCena: 473888 €\nOpis: BW Kula - BEZ PROVIZIJE ZA KUPCA 2.0, 60m2, CG, 25/42, lift, telefon, kablovska, internet, klima, interfon Ekskluzivan stan u zgradi St. Regis. Kula Beograda sa neverovatnim pogledom, poslovno-stambeni kompleks koji će biti centar interesovanja. Prestižna lokacija, obilje zelenila i parkova. Zgrada sa lobijem i obezbeđenjem. Kula Beograd biće najviša i najistaknutija savremena konstrukcija u Srbiji i regionu. Ona će biti eksponat modernosti, graciozna građevina od stakla i čelika, jednako zadivljujuće spoljašnjiosti kao i pogled koji se pruža iz njene unutrašnjosti, prekrasno odražavajući


Miroslav Lučić: Došlo vrijeme za novu fazu razvoja Istočnog Sarajeva - Citaj Filter\nMiroslav Lučić: Došlo vrijeme za novu fazu razvoja Istočnog Sarajeva\nIstočno Sarajevo treba da postane privredni, univerzitetski, kulturni, sportski i turistički centar, kaže u intervjuu za “Nezavisne” Miroslav Lučić, zajednički kandidat SDS-a i PDP-a za gradonačelnika Istočnog Sarajeva.\n“U saradnji s opštinama i Vladom RS nastojaću da formiramo jednu slobodnu zonu koja će biti mjesto trgovine i razmjene i Istočno Sarajevo bolje pozicionirati na privrednoj mapi RS”, kaže on.\nKoji su Vaši planovi koje mislite implementirati ako Vam građani ukažu povjerenje?\nLUČIĆ: Smatram da je došlo vrijeme za novu fazu razvoja Istočnog Sarajeva. Pokrenuću aktivnosti da naš grad postane privredni, univerzitetski, kulturni, sportski i turistički centar. Pokrenuću aktivnosti da se u Istočno Sarajevo vrate firme iz Srbije koje su otišle u FBiH. S obzirom na odnose koje imamo sa Srbijom, mislim da se to mora mijenjati. U saradnji s opštinama i Vladom RS nastojaću da formiramo jednu slobodnu zonu koja će biti mjesto trgovine i razmjene i Istočno Sarajevo bolje pozicionirati na privrednoj mapi RS. Jedna od tačaka je stvaranje uslova za stvaranje predstavništva Istočnog Sarajeva u Beogradu jer smatram da moramo više biti prisutni u Srbiji i Beogradu. S obzirom na to da je Istočno Sarajevo turistički primamljiv centar, boriću se za integrisano upravljanje turizmom, imajući u vidu da je prisutna velika gradnja na Jahorini, ali i nekim drugim turističkim destinacijama. Inače, turizam je vrlo važna privredna grana u našem gradu koju treba razvijati. Domaći poljoprivredni proizvodi se moraju prodavati i nuditi turistima koji dolaze na naša odredišta. Izgradnja hotelskih kapaciteta je presudna za angažovanje domaće građevinske operative. Takođe, predvidio sam formiranje centra za inovacije koji sam nazvao “Garaža” da privučemo mlađe ljude. Želio bih da to bude centar ljudi s idejama, posebno u vezi s informacionim tehnologijama, imajući u vidu da imamo dva tehnička fakulteta na našem univerzitetu koji sigurno imaju kvalitetne nastavne kadrove i studente. Onda želimo da privučemo investitore koji će te ideje realizovati. Odmah ću preći na formiranje Savjeta za demografsku politiku jer mislim da je to jako važna oblast i na taj način pokušati da dugoročno utičem na poboljšanje demografske slike u gradu. Potrebno je kod mladih ljudi razviti svijest stvaranja porodice i očuvanja nacije jer to je, na kraju krajeva, zadatak svih nas.\nŠta Vas čini boljim kandidatom od Vašeg protivnika Ljubiše Ćosića?\nLUČIĆ: Trudim se da moja kampanja bude korektna i ne mislim nikoga da kritikujem, nego da iznosim ideje svog tima šta treba raditi. Ja sam deset godina predsjednik Skupštine Istočnog Sarajeva i trudio sam se da utičem na ravnomjerni razvoj svih šest naših opština. Želio sam da utičemo da se ovi centri povezuju i da napravimo jednu kompaktnu cjelinu. A Gradsku upravu vidim kao organ koji treba da omogući sinhronizovani razvoj opština. Tako sam se nastojao ponašati svih ovih godina.\nKako novi način izbora, odnosno direktan izbor gradonačelnika, utiče na to?\nLUČIĆ: Prije ste morali biti dobri u svojoj opštini kako bi vas Skupština opštine predložila i onda skupštinska većina o tome odlučuje. Ovo je sad drugačije i nadam se da će ono što sam radio biti prepoznato od naših stanovnika. Ovo nije veliki grad i vjerujem da će građani znati prepoznati moje rezultate.\nKako ocjenjujete mogući uspjeh SDS-a i opozicije u drugim lokalnim zajednicama u RS s obzirom na to da SNSD očekuje pobjedu u barem 80 odsto lokalnih zajednica?\nLUČIĆ: Mislim da to nije utemeljeno. U toku kampanje i ranije sam primijetio da su ljudi u RS nezadovoljni stanjem, a to je direktna odgovornost SNSD-a. Mislim da će to narod na ovim izborima kazniti. Očekujem sličan rezultat kao 2012. Kad je u pitanju Istočno Sarajevo, tu smo u tri opštine opozicija, a u tri nismo, na nivou grada smo pozicija. Očekujem pobjedu svih šest naših kandidata, uključujući i Nenada Vukovića koji je pokazao posvećenost svojoj opštini Pale. Vjerujem da će građani znati prepoznati naše rezultate i zato očekujem i svoju pobjedu i pobjedu kandidata SDS-a i PDP-a.\nTags: Izbori 2020 Istočno Sarajevo lokalni izbori Miroslav Lučić\nPrethodna Ljubiša Ćosić: Grad Istočno Sarajevo ću staviti na prvo mjesto\nSledeća Šešlija: Bićemo opština sa najviše investicija, projekata i novih radnih mjesta


Izvor: B92, 13.Dec.2019, 18:33\nBeč -- Preliminarni dogovor o tranzitu gasa iz Rusije preko Ukrajine postoji, a strane nastavljaju da razgovaraju o konkretnim pitanjima.\nZa sada nema konačne verzije dogovora, rekao je izvršni direktor Naftogasa Ukrajine Jurij Vitrenko.\n"Nastavljamo da razmatramo konkretna pitanja na raznim nivoima", rekao je Vitrenko nakon sastanka sa šefom Gasproma Aleksejom Milerom u Beču.\nOn je dodao da za sada nije utvrđen datum sledećih pregovora >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Rusije i Ukrajine.\nGlavna tema današnjih pregovora bilo je produžavanje ugovora o tranzitu gasa iz Rusije u Evropu preko ukrajinske teritorije posle 2019. godine, pošto važeći desetogodišnji sporazum ističe krajem ove godine.\nVitrenko je ranije rekao da je 13. decembar krajnji rok za zaključivanje ugovora o dugoročnom obezbeđivanju tranzitnog kapaciteta ukrajinskog gasno-transportnog sistema, prenosi Sputnjik.\nPrethodni bilateralni pregovori održani su 28. novembra u Beču. U njima su učestvovali ruski ministar energetike Aleksandar Novak, ministar energetike i zaštite životne sredine Ukrajine Aleksej Orželj, predsednik uprave Gasproma Aleksej Miler, rukovodioci Naftogasa Ukrajine i Operatera sistema za tranzit gasa Ukrajine.\nRTS: Još bez konačnog dogovora tranzitu gasa iz Rusije u Ukrajinu\nSrbijaDanas.com: Dogovor na pomolu - Rusija i Ukrajina postigle preliminarni dogovor o tranzitu gasa


Kompanija Newsquest ukida radna mesta fotografa Kompanija Newsquest ukida radna mesta fotografa – Personal magazin\nRadna mesta fotografa prva su na listi planiranih ukidanja u kompaniji Newsquest i globalnoj novinskoj agenciji Reuters sa sedištem u Londonu. Prema novinskim izvorima, slična otpuštanja planirana su i u…\nRadna mesta fotografa prva su na listi planiranih ukidanja u kompaniji Newsquest i globalnoj novinskoj agenciji Reuters sa sedištem u Londonu. Prema novinskim izvorima, slična otpuštanja planirana su i u Times-u gde je od fotografa traženo da se ponovo prijave za posao.\nBroj Reuters-ovih fotografa smanjiće se sa 18 na 15, a u Newsquest-u je najavljeno ukidanje 6 pozicija i njihovih naslova koji pokrivaju severni London i Midlland.\nU obrazloženju izdavača kaže se da do smanjenja broja fotografa dolazi zbog smanjenja prostora u izdanjima, zbog sve razvijenje tehnologije mobilnih telefona putem kojih dobijaju fotografije, kao i značajnom prilivu fotografija iz izvora izvan kompanije. U izjavi Reuters-a navodi se da je u vrlo konkurentnom vremenu neophodno da se izbegnu duplikacije radnih mesta, kako bi solidnija finansijska situacija obezbedila da Reuters ostane svetski lider u kvalitetnim vestima i sportskoj fotografiji.\nKompanija Newsquest ukida radna mesta fotografa was last modified: December 17th, 2014 by Redakcija


Otvorena izložba “Zlatne ruke Potkozarja” – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nOtvorena izložba “Zlatne ruke Potkozarja”\nPomoćnik ministra za turizam i ugostiteljstvo Republike Srpske Aleksandra Trifković istakla je da će Ministarstvo trgovine i turizma i u narednom periodu pružiti podršku projektima koji promovišu tradiciju potkozarskog kraja.\n“Smatramo da ovakve manifestaciju obogaćuju turističku ponudu Srpske”, rekla je Trifkovićeva.\nGradonačelnik Prijedora Marko Pavić rekao je da ova prestižna manifestacija afirmiše tradicionalne vrijednosti potkozarskog kraja, iz godine u godinu okuplja sve više posjetilaca i izalagača, te privlači i goste izvan Potkozarja.\n“Ovim želimo da pokažemo šta sve mogu napraviti te zlatne ruke naroda Potkozarja i sve vrijednosti koje su njegovali naši preci koje treba obnavljati i prenositi na mlade generacije”, rekao je Pavić.\nOn je dodao da manifestacija ima i prodajni karakter, gdje svi imaju priliku i pokazati svoje umijeće, ali i prodati svoje rukotvorine.\nDirektor Turističke organizacije Prijedor Amira Ganić rekla je da su među izlagačima 12 udruženja, četiri radionice i 23 pojedinca, kao i da ova manifestacija u okviru Kulturnog ljeta “Prijedor 2013” ima prodajni, izložbeni i takmičarski karakter.\n“Stručna komisija u sastavu arheolog Milenko Radivojac, etnolog Marija Radaković i likovni umjetnik Mesud Hodžić dodijeliće novčane nagrade od 200 KM za prvo mjesto i po 100 KM za drugo i treće mjesto u kategorijama najoriginalniji eksponat i najljepše uređen štand”, dodala je Ganićeva.\nCijene eksponata iznose od dvije do 250 KM. Na dvadesetak štandova na malom gradskom trgu danas i sutra građanima i gostima Prijedora nudi se širok izbor ručnih radova od drveta, dekorativnih i odjevnih predmeta i ručno rađenog nakita.\nOrganizatori su Turistička organizacija i grad Prijedor, pokrovitelji grad Prijedor, Ministarstvo prosvjete i kulture Srpske, Ministarstvo trgovine i turizma Republike Srpske i “Dunav osiguranje”, a partner udruženja “Promotur”.\nJagodina, Zvezda i Voša na ispitima\nNovinarima ponovo zabranjen ulazak na deponiju


ISPLIVAO DIPLOMATSKI SKANDAL: Brnabićka se posvađala sa zvaničnikom SAD u Londonu | Vesti Dana\nNa nedavnom sastanku u Londonu, na marginama Investicionog samita o Zapadnom Balkanu, pale su teške reči između premijerke Ane Brnabić i v.d. zamenika pomoćnika državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju Metjua Palmera, pišu beogradski mediji, jer je premijerka insistirala da Vašington mora više da utiče na Prištinu po pitanju formiranja ZSO.\nPremijerki je dosadilo da Srbija uvek bude krivac kako ne čini dovoljno pa je uputila nekoliko oštrih reči Palmeru.\n„Mi od vas očekujemo da se snažnije založite da Priština ispuni svoj deo Briselskog sporazuma i formira Zajednicu srpskih opština“, istakla je Ana Brnabić.\nPalmer je želeo da uveri srpsku premijerku da SAD već čine sve u tom smeru.\n„Palmer je istakao da su SAD zainteresovane za nastavak dijaloga Beograda i Prištine i pitao je kako mogu da pomognu da se dijalog pokrene nakon ubistva lidera Građanske inicijative ‘Srbija, demokratija, pravda’ Olivera Ivanovića“, navodi izvor lista upoznat sa detaljima sastanka.\nNa sastanku koji je bio prilično težak, Brnabić je između ostalog naglasila da je pitanje očuvanja srpskih crkava i manastira civilizacijska tekovina i norma koja se podrazumeva, te da to ne smatra nikakvim ustupkom Srbiji.\nBrnabić je učestvovala na samitu koji je organizovao EBRD u Londonu i to je bila njena prva poseta Velikoj Britaniji od kako je imenovana za predsednicu Vlade.\nU kabinetu Brnabić nisu hteli da komentarišu njihova saznanja.


Uskoro realizacija projekata na sanaciji nacionalnih spomenika u Cazinu - Akta.ba\n01.08.2018. 08:27 / Izvor: Akta.ba\nFederalno ministarstvo kulture i sporta je nakon provedene procedure odabira projekata po Javnom pozivu za finansiranje projekata iz oblasti obnove kulturnog i graditeljskog naslijeđa prihvatilo dvije aplikacije koje se odnose na obnovu nacionalnih spomenika sa područja Grada Cazina, piše Cazin.ba.\nRadi se o aplikacijama JU Kulturni centar Cazin, kojoj je odobreno 20.000,00 KM za projekat sanacije i konzervacije dijela zidina Starog grada Ostrožac, te Službe za upravljanje razvojem Grada Cazina čija je aplikacija za projekat sanacije Kuće Nurije Pozderca podržana sa 13.000,00 KM.\nKako smo ranije najavili, u narednom periodu slijedi realizacija projekta "sanacija i konzervacija dijela zidina Starog grada Ostrožac“. Za ovaj projekat JU "Kulturni centar“ Cazin je prošle godine osigurala 18.000,00 KM kroz projektnu aplikaciju prema Federalnom ministarstvu kulture i sporta. Tim sredstvima, Ustanova pridružuje i vlastita, u iznosu od 12.900,00 KM, čime će se završiti sanacija ulazne kapije i dijela vanjskih bedema. U narednih nekoliko dana slijedi postupak raspisivanja javne nabavke za izvođača radova, a razlog za odlaganje realizacije bile su neophodne dozvole i saglasnosti koje smo uspjeli pribaviti prije nekoliko dana.\nKada se zbroje svi navedeni podaci vidljivo je da u ovom trenutku JU "Kulturni centar" i Grad Cazin realiziraju projekte na objektima sa statusom nacionalnog spomenika u ukupnoj vrijednosti od 228.572,32 KM, od čega je oko 65% sredstava osigurano kroz projektne aplikacije što daje dodatnu vrijednost našim zajedničkim nastojanjima na očuvanju i prezentaciji kulturne baštine Grada Cazina.


Rekordna naplata prihoda u BiH: Prikupljeno 5,3 milijardi KM - Impuls\nRekordna naplata prihoda u BiH: Prikupljeno 5,3 milijardi KM\nObjavljeno: Četvrtak, 02 Septembar 2021 12:23\nOd uspostave Uprave za indirektno oporezivanje prikupljeni su rekordni prihodi od indirektnih poreza:\n- U odnosu na ranije rekordnu 2019. godinu prikupljeno je 104.860.767 KM više.\n- U odnosu na prošlu 2020. godinu prikupljeno je 660.315.234 KM više.\nPrihodi od indirektnih poreza u osam mjeseci 2021. godine iznosili su 5 milijardi i 363 miliona KM i veći su za 660 miliona KM ili 14,04% u odnosu na isti period 2020. godine kada su iznosili 4 milijarde i 703 miliona KM.\nSamo u avgustu 2021. godine prikupljeno je 768 miliona KM indirektnih poreza što je za 186 miliona KM više u odnosu na avgust 2020. godine.\nNakon što je UIO izvršila povrat PDV-a privrednicima u iznosu od 958 miliona KM, neto prikupljeni prihodi koji su otišli u raspodjelu korisnicima za period januar – avgust 2021. godine, a to su država, entiteti i Distrikt Brčko, iznosili su 4 milijarde i 405 miliona KM i veći su za 543 miliona KM u odnosu na prihode koje su sa Jedinstvenog računa korisnici dobili u istom periodu 2020. godine.\nRASPODJELA PRIHODA ZA PERIOD JANUAR-AVGUST 2021. GODINE\nZa finansiranje državnih institucija za period januar – avgust 2021. godine raspoređen je iznos od 515 miliona KM. Fedraciji BiH raspoređeno je 2 milijarde i 428 miliona KM, Republici Srpskoj 1 milijarda i 321 milion KM, a Brčko distriktu 134 miliona KM.\nU tablici ispod dajemo prikaz ukupno raspoređenih sredstava entitetima i Brčko distriktu sa pripadajućim spoljnim dugom za period januar – avgust 2021. godine u poređenju sa istim periodom prošle godine. Svi iznosi su iskazani u milionima KM.\nPored raspoređenih prihoda u tabeli iznad, a po osnovu posebne putarine za izgradnju autoputeva i izgradnju i rekonstrukciju drugih puteva (0,25 KM), Federacija BiH je dobila dodatnih 136 miliona KM, Republika Srpska 89,9 miliona KM i Distrikt Brčko 4,6 miliona KM. Razlika predstavlja rezervu na posebnom računu za putarinu u iznosu od 0,25 KM.\nProzivaju EU zbog poreskih oaza\nKOMPLIKOVANA PROCEDURA Preduzeća u BiH potroše 411 sati za pripremu PLAĆANJA POREZA\nPoraz BiH na “zaboravljenim” računima\nBUNT POSLODAVACA U BiH više od 3.000 parafiskalnih nameta, neki idu direktno u džepove pojedinaca


Nagrada novinarima Oradija za izveštavanje o siromaštvu - oradio.rs\nNovinari Oradija Jelena Mijatović i Petar Klaić dobitnici su ovogodišnje nacionalne nagrade za dostojno izveštvanje o siromaštvu i socijalnoj isključenosti "Refleksija", koju dodeljuje Evropska mreža protiv siromaštva – Srbija.\nJelena i Petar nagradu su osvojili u kategoriji "Najbolji radijski prilog", za temu "Banka hrane neophodna sve siromašnijoj Srbiji" kojom su se bavili u našoj emisiji "U kakvoj zemlji želim da živim".\nPriznanja Evropske mreže protiv siromaštva - Srbija dodeljena su za najbolji štampani/online tekst, najbolji radijski i najbolji televizijski prilog. U konkurenciji su bili sadržaji koji se bave temom siromaštva i socijalne isključenosti u Srbiji i objavljeni su u štampanim, elektronskim ili onlajn medijima od nacionalnog, regionalnog i lokalnog značaja.\nU finalnom izboru za najbolji radijski prilog, osim novinara Oradija bila je i naša koleginica Nevena Vrtulek, novinarka Radio Novog Sada, sa prilogom "Beskućnici".\nFinalisti u ostalim kategorinama bili su:\nŠtampani/online mediji: Marija Grbić sa prilogom “Socijalna pomoć u Srbiji upola manja od minimilanih životnih potreba” (Nezavisno društvo novinara Vojvodine) i Silvija Stojić sa prilogom “Ko brine o nama kada svi okrenu leđa?" (iSerbia).\nTV prilog: Višnja Višnjić Milić sa prilogom "Hrana bačena za godinu - moguć obrok gladnima za tri godine" (Radio Televizija Srbije) i Vanja Đurić sa prilogom "Na ivici siromaštva živi oko 1,8 miliona ljudi, potrebna strategija" (Televizija N1).\nNacionalna Nagrada za dostojno izveštavanje se treći put dodeljuje u Srbiji i predstavlja netipičnu nagradu, s obzirom na to da žiri čine isključivo osobe sa iskustvom siromaštva i socijalne isključenosti (nezaposleni mladi, osobe sa invaliditetom, pripadnici nacionalnih manjina, korisnici socijalnih usluga i drugi).\nPetočlani žiri ove godine činili su: Adem Haljiti, Besima Jašari, Lana Nikolić, Ferenc Nemet i Jovana Stanojević.\nNagrađenu emisiju "Banka hrane neophodna sve siromašnijoj Srbiji" možete preslušati na našem podkastu:\nVredi čitati Miloša Švonju\nNovosadski festival knjige, peti po redu, održan je prošlog vikenda u našem gradu, a jedan od pokretača NOFEK-a Milan Ćosić…


Septembar 16, 2020 17:58\nKomercijalni ugovor za izgradnju Fruškogorskog koridora s kineskom kompanijom CRBC, vredan 606 miliona evra, usvojen je na jučerašnjoj sednici Vlade Srbije, izjavila je danas ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\n"Sve nadalje su sada tehničke stvari… Mi ćemo do kraja godine završiti projektno-tehničku dokumentaciju i verujem da ćemo do kraja sledeće godine konačno moći da počnemo radove na Fruškogorskom koridoru", rekla je Mihajlovićeva.\nPotpisan sporazum o namerama u vezi sa izgradnjom auto-puta Niš - Priština\nAmerička Međunarodna finansijska razvojna korporacija ( DFC ) i Izvozno-uvozna banka SAD ( EXIM ) potpisali su u utorak sporazume o namerama (LOL) sa Beogradom i Prištinom u cilju pomoći u finansiranju izgradnje Auto-puta mira, koji će povezivati Niš i Prištinu.\nKako je saopšteno iz DFC i banke EXIM , potpisani sporazumi nisu obavezujući i biće praćeni standardnim radnjama pre nego što finansiranje projekta bude zvanično uspostavljeno.\n"Auto-put mira doprineće ekonomskom razvoju i regionalnoj integraciji, povezivanjem Niša i Prištine", kazao je predstavnik DFC Adam BOULER ( Boehler ) dodajući da će taj projekat "služiti kao moćan simbol novih, transformišućih odnosa" Beograda i Prištine.\n"Pohvaljujem rad predsednika Trampa i cele administracije na ovom istorijskom sporazumu... Izvozno-uvozna banka SAD je posvećena podršci procesa koji donose napredak ekonomskom razvoju i zapošljavanju u regionu i podržava američki izvoz i radnike", kazao je.\nMali: Amerikanci nude milijarde dolara za razvoj privrede 7\nFormiran tim koji će raditi 24 časa dnevno sa DFC 12\n15:07 September 23, 2020\n15:02 September 23, 2020\n14:59 September 23, 2020


CRNA GORA: Svi kapaciteti stavljeni Srbiji na raspolaganje : Nadlanu.com\nCRNA GORA: Svi kapaciteti stavljeni Srbiji na raspolaganje\nObjavljeno 18. maja 2014. / 11:26:52\nPosle direktne komunikacije dva ministarstva, kako je saopšteno, dogovoreno je da se zdravstvene institucije Crne Gore stave na raspolaganje povređenim građanima Srbije, ukoliko za takvu vrstu pomoći bude iskazana potreba.\nDogovoreno je da se svim povređenim građanima Srbije koji zdravstvenu zaštitu, zbog preopterećenosti zdravstvenih institucija, ne mogu ostvariti u svojoj zemlji, omogući pružanje zdravstvene zaštite u svim zdravstvenim institucijama u Crnoj Gori, uključujući i Institut "Dr Simo Miloševic" u Igalu.\nMinistarstvo zdravlja Crne Gore je sa Montenegro Erlajnsom dogovorilo da njegova flota bude na raspolaganju 24 sata, u cilju besplatnog avioprevoza povređenih građana Srbije. Pružanje besplatnog avioprevoza i zdravstvene zaštite u Crnoj Gori, građana Srbije, ostvaruje se preko Kriznog štaba Republike Srbije.\nIz Crne Gore bi u Srbiju večeras trebalo da stignu dve taktičke grupe za pomoć stanovništvu ugroženom poplavama, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije, napominjući da su u prvoj grupi pripadnici spasilačkih ekipa, ronilačkog tima, specijalnih jedinica vojske, vojnog medicinskog i tima za tehničku podršku.\nNa evakuaciji ugroženih u poplavljenim područjima biće angažovano sedam vozila, šest kamiona i 41 pripadnik Vojske Crne Gore sa opremom za spašavanje. Drugu taktičku grupu čine dva helikoptera sa posadom, koji su stavljeni na raspolaganje Srbiji i nalaze se u pripravnosti.


Izrael: Beni Ganc izabran za predsednika parlamenta\nIzrael: Beni Ganc izabran za predsednika parlamenta Glavni rival izraelskog premijera Benjamina Netanijahua Beni Ganc izabran je danas za predsednika parlamenta JERUSALIM - Glavni rival izraelskog premijera Benjamina Netanijahua Beni Ganc izabran je danas za predsednika ...\nIzraelski poslanici izbarali Ganca, Netanjahuovog rivala za predsednika parlamenta\nLider saveza izraelskih partija centra Plavo i belo, glavni rival premijera Izraela Benjaminina Netanjahua, Beni Ganc, izabran je danas za novog predsednika parlamenta, Kneseta. Izbor Ganca predstavlja neočekivan korak koji može otvoriti put podeli vlasti između njih dvojice u ...\nIzraelska vlada otvara nuklearni bunker pored Jerusalima, Ganc novi predsednik parlamenta\nIzraelska vlada otvorila je ratni bunker na obroncima Jerusalima kako bi pomogla koordinaciju svoje kampanje protiv širenja koronavirusa, saopštili su neimenovani izraelski zvaničnici. Danas je za predsednika parlamenta izabran glavni politički rival izraelskog premijera ...\nGlavni rival premijera izabran za predsednika skupštine\nLider saveza izraelskih partija centra Plavo i belo Beni Ganc izabran je u četvrtak za novog predsednika parlamenta Kneseta. Ganc je glavni rival premijera Izraela Benjaminina Netanjahua Izbor Ganca predstavlja neočekivan korak koji može otvoriti put podeli vlasti između njih ...\nBeta - 26.03.2020\nLider saveza izraelskih partija centra Plavo i belo, glavni rival premijera Izraela Benjaminina Netanjahua, Beni Ganc, izabran je danas za novog predsednika parlamenta, Kneseta. Izbor Ganca predstavlja neočekivan korak koji može otvoriti put podeli vlasti izmedju njih dvojice u ...\nBeni Ganc izabran za predsednika izraelskog parlamenta\nLider saveza izraelskih partija centra Plavo i belo, glavni rival premijera Izraela Benjaminina Netanjahua, Beni Ganc, izabran je za novog predsednika parlamenta, Kneseta. Izbor Ganca predstavlja neočekivan korak koji može otvoriti put podeli vlasti između njih dvojice u vreme ...\nGanc izabran za predssednika Kneseta\nGlavni rival izraelskog premijera Benjamina Netanijahua Beni Ganc izabran je danas za predsednika parlamenta. Sa samo delimičnom podrškom Plavo-bele stranke i podrškom desničarskog Likuda izraelskog premijera Benjamina Netanijahua, Ganc je izabran sa 74 glasova "za" u Knesetu ...


Novak Đoković ima problem sa sistemom - sabotaža na Završnom mastersu\nNovak Đoković, prvi reket sveta, izgubio je u polufinalu Završnog Mastersa u Torinu od Saše Zvereva, ali srpski as je ponovo doživeo nepravdu koju ATP prema... 21.11.2021, Sputnik Srbija\nNovak Đoković već šest godina ne uspeva da osvoji trofej na Završnom turniru, a ove godine zaustavljen je u polufinalu.Samo 2017. godine najbolji teniser sveta se nije kvalifikovao na turnir jer je bio povređen, ali svih ostalih pet godina učinjena mu je nepravda koja je mnogima promakla.Đoković se uvek nalazio u grupi koja druga počinje mečeve što je značilo da kada stigne ako želi da stigne do polufinala igra dan za danom dok njegov protivnik ima dan odmora.Đoković je u petak odigrao poslednji meč grupne faze protiv Kamerona Norija, a duel je počeo u 21:10.Odmah u subotu, takođe u večernjem terminu Novak je igrao polufinalni meč protiv Zvereva, dok je Nemac ruskog porekla imao dan više odmora.Takva slučajnost događa se na poslednjih Novakovih pet učešća odnosno rivali najboljeg na svetu su pretežno imali dan više odmora.Ove sezone, Nemcu je taj dan dobro došao pa je uspeo da savlada Đokovića, a za trofej će se u nedelju od 17 časova boriti protiv Danila Medvedeva.\nsport, novak đoković, tenis, danil medvedev, aleksander zverev\nNovak Đoković, prvi reket sveta, izgubio je u polufinalu Završnog Mastersa u Torinu od Saše Zvereva, ali srpski as je ponovo doživeo nepravdu koju ATP prema njemu pravi već godinama.\nNovak Đoković već šest godina ne uspeva da osvoji trofej na Završnom turniru, a ove godine zaustavljen je u polufinalu.\nSamo 2017. godine najbolji teniser sveta se nije kvalifikovao na turnir jer je bio povređen, ali svih ostalih pet godina učinjena mu je nepravda koja je mnogima promakla.\nĐoković se uvek nalazio u grupi koja druga počinje mečeve što je značilo da kada stigne ako želi da stigne do polufinala igra dan za danom dok njegov protivnik ima dan odmora.\nĐoković je u petak odigrao poslednji meč grupne faze protiv Kamerona Norija, a duel je počeo u 21:10.\nOdmah u subotu, takođe u večernjem terminu Novak je igrao polufinalni meč protiv Zvereva, dok je Nemac ruskog porekla imao dan više odmora.\nTakva slučajnost događa se na poslednjih Novakovih pet učešća odnosno rivali najboljeg na svetu su pretežno imali dan više odmora.\nOve sezone, Nemcu je taj dan dobro došao pa je uspeo da savlada Đokovića, a za trofej će se u nedelju od 17 časova boriti protiv Danila Medvedeva.\n21 Novembar, 10:40


Novosadske škole u štrajku 25. februara\nZaposleni u novosadskim osnovnim i srednjim školama održaće štrajk upozorenja 25. februara, odlukom reprezentativnih sindikata u Srbiji.\nPrvi čas neće biti održan u prepodnevnoj i poslepodnevnoj smeni, odlukom sindikata.\nKako za 021 kaže predsednik Unije sindikata prosvetnih radnika Vojvodine Zvonimir Jović, Vlada i ministarstvo nisu ispunili ništa što je prošle godine obećano zaposlenima u prosveti, a položaj se čak i pogoršao. Sporazum koji su sindikati potpisali 24. aprila sa Vladom Srbije garantovao je da će se doneti zakon o platama u javnom sektoru.\n„I ono što svi zaboravljaju je da bi trebalo da se tim merama poboljša materijalni položaj prosvetnog radnika. Zakon očigledno nisu doneli, a ionako loš položaj nam se pogoršao. Vlada se i obavezala da će nam isplatiti novogodišnju nagradu i pomoć. Pomoć su isplatili u iznosu od 7.000 dinara, što je bruka i sramota jer je rečeno da će taj iznos biti do jedne prosečne plate, a onda su zakonom o budžetu ukinuli novogodišnje nagrade. Potpišu nešto što nisu spremni da urade“, kaže Jović.\nOn dodaje da ni to malo pomoći zaposleni u prosveti ne bi dobili da nije bilo štrajka upozorenja. „Nadam se da će ih i ovaj štrajk podsetiti na obećanja i da će početi da rade ono što su potpisali i prihvatili da urade. Jednostavno više nema lepih reči“, dodaje on.\nSindikati, podsetimo, traže povećanje plata za četiri odsto u aprilu, a potom za isti procenat u oktobru. Prosvetari traže i povlačenje Nacrta zakona o platama u javnom sektoru iz procedure jer je, kako kažu, štetan po ovaj sektor.


19 rujna, 2021 3:08 am\nPočetna/Satelitska TV (stranica 5)\nFilmski kanal Pitaara testira FTA na Astra 28,2E\nNovi zabavni kanal Pitaara pokrenuo je probno emitiranje u Evropi. Međunarodna verzija nekodiranog (FTA)signala Pitaara dostupna je na satelitu Astra 2G (28,2 ° E) u jakom evropskom snopu pokrivenosti. Prijem je stoga moguć s manjim antenama u regiji Srednje Evrope.Testovi se odvijaju prije službenog lansiranja na platformi Sky UK, a sve ukazuje da će program ostati besplatan te će stoga …\nNa satelitu Astra 1L (19,2 ° E) na frekvenciji 10,994 GHz, pol. H, SR: 22000, FEC: 5/6; DVB-S2 / 8PSK, pojavilo se pet novih UHD demo kanala za testiranje označenih sukcesivno brojevima 02 do 06. Do sada su na ovom transponderu identificirani samo jedan SES UHD demo kanal i UHD1 ASTRA / HD + kanal.Svi demo kanali SES UHD emitiraju …\nJedna od vodećih turskih muzičkih televizijskih stanica, PowerTürk TV, koja emitira putem satelita od 2003. godine, odlučila je prekinuti satelitsko emitiranje 1. marta 2021. godine. Ovo je iznenađujuća odluka operatera, koja pokazuje da je tržište muzičkih kanala u Turskoj u lošem stanju.Ranije je emiiranje završio poznati TV kanal Kral TV u vlasništvu Doguş Yayın Grubu.PowerTürk TV emitirao je slobodno (FTA) …\nStrana 5 od 132Prva...«34567\t»\t102030...Zadnja


Jović svađa velikane: U igri 70 miliona evra - Sportska centrala\nJović svađa velikane: U igri 70 miliona evra\n12 apr 2019. 09:56\nOtac Luke Jovića je izjavio nemačkim medijima da njegov sin ne želi u Barselonu, jer se plaši da na Nou Kampu ne bi imao dovoljno prostora da igra i nastavi svoj razvoj.\nDan kasnije, španska „Marka“ piše da je pravi razlog dvoumljenja srpskog golgetera ponuda Reala, koji je spreman da plati više od Katalonaca. Generalni direktor „kraljevskog kluba“ Hose Anhel Sančez sastao se prošlog meseca sa Jovićevim menadžerom Falijem Ramadanijem i započeo priču o transferu Luke Jovića.\n„Marka“ piše da je Real spreman da ponudi i do 70 miliona evra za napadača Ajntrahta, što je iznos koji Barselona ne želi da isprati. Navodi se da klub iz Madrida i Ajntraht od ranije imaju dobre odnose, koji su se pre svega ogledali u pozajmici mladih španskih igrača klubu iz Frankfurta. Nije isključeno da Real, pored silnog novca, u Nemačku pošalje i svog napadača Raula de Tomasa, trenutno pozajmljenog Rajo Valjekanu, kao zamenu za Jovića.\nIstovremeno, mediji u Engleskoj navode da je Jović u četvrtak uveče na meču između Benfike i Ajntrahta bio na skeneru čoveka zaduženog za transfere u Mančester Sitiju. Čiki Begiristajn, sportski direktor „građana“ bio je u Lisabonu i još jednom se uverio u kvalitete srpskog napadača o čemu će izvestiti Pepa Gvardiolu.\nMančester Sitiju svakako ne bi bio problem da parira ponudi Reala od 70 miliona evra.\nFK Ajntaht Frankfurt


Gubitak kratkoročnog pamćenja javlja se u pedesetima, međutim česta je pojava i kod mladih. Kod nekih osoba izaziva zabrinutost, a ponekad i depresiju. Stručnjaci tvrde da se ova pojava javlja kod onih gdje mozak smanjeno proizvodi kemikaliju potrebnu za funkciju pamćenja. Uzrok tome mogu biti i problemi s cirkulacijom, određeni lijekovi koji ometaju moždane funkcije i emotivni problemi poput stresa, dosade te gubitka životnog partnera.\nIpak, jedna od bitnih stvari koja utječe na rad mozga je prehrana. Naime, kako pad energije i koncentracije, tako i "rupe u pamćenju" mogu biti posljedica nepravilne prehrane, ali i niskog šećera u krvi. Pravilno unošenje namirnica pomoći će vam da koncentraciju i energiju odražavate na određenoj razini


Dva velika derbija u kategoriji pionira - SerbiaHoop\nDva velika derbija u kategoriji pionira u kvalitetnoj ligi. Crvena Zvezda je u subotu dočekala ekipu Partizana u svojoj sali u Železniku, gde je ostvarila ubedljivu pobedu rezultatom 76:53. Sinoć su u hali Pinki u Zemunu, pioniri KK Mladosti dočekali gradskog rivala KK Zemun. Konačan rezultat utakmice KK Mladost – KK Zemun Fitofarmacija 82:66.\nRutinska pobeda pionira Crvene Zvezde nad večitim rivalom\nOd samog početka Zvezda je uspela da nametne svoj ritam utakmice, u kojoj se igrači Partizana nisu snašli. Agresivna odbrana crveno-belih često je počinjala jos u ranoj fazi napada košarkaša Partizana, gde bi visokim presingom onemogućili ekipu Partizana da ima duže vreme za organizaciju pozicionog napada. Medjutim čak i u pozicionim napadima košarkaši Partizana delovali su dosta smušeno, konfuzno i bez ideje kako da zavše svoje akcije. Uglavnom crno-beli su u napadu pokušavali do poena da dodju prodorima kroz sredinu. Crveno-beli fizički dominantniji, dobro su skupljali u odbrani i punili reket gde su uspešno onemogućili rivala da dodje do poena prodorom. U prilog tome ide informacija da je Partizan u prvom poluvremenu ubacio samo 12 poena iz igre. Crno-beli jednostavno nisu imao lidera u ekipi koji bi svojom igrom mogao da ohrabri i ostatak tima da igraju sa više samopouzdanja. Sve u svemu, veoma loše poluvreme za ekipu Partizana.\nNa drugoj strani Zvezda silovita, raznovrsnija i konkretnija. Izuzetan protok lopte u napadu ostavljao je mogućnot šuta kako sa poludistance tako i sa distance. Čvrsta odbrana koju su igrali omogućila im je da dolaze i do tranzicione igre u kojoj su lako postizali poene. Crvenu Zvezdu je predvodio brilijantni Topalović koji je već u prvoj četvrtini bio dvocifren, a na poluvremnu imao 15 upisanih poena.\nKošarkaši Partizana uspeli su da dodju do kakve takve igre u poslednjih 13 minuta utakmice ali Zvezda im nije dozvolila da se rezultatski približe ni u jednom trenutku meča. Drugo poluvreme odigrano je u kombinovanim sastavima, u kojim je Partizan uspeo da uspostavi na momente svoju igru. Medjutim to nije bilo dovoljno da bi se ostvario bolji rezultat. Zvezda je uspela lako da do kraja utakmice održi razliku koju je imala i da sigurno utakmicu privede kraju. Kod košarkaša Crvene Zvezde najzapaženiji akter ovog duela bio je Topalović koji je utakmicu završio sa 22 poena. Topalović nam je priredio i najlepši momenat meča kada je iz levog ugla terena probio po čeonoj liniji i snažno zakucao loptu u koš sa dve ruke. Dobru partiju pružio je Lazar Dobrić koji je ubacio 9 poena. Istakao se i Filip Branković koji je postigao 10 poena i imao dve prelepe asistencije, uz dosta zalaganja u odbrani gde je apsolutno kontrolisao reket. U ekipi Partizana najazapaženiji igrač bio je Uroš Paunović koji je ubacio 13 poena. Paunović se solidno snašao na presingu crveno-belih gde je uz pomoć Sergeja Cvetkovića prenosio loptu na protivničku polovinu. Jedini igrač u ekipi koji se nije predavao ni u jednom trenutku meča. U drugom poluvremenu uspeo je tri napada uzastopno da probije odbranu Zvezde i poentira. Usamljen na terenu nije mogao više da utiče na rezultat. Cvetković kao jedan od lidera ekipe nije se najbolje snasao u ovoj utakmici. Zvezdini igrači su ga u potpunosti zaustavili, na kraju Cvetković je meč završio sa 6 poena.\nRezultat 76:53 u korist domaće ekipe, što je vodi na čelo tabele makar i preko noći. Zveda je sebi obezbedila plasman na polufinalni turnir prvenstva pionirske lige, a njihovog večitog rivala očekuje u nastavku lige borba za 4. mesto, u kojoj će morati da daju 100 posto svojih mogućnosti u poslednja četiri kola, jer osim njih na tu poziciju pretenduju i KK Zemun, kao i KK Vizura.\nKK Mladost Zemun bolja od KK Zemuna u lokanom derbiju\nObe ekipe ulaze u meč otvoreno sa par vezanih poena i sa jedne i sa druge strane. Mladost, koja je prepoznatljiva po brzoj igri je do svojih poena dolazila uglavnom iz polu kontri i kontri, Popović je dugim pasovima lepo pronalazio otvorene Nikolaševića i Milijaševića koji su dobro tršali i bez problema završavali, dok se Zemun više oslanjao na pozicioni napad i preko Vidačića pronalazio put do koša. Na kraju prve četvrtine rezultat je bio 24:17 u korist Mladosti. Zemun se nije predavao i sa par pogođenih šuteva spolja Ivanjca i Vidačića držao priključak, dok Mladost nije odustajala od svoje igre u napadu uglavnom preko bekovskog tandema Popović-Milijašević, a uz dosta komunikacije i preuzimanja u odbrani terali protivnike na iznuđena rešenja i na poluvreme se otišlo sa +9 za Mladost 43:34.\nU drugom poluvremenu Zemun pokušava da smanji prednost, u odbrani su uspeli da uspore napad Mladosti, a u napadu su uglavnom preko Vujovića sa niskog posta i par dobrih prodora Spasića dolazili do sigurnih poena. Mladost u tom trenutku u igri drži Milijašević koji sa nekoliko vezanih poena i par lepih poteza ne dozvoljava Zemunu da priđe rezultatski. Zemun poslednjim atomima snage pokušava da stigne rezultat i preko Vujovića i Vidačića uspevaju da spuste na -5 uglavnom sa linije slobodnih bacanja, ali to je bilo sve , više od toga nisu mogli. Sredinom 4. četvrtine su pali i Mladost prodorima Popovića i trojkom Nikolaševića odlazi na preko 10 poena razlike i uvodi utakmicu u miran kraj. Na kraju pobeda Mladosti od 83:66.\nU ekipi Mladosti najzapaženiji bili su Ilija Milijašević sa 30 poena, Srđan Popović je ubacio 21, dok je Boris Nikolašević meč završio sa 16. U redovima Zemuna bolji od ostalih bili su Lazar Vujović sa 19 i Igor Vidačić sa 16 poena, treba pomenuti i dobru partiju Luke Ivanjca sa 8 poena koji je kao i Milijašević godinu dana mlađi od konkurencije (2004).\nOvom pobedom Mladost je zadržala prvo mesto na tabeli koje deli sa ekipom Mege, dok je Zemun pao na 6. mesto ali ima i utakmicu manje od Partizana i Vizure koji imaju isti broj poraza kao i oni. Te tri ekipe će nastaviti borbu za 4. mesto na tabeli koje vodi na polufinalni turnir prvenstva Srbije za pionire. Mladost je uz Megu i Crvenu Zvezdu definitivno obezbedila prolazak dalje tako da ne moraju da brinu za svoj status.\n26jul 26. jula 2019.\nNajava: U18 Evropsko Prvenstvo 2019\nSutra počinje FIBA U18 Evropsko prvenstvo. 16 najboljih evropskih reprezentacija takmičiće se za prestižnu titulu prvaka evrope do 18... read more


U noći između srede i četvrtka lopovi su opljačkali prostorije na stadionu FK Naprijed u banjalučkom naselju Obilićevo, i tom prilikom su ukrali - traktor.\nTaj traktor je služio za održavanje terena, a njegova vrednost se procenjuje na 7.000 konvertibilnih maraka, odnosno oko 3.500 evra.\nZa sada nepoznati počinioci su iskoristili činjenicu da je ovom klubu već više od pola godine isključena struja i da je na stadionu mrak, tako da su obili lance i katance, te odvezli traktor.\n"OVO JE KATASTROFA ZA PARTIZAN!" Savo Milošević ZAGRMEO zbog poslednje odluke UEFA!\nTrener fudbalera Partizana Savo Milošević rekao je da je odluka Evropske kuće fudbala o neigranju revanš mečeva u kvalifikacija za Ligu Evrope za sledeću sezonu katastrofalna po njegov tim.\nStudenti prostestuju zbog odluke da napuste domove


Šojgu: Modernizacija ruske nuklearne trijade na najvišem nivou u istoriji - 21.12.2021, Sputnik Srbija\nŠojgu: Modernizacija ruske nuklearne trijade na najvišem nivou u istoriji\nModernizacija nuklearne trijade Ruske Federacije dovedena je na najviši nivo u istoriji – iznosi 89,1 odsto, izjavio je ruski ministar odbrane Sergej Šojgu na... 21.12.2021, Sputnik Srbija\nPrema njegovim rečima, unapređuju se i sposobnosti vazduhoplovne i pomorske komponente nuklearne trijade. „Nuklearne snage strateške avijacije dopunjene su sa četiri modernizovana strateška nosača raketa Tu-95MS. Mornarica je dobila još jednu podmornicu na nuklearni pogon projekta 'Borej-A' naoružanu balističkim raketama 'Bulava'“, dodao je ministar.Ruske vazdušno-desantne snage su, kako kaže, 2021. godine dobile skoro 500 jedinica nove i modernizovane opreme. Opremljenost ruske vojske i mornarice savremenim naoružanjem iznosi 71,2 odsto, naveo je.On je napomenuo da su državna testiranja hipersonične krstareće rakete „Cirkon“ pri kraju i da će njene serijske isporuke početi 2022. godine.Istovremeno, Šojgu je konstatovao da su ruske Oružane snage ispunile sve zadatke planirane za 2021. godinu i da su njihove borbene mogućnosti povećane za 12 odsto. „Obezbeđen je planirani nivo održanja odbrambene sposobnosti zemlje“, kaže ministar.Prema njegovim rečima, primena svih zaključenih ugovora osigurala je isporuku više od pet hiljada primeraka osnovnog naoružanja, a ispravnost borbene tehnike ostala je na nivou od 95 odsto.Ove godine je ukupan obim kapitalnih investicija prenetih korisnicima iznosio više od 155 milijardi rubalja, čime je značajno smanjen obim nezavršene izgradnje, dodao je ruski ministar.Prioritetni zadaci za narednu godinuMinistar odbrane je saopštio prioritetne zadatke za 2022.godinu. Sledeće godine planirano je da se vazduhoplovnim strateškim nuklearnim snagama isporuče dva aviona ─ strateška nosača raketa Tu-160M, a planirano je i primanje u sastav flote podmornice na nuklearni pogon „Borej-A“ „Generalisimus Suvorov“, a Vazdušno-kosmičke snage dobiće pet divizijskih kompleta PVO sistema S-400 „Trijumf“.Planira se i isporuka više od hiljadu jedinica savremenog oklopnog i artiljerijskog oružja kopnenim snagama, Vazdušno-desantnim snagama i obalskim snagama mornarice.Šojgu je precizirao da će u sastavu ruske mornarice 2022. godine biti još pet podmornica, 11 brodova, tri borbena čamca, a planirana je i isporuka dva obalska raketna sistema ruskoj vojsci.Ruski ministar je dodao i da su pokušaji Zapada da izoluje Rusiju na svetskoj sceni uzaludni.„Ministarstvo odbrane sarađuje sa oružanim snagama 109 zemalja sveta. To jasno pokazuje uzaludnost pokušaja zapadnih zemalja da izoluju Rusiju na međunarodnoj sceni“, zaključio je Šojgu.\nrusija, sergej šojgu, nuklearna trijada\n© Press-služba Minoboronы RF / Uđi u foto-galerijuRuski ministar odbrane Sergej Šojgu\n„Kao rezultat velikog i svrsishodnog rada koji se sprovodi pod vašim rukovodstvom, Vladimire Vladimiroviču, nivo moderznizacije u nuklearnoj trijadi je doveden na najviši nivo u čitavoj istoriji njenog postojanja – čak 89,1 odsto“, obratio se Šojgu ruskom lideru Vladimiru Putinu.\nPrema njegovim rečima, unapređuju se i sposobnosti vazduhoplovne i pomorske komponente nuklearne trijade.\n„Nuklearne snage strateške avijacije dopunjene su sa četiri modernizovana strateška nosača raketa Tu-95MS. Mornarica je dobila još jednu podmornicu na nuklearni pogon projekta 'Borej-A' naoružanu balističkim raketama 'Bulava'“, dodao je ministar.\nRuske vazdušno-desantne snage su, kako kaže, 2021. godine dobile skoro 500 jedinica nove i modernizovane opreme. Opremljenost ruske vojske i mornarice savremenim naoružanjem iznosi 71,2 odsto, naveo je.\nOn je napomenuo da su državna testiranja hipersonične krstareće rakete „Cirkon“ pri kraju i da će njene serijske isporuke početi 2022. godine.\nRuski ministar je saopštio i da je u Vazdušno-kosmičkim snagama Rusije formiran prvi specijalni avijacijski puk lovaca MiG-31K sa hipersoničnim raketama „Kinžal“.\nIstovremeno, Šojgu je konstatovao da su ruske Oružane snage ispunile sve zadatke planirane za 2021. godinu i da su njihove borbene mogućnosti povećane za 12 odsto.\n„Obezbeđen je planirani nivo održanja odbrambene sposobnosti zemlje“, kaže ministar.\nPrema njegovim rečima, primena svih zaključenih ugovora osigurala je isporuku više od pet hiljada primeraka osnovnog naoružanja, a ispravnost borbene tehnike ostala je na nivou od 95 odsto.\nOve godine je ukupan obim kapitalnih investicija prenetih korisnicima iznosio više od 155 milijardi rubalja, čime je značajno smanjen obim nezavršene izgradnje, dodao je ruski ministar.\nPrioritetni zadaci za narednu godinu\nMinistar odbrane je saopštio prioritetne zadatke za 2022.godinu.\n„Staviti na borbeno dežurstvo strateških raketnih snaga 21 lanser sa interkontinentalnim balističkim raketama 'Jars', 'Avangard' i 'Sarmat'“, rekao je Šojgu.\nSledeće godine planirano je da se vazduhoplovnim strateškim nuklearnim snagama isporuče dva aviona ─ strateška nosača raketa Tu-160M, a planirano je i primanje u sastav flote podmornice na nuklearni pogon „Borej-A“ „Generalisimus Suvorov“, a Vazdušno-kosmičke snage dobiće pet divizijskih kompleta PVO sistema S-400 „Trijumf“.\nPlanira se i isporuka više od hiljadu jedinica savremenog oklopnog i artiljerijskog oružja kopnenim snagama, Vazdušno-desantnim snagama i obalskim snagama mornarice.\nŠojgu je precizirao da će u sastavu ruske mornarice 2022. godine biti još pet podmornica, 11 brodova, tri borbena čamca, a planirana je i isporuka dva obalska raketna sistema ruskoj vojsci.\nRuski ministar je dodao i da su pokušaji Zapada da izoluje Rusiju na svetskoj sceni uzaludni.\n„Ministarstvo odbrane sarađuje sa oružanim snagama 109 zemalja sveta. To jasno pokazuje uzaludnost pokušaja zapadnih zemalja da izoluju Rusiju na međunarodnoj sceni“, zaključio je Šojgu.\n25 Maj 2021, 17:23


Seminar o kulturnim dobrima i muzejskim predmetima u Muzeju u Prokuplju - Grad Prokuplje\nU Narodnom muzeju Toplice po prvi put je održan dvodnevni seminar za muzejske radnike na temu „Kulturna dobra i muzejski predmeti“. Predavač je bio rukovodilac matične službe Muzeja Vojvodine Ilija Komnenović.\n-Osnovni cilj moje posete Prokuplju i ovdašnjem Muzeju jeste da ubrzamo proces rada na digitalizaciji kulturnog nasleđa, odnosno kulturnih dobara. Nastojimo da jedinstvenim sistemom na teritoriji cele Srbije, na što lakši način, za dobrobit svih nas, muzejska dokumenta dovedemo u stanje ispravnosti. Nasleđe srpskog naroda, ali i svih onih koji žive na ovim prostorima, treba da bude na pravi način zaštićeno, uz poštovanje Zakona o kulturnim dobrima. U njemu se precizira da sve treba da bude javno i dostupno svima nama koji živimo u ovoj zemlji, čime ćemo pokazati kojim bogatstvom i čime raspolažemo, rekao je Komnenović.\nOn je izrazio nadu da će, uključivanjem svih muzeja u Muzejski informacioni sistem Srbije, ovaj proces biti završen u narednih pet godina.\n-Nadam se da ćemo uspeti da popišemo svu muzejsku građu i kulturna dobra. Ceo tok ovog procesa uradićemo prema smernicama Ministarstva kulture Vlade Republike Srbije. Na ovaj način ćemo naše kulturno bogatstvo staviti na mesto koje mu odgovara i pripada i to će biti nešto što nas kao narod čini posebnim, istakao je Komnenović.\nOn je naglasio da će se u toku trajanja seminara i razgovora sa muzejskim radnicima usredsrediti na pokretna kulturna dobra, ali i nematerijalno kulturno nasleđe iz Toplice, koje još, kako navodi, nije prijavljeno kod Uneskovog kulturnog nasleđa.\nDirektor Narodnog muzeja Toplice, Darko Žarić, je ovom prilikom istakao da će po završetku sređivanja muzejskih zbirki biti poznat celokupni popis kulturnih dobara.\nOvom seminaru prisustvovala je i član Gradskog veća za kulturu Milica Erić.


U Srbiji skroman napredak u oblasti ljudskih prava | EurActiv Serbia\nU Srbiji je tokom 2018. godine ostvaren mali napredak na polju zaštite ljudskih prava, objavila je međunarodna organizacija Hjuman rajts voč (Human Right Watć). U godišnjem izveštaju o stanju ljudskih prava, HRW je kao probleme, između ostalih, naveo gušenje slobode medija i napade na novinare, manjkavost u nalaženju trajnih rešenja za izbeglice i u sistemu dodele azila, nekažnjivost za ratne zločine i napade na pripadnike LGBT populacije. I u delu izveštaja koji se odnosi na Kosovo, kao problem se navode sloboda medija i napadi na novinare, kao i nastavak tenzija između Albanaca i Srba na severu Kosova.\nPrema nalazima izveštaja HRW o stanju ljudskih prava u svetu u 2018. godini, u delu o slobodi medija u Srbiji ocenjeno je da je položaj novinara i dalje nesiguran, uz napade, pretnje i tužbe zbog izveštavanja o osetljivim pitanjima.\n"Nastavljeni su napadi i pretnje protiv novinara, uz neodgovarajuće reakcije srpskih vlasti. Provladini mediji i dalje su sprovodili praksu klevetanja nezavisnih medijskih kuća i novinara", piše u izveštaju.\nDodaje se da je između januara i sredine avgusta, Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) zabeležilo 50 slučajeva nasilja, pretnji ili zastrašivanja novinara, uključujući četiri fizička napada i 18 slučajeva zastrašivanja novinara od državnih zvaničnika.\nU delu izveštaja o odgovornosti za ratne zločine navedeno je da su krivična gonjenja za ratne zločine pred domaćim sudovima napredovala sporo, uz nedostatak neophodne političke podrške.\n"Krivično gonjenje ratnih zločina i dalje zaostaje usled nedostatka političke volje i adekvatnih resursa, i slabih mehanizama za podršku svedocima. Mali broj visokih zvaničnika upletenih u ozbiljna ratna nedela odgovarao je pred srpskim sudovima", piše u izveštaju.\nZaključak dela izveštaja posvećenog migrantima, tražiocima azila i dugoročno raseljenima ocenjeno je da je azilni sistem i dalje je manjkav, a da uslovi za tražioce azila nisu poboljšani.\nUkazuje se da novi zakon o azilu i privremenoj zaštiti, čiji je cilj usaglašavanje srpskog zakonodavstva s međunarodnim i EU standardima, u okviru definicije izbeglica sadrži i pojam žrtve nasilja na osnovu roda i rodnog identiteta, kao i poboljšane odredbe koje se tiču dece bez pratnje ili razdvojene dece koja potražuju azil, ali da takođe predviđa i pritvor za tražioce azila, ograničena sloboda kretanja i ubrzani postupak rešavanja zahteva za azil.\n"Proces odlučivanja o azilu i dalje je bio neadekvatan, uz niske stope priznavanja i duga odlaganja donošenja odluka", navedeno je u izveštaju.\nPrema navodima izveštaja, načinjen je slab napredak u pravcu trajnih rešenja za izbeglice i interno raseljena lica iz ratova na Balkanu, koji žive u Srbiji.\nŠto se tiče branilaca ljudskih prava, oni su i dalje radili u neprijateljskom okruženju, a onlajn pretnje upućene aktivistima predstavljale su redovnu pojavu, dok su istrage bile spore, ocenio je HRW.\nU Srbiji su i 2018. godine članovi i aktivisti LGBT zajednice bili meta fizičkih napada i pretnji, pri čemu istraga tih zločina teče sporo, a krivični progon je redak. U izveštaju se, ipak, navodi da je Prajd parada u septembru u Beogradu protekla bez većih izgreda.\nNavodi se da je srpska vlada 2018. godine nastavila da radi na integraciji u obrazovni sistem dece sa posebnim potrebama i da je nastavljeno sa smeštanem takve dece i odraslih u institucije, ali da je sada na vladi da usvoji plan da se osobe sa posebnim potrebama izmeste iz ustanova i da im se pruži podrška da žive u zajednici.\nNa Kosovu je, prema oceni HRW, napredak na polju unapređenja zaštite ljudskih prava tokom 2018. godine bio spor, uz nastavljene tenzije između Srba i kosovskih Albanaca, naročito na severu.\n"U avgustu su srpski i kosovski lideri najavili kontroverzni plan o izmeni granica između Srbije i Kosova, kao deo mirnog sporazuma dve zemlje. Ovaj plan je izazvao zabrinutost zbog posledica koje bi transfer stanovništva, do kojeg bi doveo, imao po ljudska prava", piše u izveštaju o stanju ljudskih prava.\nU delu izveštaja HRW koji se odnosi na Kosovo navodi se i da su novinari bili suočeni s pretnjama i zastrašivanjem, a da je krivično gonjenje zločina počinjenih protiv njih bilo je sporo.\nU izveštaju, HRW je naveo da je BiH postigla ograničeni uspeh u rešavanju dugotrajnh problema u oblasti ljudskih prava, a kao primer se navod izostanak ustavnih promena koje bi i pripadnicima nacionalnih manjina obezbedile da mogu da budu birani na funkcije.\nNavodi se i da vlasti BiH pružile osnovnu podršku hiljadama izbeglica koje su tokom 2018. godine stigle u Bosnu, da su novinari i dalje bili suočeni sa pretnjama i uplitanjem u njihov posao i da su suđenja za rane zločine tekla sporo.\nHRW je ocenio da u Evropskoj uniji trendovi u oblasti ljudskih prava nisu u potpunosti pozitivni i da današnje autokrate nastoje da potkopaju demokratiju i pridobiju podršku tako što demonizuju ranjive manjine i od njih prave žrtvenog jarca. Autokratski lideri, kako se navodi, nastojali su da oslabe ravnotežu u sistemu tripartitne podele vlasti, nezavisno pravosuđe, slobodne medije i organizacije civilnog društva.\nU izveštaju se, međutim, ocenjuje da je 2018. godinu obeležio i globalni trend suprotstavljanja takvim zloupotrebama autokratskih lidera, i da su to širom sveta, u EU i u Ujedinjenim nacijama, činile koalicije država, često uz podršku civilnog društva i građanskih protesta.\nI deset godina nakon Istanbulske konvencije potreban dodatni rad na sistemu zaštite žrtava\nSavet Evrope poziva Srbiju da pojača napore na rešavanju strukturne diskriminacije Roma\nECHR ocenio da obavezna vakcinacija može biti neophodna u demokratskom društvu\nU Srbiji neophodna borba protiv anticiganizma


Crnadak: Nije ugroženo finansiranje na državnom nivou, ali su nedopustiva dešavanja oko formiranja vlasti\nREAKCIJE Potpredsjednik PDP-a i ministar vanjskih poslova BiH\nOdgovornost na tri stranke koje su formirale rukovodstvo Parlamentarne skupštine\nPotpredsjednik PDP-a Igor Crnadak izjavio je danas da su nedopustiva dešavanja oko formiranja vlasti na nivou BiH i u Federaciji BiH, da to traje previše dugo i stvara političke tenzije u čitavoj zemlji.\n- Pozivamo da se vlast formira što prije, odgovornost za to je prije svega na tri stranke koje su taj proces započele i već formirale rukovodstvo Parlamentarne skupštine BiH, ali je neophodno da se taj proces sada dovede do kraja - rekao je Crnadak nakon stranačkog sastanka u Bijeljini.\nOn je naveo da PDP ne učestvuje u tim razgovorima i ni na koji način ih ne dovodi u pitanje, niti stvara bilo kakve prepreke.\nOdgovarajući na pitanja novinara, Crnadak je rekao da po zakonodavstvu, nažalost, nema ograničenja za sadašnje stanje u BiH, navodeći primjer Mostara koji je 11 godina bez izbora.\n- Staro Vijeće ministara radi dok se ne izabere novi i teoretski to može da traje u nedogled, ali stav PDP-a je da zbog građana u RS i FBiH vlast treba da se formira što prije i da u punom kapacitetu počnu da rade nova Vlada Federacije i novo Vijeće ministara - poručio je Crnadak.\nOn je rekao kako nije ugroženo finansiranje na nivou BiH, da će to biti na dnevnom redu sjednice Vijeća ministara u utorak, 2. jula i da vjeruje kako će proći.\nGovoreći o djelovanju stranaka iz RS na nivou BiH, Crnadak je naveo kako postoje dva suprotstvljena bloka koja su na istoj poziciji oko ključnih stvari za RS - teritorije, nadležnosti, uloge unutar BiH, važnih pitanja poput entitetskog glasanja.\n- To je dobro i bit će važno da to demonstriramo i u parlamentu, jer će vrlo brzo doći situacija gdje će u parlamentu trebati 10 glasova protiv nečega što nije dobro. Odgovornost je velika na svakome, a mi ćemo svoj dio odgovornosti ponijeti - rekao je Crnadak.\nŠto se tiče NATO-a, Crnadak kaže da je stav PDP-a da je loše po RS da u jednom momentu kaže "mi to nećemo" za međunarodne obaveze koje preuzme.\n- To se odnosi na saradnju sa NATO i posebno na provođenje MAP-a, a rješenje je u tome da se pronađe način kako ispoštovati međunarodne obaveze i zaštiti interese Republike Srpske, a mislim da se to može - ocijenio je Crnadak.\nIgor Crnadak PDP\nBorenović: Pobjedničke stranke da formiraju vlast što prije\nCrnadak: Slučaj Dragičević se mora riješiti\nCrnadak: Ovo je nezapamćen politički progon\nPojačanja na Bilinom polju: Zeničani registrirali devet novih igrača\nBakar - mineral za mozak\nUdes u Zavidovićima: Sudarili se kamion i automobil


Državni sekretar za zdravstvo posetio dom zdravlja, Lazarevac dobio novi digitalni rendgen – Radio Galaxy – 89.3MHz\nDržavni sekretar za zdravstvo posetio dom zdravlja, Lazarevac dobio novi digitalni rendgen\nNastavljaju se izborne radnje na teritoriji GO Lazarevac\nRekonstrukcija Ulice Braće Milovanovića\nObjavio/la Radio Galaxy at May 12, 2020\nDržavni sekretar Ministarstva zdravlja Doc. dr Aleksandar Stefoski obišao je danas DZ “Dr Đorđe Kovačević” i Zavod za endemsku nefropatiju u pratnji predsednika GO Lazarevac, Bojana Sinđelića, državnog sekretara u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, Bojana Stevića i direktora DZ “Dr Đorđe Kovačević”, dr Jovana Milojevića, kako bi sumirao stanje nakon ukidanja vanrednog stanja.\nSekretar se pre svega zahvalio direktoru i menadžmentu Doma zdravlja na organizaciji rada, kako tokom vanrednog stanja, tako i uopšte, a takođe i na tome što su ispoštovane sve mere koje je Vlada Srbije donela. Ovom prilikom izrazio je zadovoljstvo prema radu ustanove i istakao odličnu saradnju sa rukovodstvom našeg doma zdravlja.\nSekretar je podsetio da je Lazarevac konačno dobio novo, vanbolničko porodilište, čija popunjenost je sve veća od otvaranja. U prethodnim godinama uloženo je dosta sredstava u opremanje i modernizaciju lazarevačkog doma zdravlja.\n“Grad Beograd je u proteklom periodu dodelio dva komplet opremljena sanitetska vozila, jedno putničko vozilo, nabavljen je i najsavremeniji rendgen aparat, čijim instaliranjem i u puštanjem u rad, biće omogućena kompletna dijagnostika pacijenta, kao i konsultacija sa kolegama u okviru kliničko bolničkih cenatara, tako da će se i na taj način omogućiti da se što pre postavi dijagnoza našim sugrađanima”, rekao je Stefoski.\nOvim je olakšana dijagnostika pacijentima iz GO Lazarevac, jer sada neće morati da odlaze iz svog grada, ukoliko za to ne bude bilo dodatne potrebe.\nDržavni sekretar naveo je da su uložena sredstva i za opremanje i adaptaciju servisa za pranje koji zadovoljava sve potrebe doma zdravlja i porodilišta, koje se tiču održavanja higijene. Perionica je izrađena po najsavremenijim standardima, sadrži zelenu i crvenu zonu koje kontrolišu odlazak i dolazak veša.\nPredsednik GO Lazarevac Bojan Sinđelić se pre svega zahvalio Stefoskom na poseti i na svemu što je činio i čini za naš grad, kao i državnom sekretaru, Bojanu Steviću, ali i svim radnicima doma zdravlja.\n“Veliko hvala svim zaposlenima u domu zdravlja i u bolnici za endemsku nefropatiju tokom vanrednog stanja. Da nije bilo njihovog maksimalnog angažovanja, njihove posvećenosti, profesionalizma, sigurno je da bi opština Lazarevac imala mnogo veće gubitke od trenutnih”, ističući da smo sve vreme trajanja vanrednog stanja imali stabilnu situaciju, što je uspeh svih nas, a naroćito radnika doma zdravlja.\nSinđelić je dodao da će opština i u budućnosti ulagati u dom zdravlja, a uskoro se očekuje donacija GO Lazarevac za Specijalnu bolnicu za endemsku nefropatiju u vidu specijalnog vozila za prevoz dijaliznih pacijenata.\nDirektor DZ “Dr Đorđe Kovačević” dr Jovan Milojević, istakao je značaj dobijanja digitalnog rendgen aparata, za čiju nabavku godinama unazad nije bilo dovoljno sredstava. Ovaj aparat finansiran je od strane Grada Beograda i Sekreterijata za zdravstvo i biće pušten u rad za oko 20 dana.\n“Naši pacijenti će imati benfit od tog aparata, kao i zaposleni, jer će se dosta jednostavnije dolaziti do dijagnoze i konsultacija sa najeminentnijim kliničkim stručnjacima i uštedeće se najmanje jedan transport ka Beogradu u toku dana tj. 365 prevoza godišnje, zbog različitih konsultacija koje su bile neminovne sa sadašnjojm opremom”– rekao je dr Milojević.\nDirektor se ovom prilikom zahvalio državnom sekretaru Aleksandru Stefoskom i Ministarstvu zdravlja, kao i čelnicima naše opštine, što su omogućili da građani Lazarevca dobiju jedan ovakav savremni rendgen aparat.


HOLANDIJA: Posle Roterdama, sukobi policije i naroda i u Hagu! (VIDEO) - Naša Borba\nNakon krvave noći u Roterdamu između petka i subote, kada je policija pucala bojevom municijom na demonstrante protiv korona diktature pa su holadski mediji prvo javili da je dvoje mrtvo i nekoliko teško ranjeno (što je kasnije zvanično demantovano), neredi su u subotu uveče izbili i na protestu u Hagu.\nOgroman broj ljudi okupio se prvo u Amsterdamu (desetine hiljada) da protestuju zbog nasilja policije nad narodom u Roterdamu, kao i protiv karantina, obaveznih vakcina i drugih korona mera, ali toliku masu naroda policija nije smela da napadne i ponovi scenu od prethodne noći već su naoružani do zuba samo posmatrali kako narod mirno šeta gradskim ulicama.\nIpak, holandski režim je iskoristio priliku da se iživljava na hiljadama ljudi u Hagu, nekoliko sati nakon protesta u Amsterdamu, koristili su vodene topove, hapsili, tukli narod, a mladi su im uzvraćali molotovljevim koktelima kao i u Roterdamu.\nDemonstracije protiv korona diktature održane su u još nekoliko holandskih gradova tokom subote, ali policija nije napadala narod (možda i zato što su svi bili u Amsterdamu i Hagu). I za nedelju su zakazani novi protesti, Holanđani su poručili diktatorskom režimu da neće odustati od borbe za slobodu.\nPodsećamo, u subotu je „proključala“ Evropa i ogromni protesti protiv korona diktature (sa više od 100.000 učesnika) održani su u Rimu, Beču, Parizu, Zagrebu, Amsterdamu…, kao i u Australiji.\nU Beču i Parizu u subotu je došlo do sukoba naroda i i policije većih razmera, jer korona režimi sada pokušavaju da silom i strahom rasteraju ljude sa ulica i nateraju ih da se vakcinišu i sede i kući zaključani. U Zagrebu su demonstranti verbalno napali korona novinara koji je u omalovažavjućem tonu po narod izveštavao sa protesta i pokušali da upadnu u HRT tražeći da prenose istinu, a ne laži.\nPrethodni tekstOVO MEJNSTRIM MEDIJI KRIJU: Doktorka iz Banja Luke preminula od korone, a bila potpuno vakcinisana!\nSledeći tekstLONČAR: Ko je primio dve doze, a zakasnio sa busterom – razboleo se!


Izvor: Radio 021, 04.Mar.2021, 08:51\nVlada Srbije trebalo bi danas ili naredne nedelje da razreši sa funkcije v. d. direktora JP "Pošta Srbije" Miru Petrović, i to ne zbog loših poslovnih rezultata, već zbog odlaska u penziju, piše "Blic".\nNa njeno mesto najverovatnije će doći Zoran Đorđević, doskorašnji ministar rada.\nKako piše "Blic", na taj način njena gotovo petogodišnja vladavina, puna skandala, štrajkova i nezadovoljstva zaposlenih, biće završena ali istovremeno njen odlazak označiće i kraj devetogodišnje PUPS-ove partijske kontrole ove kompanije, koja je počela još 2012. godine.\nBivši ministar za rad Zoran Đorđević jedan je od retkih članova...


Francuska zabranila rad Organizaciji za borbu protiv islamofobije | TRT Bosanski\nFrancuska zabranila ...\n03.12.2020 ~ 20.02.2021\nVlada Francuske odlukom zabranila rad Kolektiva za borbu protiv islamofobije u toj zemlji (CCIF).\nMinistar unutrašnjih poslova Francuske Gerald Darmain saopćio je da je po nalogu francuskog predsjednika Emmanuela Macrona Vijeće ministara te zemlje usvojilo odluku o zatvaranju CCIF-a, nevladine organizacije koja je pratila i upozoravala na pritiske i diskriminaciju koju u Francuskoj trpe muslimani.\nDarmain je optužio CCIF da je godinama slovio za islamističku organizaciju.\nIz CCIF-a su 19. novembra saopćili da su dobili rješenje o pokretanju postupka zatvaranja i to zbog toga što je ministar unutrašnjih poslova podlegao pritiscima ekstremne desnice u Francuskoj.\nU saopćenju se navodi da CCIF prekida sve aktivnosti u Francuskoj od 29. novembra, a da će veći dio aktivnosti preseliti u druge zemlje te su poručili da će iz Francuske iseliti i sjedište organizacije i da se neće osvrtati na neosnovane poteze zvaničnog Pariza.\n"Nastavićemo pružati pravnu podršku žrtvama islamofobije i obavještavaćemo sve međunarodne institucije o svim etapama borbe protiv diskriminacije u Francuskoj", navodi se u saopštenju CCIF-a.\nTagovi: #islamofobija , #diskriminacija , #Kolektiva za borbu protiv islamofobije , #Francuska


Borba EU protiv eksploatacije radnika u modnoj industriji | atina\nFotografija: CSA/Getty Images\nČlan Evropskog parlamenta, Rafael Glaksman, koji vodi kampanju podizanja svesti o povezanosti modne industrije i radne eksploatacije Ujgura, objašnjava zašto je EU zakonodavstvo od presudnog značaja za zaustavljanje kršenja ljudskih prava u lancima snabdevanja.\nNavodi o eksploataciji radne snage u lancima snabdevanja mogu se često pročitati. Samo u julu mesecu, britanski brend Boohoo optužen je za eksploataciju radnika kod jednog od svojih dobavljača iz Lestera (kompanija opovrgava ove navode); zagovaračke grupe tvrdile su da modni distrikt u Los Anđelesu dovodi radnike u opasnost da se zaraze virusom Covid-19; dok novi izveštaj povezuje fabrike u Maleziji sa navodnim prisilnim radom.\nZa Rafaela Glaksmana, potpredsednika Potkomiteta za ljudska prava Evropskog parlamenta (DROI), jedino rešenje je da kompanije budu pravno odgovorne za bilo koji oblik kršenja ljudskih prava u svom lancu snabdevanja, uključujući i povrede načinjene od strane dobavljača, ogranaka, i podugovarača.\n„Brendovi će zauzimati progresivne stavove dokle god to ne utiče na njihov poslovni model, ali problem je upravo njihov poslovni model“, kaže on. „Jedini način da ih ubedimo da to urade jeste da im pokažemo da će, ukoliko se ne promene, trpeti zakonske posledice.“\nModne kompanije sa zapada dugo su se oslanjale na izmeštanje svoje proizvodnje u države koje često imaju loše uslove rada, i slabu vladavinu zakona. Ali, kako raste svest potrošača i vlade poput one u Evropskoj uniji zauzimaju oštriji stav, modni svet se suočava sa, po njih skupom, ponovnom procenom poslovnog modela i celokupnog lanca snabdevanja i vrednosti. Osamdeset i dve poznate međunarodne marke, uključujući Adidas, Lacoste, Nike i Zaru, bile su početkom godine direktno ili indirektno povezane sa kineskim fabrikama koje su navodno eksploatisale radnike. U izveštaju Australijskog instituta za stratešku politiku stoji da je, tokom poslednje dve godine, 80.000 Ujgura deportovano za rad u fabrikama „u uslovima koji ukazuju na prisilni rad“.\nVogue Business kontaktirao je kompanije navedene u izveštaju. Od svih kompanija koje su pristale da daju komentar, Gap, H&M, Ralf Loren i Uniqlo su negirali tvrdnje da šiju garderobu ili sarađuju sa proizvođačima u Sinkjangu. Predstavnici A&F Co. izjavili su da ne sarađuju ni sa jednom fabrikom navedenom u izveštaju. Nike tvrdi da ne proizvodi ni artikle niti komponente direktno u Sinkjangu, i da ne koristi tekstil ili predivo iz tog regiona. Cerruti 1881 u svojoj izjavi tvrdi da nikada nisu neposredno niti posredno radno eksploatisali Ujgure. Kompanija L Brands tvrdi da su na početku godine prekinuli saradnju sa dobavljačem koji je bio povezan sa Sinkjangom. PVH navodi da je njihovoj kompaniji, kao i svima koji rade pod njihovom licencom, od januara 2019. godine zabranjeno da proizvode gotovu robu u tom regionu. Kompanija Jack & Jones povećava usredsređenost na procedure koje se primenjuju u višim nivoima proizvodnje u ovoj provinciji. Lacoste navodi da specijalizovane revizorske kuće nisu otkrile nepoštovanje propisa među njihovim dobavljačima u Kini. Puma tvrdi da samo jedan od dvojice proizvođača koje izveštaj povezuje sa ovom kompanijom indirektno radi za Pumu, ali da u njihovoj fabrici nisu pronađeni dokazi o bilo kakvom obliku prisilnog rada. Zara navodno nema komercijalnih odnosa sa bilo kojom fabrikom u Sinkjangu. Zegna tvrdi da nijedna od kompanija navedenih u izveštaju nije njihov dobavljač, ali da jedna od tih kompanija kupuje od njih tkanine.\nAdidas, Fila, Li-Ning i Skechers nisu odgovorili na molbu da daju komentar do objavljivanja ovog članka.\nGlaksman radi na zakonodavnoj inicijativi EU koja bi kompanije obavezivala da poštuju ljudska prava i vode računa o zaštiti životne sredine u celom lancu snabdevanja, na osnovu dužnosti brige, što je zakonska obaveza da se pridržavaju standarda dužne pažnje. U suštini, matična kompanija u Evropi će snositi zakonsku odgovornost za propuste u dužnoj pažnji, ne samo u direktnom poslovanju, već i na svim nivoima lanaca snabdevanja izvan dobavljača prvog nivoa, bez obzira na to u kojoj se državi nalaze. Iako još uvek nema puno detalja, ovaj zakon bi mogao uvesti i teret obrnutog dokazivanja (što znači da bi osumnjičeni morali da dokažu nevinost, za razliku od tužioca koji mora da dokaže njihovu krivicu) i obuhvatiti sva ljudska prava, a ne samo slučajeve ozbiljnog kršenja istih. Američke kompanije koje se ne budu pridržavale ovih propisa biće oporezovane.\n“Odluka da se uvede obavezujući aspekt je revolucionarna“, kaže advokat Džejms Marlou, član tima za korporativno upravljanje i uticaj na životnu sredinu i društvo u firmi Linklaters, dodajući da su prethodne inicijative najčešće bile na dobrovoljnoj osnovi, jer se dogovor o obavezujućoj poziciji nije mogao postići. “Dužna pažnja nije samo pronalaženje i dobijanje informacija; to je pronalaženje informacija, problema i zatim preduzimanje određenih mera u tom smislu.” Uz dodatne standarde, neće biti dovoljno da kompanije dokažu da su postupale u skladu sa dužnom pažnjom, već će morati to da urade na način koji prati ‘dobro utemeljeno poslovanje’.”\nUkratko, zakon bi mogao da omogući pogođenim zajednicama, i pojedincima koji su zaposleni od strane dobavljača nižeg nivoa, da svoj slučaj protiv matične kompanije iz Evrope iznesu pred evropskim sudom, umesto da lokalni dobavljač odgovara pred lokalnim sudom. Tako bi nemačka kompanija koja sarađuje sa dobavljačima koji eksploatišu svoje radnike odgovarala na sudu u Nemačkoj.\nGlaksman je čuo za brojne izveštaje o masovnom pritvaranju i praksi prisilnog rada koja se sprovodi nad muslimanskim etničkim manjinama, naročito Ujgurima, u severozapadnom kineskom regionu Sinkjang. Ali, nije bio svestan koliki je zapravo problem u pitanju sve dok se u septembru 2019. godine nije sastao sa pripadnicima ujgurske dijaspore u Evropi. „Što sam dublje ulazio u tu tematiku, to je priča postajala strašnija“, kaže on. U godinama kada su eskalirali sukobi između kineske vlade i muslimanskih nacionalnih manjina, 2009. i ponovo 2014, državna dokumenta koja su procurila u javnost, satelitski snimci, i bivši zatočenici i aktivisti Ujguri potvrdili su postojanje logora, i navode o prisilnim sterilizacijama i abortusima. Kineska vlada negira bilo kakva kršenja ljudskih prava.\nZa Glaksmana, koji je pokrenuo kampanju za podizanje svesti o ovom problemu u septembru 2019. godine, navodna umešanost modnih kompanija bila je prilika da nastavi svoje napore u tom smeru. „Javne kampanje su uspešnije ako obuhvate modne brendove, jer se 90 posto njihove poslovne strategije zasniva na imidžu“, objašnjava on, dodajući da će brendovima koji se sve više predstavljaju kao filantropski i progresivni teško poći za rukom da ignorišu navode o umešanosti u prisilni rad, čak i ako su ti navodi usmereni ka njihovim dobavljačima.\nZa sada su odgovori na njegovu kampanju bili različiti. Od objavljivanja izveštaja, Glaksmanova kampanja ciljala je Adidas, Lacoste, Nike i Zaru, tražeći sastanke sa rukovodiocima i javne odgovore u vezi sa njihovom navodnom umešanošću u rad fabrika imenovanih u izveštaju ASPI. Prema Glaksmanovim rečima, Adidas i Lacoste složili su se da će prekinuti svaku aktivnost sa dobavljačima i podugovaračima koji su uključeni u eksploataciju Ujgura. Nike je odbio da priloži dokaze da je Taekwang, dobavljač sa kojim je povezan u izveštaju, prestao da regrutuje zaposlene iz Sinkjanga, kao i da objavi prepisku sa dobavljačem. Zara je nedavno prihvatila sastanak sa Glaksmanom (Adidas nije odgovorio na molbu za komentar; Nike i Lacoste nisu odgovorili na konkretno pitanje u vezi sa njihovom razmenom sa Glaksmanom; Zara je odbila da komentariše zahtev da potvrdi svoj sastanak sa Glaksmanom).\nPoput mlake reakcije mladih potrošača na navode da je Boohoo učestvovao u eksploataciji radnika, ni navodi o prisilnom radu Ujgura nisu izazvali oštre reakcije potrošača poput onih koje je pokrenuo odgovor brendova na Black Lives Matter proteste širom sveta, ili njihovog odgovora na druga politička, društvena i ekološka pitanja. Glaksman, međutim, veruje da će veza između prisilnog rada i nečije omiljene marke dovesti do toga da sve veći broj kupaca traži brendove koji poštuju životnu sredinu i ljudska prava.\n„Sinkjang i Zapadna Kina čine se daleko od naših života“, kaže on. „Naš posao je da pokažemo da je ono što nosite povezano sa najgorim zločinom protiv čovečanstva današnjice“. Glaksman je rekao da će se u septembru fokus pomeriti na H&M.\nPosledice po preduzeća\nPoštovanje zakona EU o dužnoj pažnji, ukoliko se usvoji, predstavljaće težak poduhvat za brendove, a naročito mala i srednja preduzeća sa kompleksnim lancima snabdevanja i ograničenim resursima. Ali to nije nemoguće, kaže Marlou, koji naglašava da će taj napor zahtevati angažman u celokupnom poslovanju. „To je nešto što zahteva multidisciplinarnu pažnju višeg nivoa, i kulturološku promenu unutar organizacija u industriji“, kaže on, dodajući da bi obavezujući zakoni mogli podstaći saradnju, vodeći ka većem napretku.\nNeke kompanije vide standardizaciju normi kao pozitivnu promenu. H&M u svojoj izjavi navodi “pozdravljamo i javno podržavamo izradu zakona koji reguliše način na koji kompanije treba da sprovode dužnu brigu o ljudskim pravima, i verujemo da će prelaz sa dobrovoljnog na obavezujući okvir dovesti do veće odgovornosti... Stoga aktivno podržavamo inicijative unutar EU čiji je prioritet kreiranje takvog zakonat”. Cerruti 1881 navodi da, iako njihova kompanija nikada ne komentariše politiku, „očigledno je da snaga leži u brojnosti, a ljudska prava i zakoni treba da budu podržani međunarodno primenjivim dokumentima”. Polovina brendova nije odgovorila na zahtev za davanje komentara ili nisu imali konkretan komentar na zakon.\nGlaksman kaže da ovaj zakon, čije je izglasavanje planirano za decembar, ukoliko ne dođe do drugog talasa restriktivnih mera za suzbijanje COVID-19 pandemije, za sada ima neočekivani konsenzus. Ova situacija je delom rezultat frustracije pojedinih političkih stranaka onim što oni doživljavaju kao preteranu ekonomsku zavisnost od Kine, koja je postala očigledna kada je COVID-19 zaustavio globalne lance snabdevanja, čime je diskurs oko lokalizacije proizvodnje dospeo u prvi plan.\nAli prosta promena lanaca snabdevanja neće eliminisati temeljna kršenja ljudskih i radnih prava koja su deo globalnog modnog sistema, i zakoni ne bi trebalo da navode kompanije na masovno napuštanje država dobavljača. “Mi ne želimo da zatvaramo granice i postanemo protekcionisti, već da standardizujemo norme kako bi svaka potraga za nižim troškovima podrazumevala i odgovornost”, kaže Glaksman.\nTekst u originalu možete čitati putem linka: https://www.voguebusiness.com/sustainability/eu-mandatory-due-diligence-legislation-uyghur-forced-labour-supply-chain\nPotkomitet za ljudska prava Evropskog parlamenta


Više NIJE VEST da rampa nije spuštena, već da je ISPRAVNA (VIDEO)\nPočetak/Društvo/Više NIJE VEST da rampa nije spuštena, već da je ISPRAVNA (VIDEO)\nOdavno već nije vest da pružne rampe usred grada ne rade i da Nišlije svakog dana rizikuju život kada ih prelaze.\nKako pruga ide kroz sam grad, na hiljade Nišlija svakodnevno je u prilici da prelazi prugu. Prava je sreća da nema više nastradalih na pružnim prelazima, mada se ta brojka poslednjih godina popela na blizu 40 za čitavu deceniju.\nOva slika i video govore da je sreća da imamo savesne mašinovođe, koji uspore vozilo pred samu rampu jer znaju da one odavno ne funkcionišu kako treba.\nProsto je neverovatno da gradska vlast ne radi ništa i ne pokušava da sa JP „Železnice Srbije“ reši dugogodišnji problem u Nišu, a to su neispravne rampe.\nDa pruga bude premeštena van gradskog jezgra, e to je već stara priča koju ponavlja svako ko u Nišu dođe na vlast. I niko do sada nije uradio ništa, ako ne računamo formiranje raznih komisija, imenovanja raznih političara kao glavne koji će problem rešiti. To rešenje iz ove tačke gledišta negde je na dugačkom štapu.\nSrećno ako danas imate posla u gradu i morate da pređete prugu u nekom delu grada. Dobro pogledajte, oslušnite i pažljivo prelazite, jer na niške rampe nikako ne računajte.\nprelaz pruga rampa


SAVET EVROPE RAZMATRA DOKLE JE SRBIJA STIGLA U IZVRŠENJU PRESUDE EVROPSKOG SUDA ZA LJUDSKA PRAVA "ZORICA JOVANOVIĆ PROTIV SRBIJE": Srbija mora da preduzme sve mere za uspostavljanje mehanizma koji će omogućiti pojedinačna obeštećenja svim roditeljima čije su bebe nestale iz porodilišta u Srbiji\nKomitet ministara Saveta Evrope razmatra na sastanku od 5. do 7. juna u Strazburu dokle je Srbija stigla u izvršenju presude Evropskog suda za ljudska prava o "nestalim bebama".\nSavet Evrope više puta je pozivao Srbiju da hitno usvoji zakon o nestalim bebama kako bi se rasvetlila sudbina dece koja su navodno nestala iz srpskih porodilišta.\nSrbija mora da preduzme sve mere za uspostavljanje mehanizma koji će omogućiti pojedinačna obeštećenja svim roditeljima čije su bebe nestale iz porodilišta u Srbiji, zaključeno je u martu, na prošlom sastanku Komiteta ministara.\nKomitet ministara je tada konstatovao da su srpske vlasti izmenile nacrt zakona nakon konsultacija s roditeljima nestalih beba koje su održane u januaru, kao i da je Vlada Srbije 8. marta odobrila taj nacrt zakona i poslala ga u parlament na usvajanje.\nPoslednje obaveštenje koje su srpske vlasti poslale Savetu Evrope o tome dokle se stiglo sa izvršenjem presude bilo je uveravanje da će poseban zakon o nestalim bebama biti usvojen do juna.\nIzvor: Vebsajt N1, 06.06.2018.


Ubrzati Projekt promoviranja pokretljivosti tržišta rada\nFederalni ministar rada i socijalne politike dr. Perica Jelečević i direktor Federalne uprave za inspekcijske poslove Ibrahim Tirak razgovarali su danas sa Greggom Wiitalom, direktorom Ekonomskog odjela Misije USAID-a u BiH i Christopherom Donahoem, šefom Projekta, o tijeku realiziranja Projekta promoviranja pokretljivosti tržišta rada - ELMO.\n- Projekt ima punu podršku Vlade Federacije BiH, a cilj mu je sve aspekte oblasti rada približiti i uskladiti sa europskim standardima - istakao je ministar Jelečević.\nTo zahtijeva sveobuhvatne reforme sustava administriranja socijalnog osiguranja, što podrazumijeva izmjene zakonske regulative, te niz operativnih mjera u okviru poslova i zadataka iz nadležnosti i Federalne uprave za inspekcijske poslove. Kako se sa konstituiranjem Federalne uprave za inspekcijske poslove kasnilo, a kadrovsko i tehničko osposobljavanje još nije završeno, ELMO-projekt, u tom dijelu, također bilježi zastoj.\n- U narednom periodu to će se promijeniti, a zadaci Federalne uprave za inspekcijske poslove, u ovom projektu, bit će realizirani, i to je stajalište Vlade Federacije - naglasio je ministar Jelečević, saopćeno je iz Kabineta federalnog ministra rada i socijalne politike.


Đoković zbog povrede ipak neće nastupiti u Abu Dhabiju – Haber.ba\nĐoković zbog povrede ipak neće nastupiti u Abu Dhabiju\nSrbijanski teniser, Novak Đoković, ipak će propustiti turnir “Mubadala World Tennis Championship” u Abu Dhabiju.\nRazlog povlačenja sa turnira je to što je proteklih dana osjetio bolove u laktu, zbog povrede od koje se oporavlja proteklih šest mjeseci.\nĐoković je trebao igrati protiv Španca, Roberta Bautista-Aguta, ali se povukao sa turnira nakon savjeta sa timom doktora…\n“Dragi svi, Izuzetno sam razočaran što sam prinuđen da se povučem sa turnira u Abu Dabiju. Nažalost, u posljednjih nekoliko dana ponovo mi se javio bol u laktu i nakon pregleda doktori su me savjetovali da ništa ne rizikujem, da bi trebalo da propustim ovo takmičenje i da odmah nastavim sa terapijama. Veoma sam tužan jer sam željno čekao da ponovo počnem da igram zvanične mečeve. Uživao sam u pripremama i radovao se turniru u Abu Dabiju, gdje volim da učestvujem.\nOstaje da prihvatim ovu situaciju i sačekam rezultate terapija kako bih što prije mogao da se vratim na teren i uđem u pun ritam. Sve ovo može da utiče i na početak sezone i plan turnira koji sam napravio, ali odluka će biti donijeta narednih dana”, napisao je Đoković na Facebook profilu.\nTeme:Abu Dhabi, Novak Đoković, otkazao nastup, povreda, turnir


Srbija mora da reši problem vetrozaštitnih pojaseva : Nadlanu.com\nObjavljeno 26. feb 2015. / 12:28:20\nPrepreku za očuvanje postojećih i podizanje novih vetrozaštitnih pojaseva u Srbiji, kako je navedeno, predstavlja nekontrolisana i nelegalna seča stabala zbog prikupljanja ogreva, proširenja obradivog zemljišta i bespravna gradnja, ali i nejasna podela nadležnosti oko toga ko je zadužen za sadnju drveća u tim pojasevima, za finansiranje takvih projekata i njihovo održavanje.\n-Poslednjih 20 godina ima dosta primera krajnje bahatog i protivzakonitog uništavanja vetrozaštitnih pojaseva koji nisu sankcionisani.- kazao je profesor Šumarskog fakulteta u Beogradu Ratko Ristić na javnom slušanju parlamentarnog Odbora za zaštitu životne sredine "Podizanje vetrozaštitnih pojaseva i zaštita od erozije".\nRistić je podsetio da se o tome više vodilo računa i pre Drugog svetskog rata, ali i u vreme socijalizma.\nRistić je rekao da problem eolske erozije mora da se rešava sistemski od republičkog do nivoa lokalnih samouprava, jer erozija nastala zbog vetra prisutna na čitavoj teritiriji Srbije, a da je dominantna na prostoru Vojvodine, gde se na 24.000 hektara prostire Deliblatska peščara, najveća u Evropi, a tu su i Subotičko-horgoška i Ramsko-golubačka peščara.\n-Potrebno je da Srbija najpre izradi kartu erozija, koja je posledni put radjena pre više od 40 godina. Nakon toga treba da se uradi strategija prevencije zaštite od eolske erozije i napravi katastar postojećih zaštitnih pojaseva, kako bi se imao uvid u stanje na terenu.- kazao je on.\nRistić smatra da je važno i da se definiše ko je nadležan za podizanje tih vetrozaštitnih pojaseva, kao i ko će da finansira i da se stara o njihovom održavanju.\nOn je ukazao i da je od 2006. do 2013. godine godišnji novo ulaganja Srbije u biološke protiverozivne radove, u šta spadaju i vetrozaštitni pojasevi, iznosilo od 100.000 do 800.000 evra, dok su potrebe, utvđene nizom dokumenata, poput Prostornog plana Srbije, od 20 do 25 miliona evra godišnje.\nPrema njegovim rečima, nedopustivo je i da Srbijašume i Vojvodinašume nemaju sistematizovana radna mesta za stručnjake koji se bave zaštitom od erozija, što je praksa u svim zemljama sveta.\nKako je dodao, trenutno se podizanje vetrozaštitnih pojaseva sporadično finansira od sredstava nevladinih organizacija, stranih donacija, samodoprinosa loklanih samouprava.\n-Oko 75 teritorije Srbije je ugroženo različitim formama erozivnih procesa, a godišnje gubitak zemljišta zbog tog delovanja je oko 30 miliona kubnih metara, od čega eolska erozija odnese oko osam miliona metar kubnih.- kazao je on.\nRistić je rekao i da su istraživanja Šumarskog fakulteta, radjena u blizini Tavankuta, pokazala da je na branjenom prostoru, sa zaštitnim šumskim pojasom, eolska erozija bila do 20 puta manja nego na susednom lokalitetu koji nije imao takvu zaštitu.\nOn je naglasio da je nužno da najšira zajednica što pre shvati da vetrozaštitni pojasevi imaju višenamensku fukciju, i da osim zaštite poljoprivrednog zemljišta, čuvaju akumulacije iz kojih se stanovništvo sanabdeva vodom ili električnom energijom, kao i saobraćajnice od snežnih nanosa.\nKako je istaknuto na skupu, vetrozaštitni pojasevi mogu biti korisni za razvoj turizma, ali i za očuvanju autohtone flore i faune, dobra su zaštita od buke, štite vazduh od zagadjenja i ublažavaju efekte klimatskih promena.


Art magazin - Retrospektivna izložba Dragana Ilića (Re)evolucija\nBEOGRAD. Muzej savremene umetnosti predstavlja od 15. maja do 8. jula 2019. retrospektivnu izložbu Dragana Ilića (1948, Beograd). Ova izložba Dragana Ilića pravi je presek kroz njegov višedecenijski stvaralački opus prikazom najznačajnijih konceptualnih celina i odabranih umetničkih projekata u različitijim medijima koje je realizovao u Australiji, SAD, Japanu ali i u Beogradu.\nPolazište u radu Dragana Ilića je konceptualna analiza de/rekonstrukcije procesa crtanja kao upisivanja telesnih aktivnosti na papir, praćenje "kinematike linije" (Stelark) koju umetnik precizno i promišljeno proizvodi, kao i otvaranje prostora za komunikaciju različitih umetničkih aktivnosti koje kao finalni proizvod imaju crtež. Sučeljavanje primordijalne ljudske svaralačke delatnosti – crtanja– sa mogućnostima koje pružaju nove tehnologije, u središtu je Ilićevih umetničkih istraživanja. Umetnik se fokusira na eksperimentisanje na raskršću između umetnosti, nauke i tehnologije, s posebnim akcentom na primenu robotike u umetničkoj praksi. Nakon intenzivnog istraživanja i korišćenja različitih mehaničkih instrumenata i sprava specijalno napravljenih za crtanje, Ilić je jedan od pionira koji koristi robote kao protetske ekstenzije ruke i alat za crtanje.\nPrateći razvoj tehnologije, Ilić u umetničke projekte sve više uvodi najnovije sofisticirane modele industrijskih robota kao i neurokompjuterskih interfejsa. Pored mašine programirane za crtanje, robot tako postaje i medij za interakciju i "simbiozu" s umetnikom stvarajući „hibridno telo“ mašine i čoveka čiji nervni sistem i moždani talasi daju "softverske komande" robotu prilikom izvođenja performansa crtanja. Ključni akter izložbe tako će biti novi model robota KUKA KR 210 s multifunkcionalnom performativnom namenom: od crtanja, preko eksperimentalnog plesa, proizvodnje industrijskog zvuka – muzike, sve do šestokanalne projekcije video dokumentacije Ilićevih projekata.\nNazivom izložbe (Re)evolucija pokreće se disukusija o budućnosti saradnje i interakcije čoveka i robota, biologije i tehnologije, i sve značajnijoj ulozi veštačke inteligencije u različitim proizvodnim, tehnološkim, ali i društvenim procesima. Ključno pitanje koje Ilić akcentuje u recentim promišljanjima i projektima je da li postoji perspektiva za kontrolu i čak ubrzanje evolucijskih procesa, i za unapređenje ljudske vrste pomoću novih naučnih i tehnoloških metoda.\nDragan Ilić (1948, Beograd) školovao se na ANU (u okviru Australijskog nacionalnog univerziteta), Umetničkoj školi u Kanberi, 1974–75, kao i na Millenium Film Lab, Dov S-S Simens’ filmskom programu u Njujorku 1986. godine. Delovao je na umetničkoj sceni u Australiji i potom više decenija u Njujorku, sve do povratka u Beograd, gde je 2007. godine pokrenuo umetnički prostor ITS-Z1 u Ritopeku. Ilić je izlagao i izvodio performanse u Australiji, SAD, Japanu, Južnoj Koreji, Belgiji, Holandiji, Nemačkoj, Austriji, Francuskoj, Velikoj Britaniji, itd. Bio je aktivan u galeriji Fashion Moda u Bronksu početkom osadesetih, koja je u organizaciji Dženi Holcer i Štefana Ajnsa predstavljena na izložbi documenta 7 u Kaselu 1982. godine (izlagali: Kiki Smit, Kit Haring, Džon Fekner, Keni Šarf, Tom Oternes, Luiz Loler, Dragan Ilić i drugi). Poslednjih godina Ilić je nastupao na prestižnom festivalu Ars Electronica u Lincu.


SUDIJA SUDA BOSNE I HERCEGOVINE I REGISTRAR UČESTVOVALI NA 8. GODIŠNJEM REGIONALNOM FORUMU - Sud Bosne i Hercegovine\nNaslovna Vijesti SUDIJA SUDA BOSNE I HERCEGOVIN...\nSudija Suda Bosne i Hercegovine, Hasija Mašović i registrar Suda Bosne i Hercegovine, Emira Hodžić, učestvovale su na Osmom regionalnom forumu o vladavini prava za Jugoistočnu Evropu, održanom 3. i 4. septembra 2021. godine u organizaciji AIRE centra i Civil Rights Defenders. Tema ovogodišnjeg foruma bila je „nezavisnost i nepristrasnost pravosuđa“.\nForum je obuhvatio centralnu konferenciju u Dubrovniku, na kojoj su učestvovali predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, sadašnje i bivše sudije tog Suda, kao i bivši direktor i sekretar Venecijanske komisije Savjeta Evrope. U nacionalnim radnim centrima u Beogradu, Podgorici, Prištini, Sarajevu, Tirani i Zagrebu, okupili su se predstavnici cijelog regiona, uključujući predsjednike i sudije vrhovnih i ustavnih sudova, ombudsmane, zastupnike država pred sudom u Strazburu, predstavnike pravosudnih centara/akademija i nevladinih organizacija, kao i istaknute pravne stručnjake iz regiona. Forum je predstavljao interaktivni skup, a učesnici iz regiona su preko videoprenosa imali priliku uključivati se i uživo diskutovati.\nSud Bosne i Hercegovine svojim učešćem izražava podršku sprovođenju cilja Foruma koji je usmjeren na promovisanje sprovođenja Evropske konvencije o ljudskim pravima na lokalnom nivou, podsticanje regionalne saradnje u kontinuiranom razvoju vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, kao i pružanje pomoći u procesu evropskih integracija država u regionu.


Bangladeš: Najava povećanja mizernih nadnica tekstilaca\nBangladeš, treća zemlja na svetu po snazi tekstilne industrije, planira da poveća minimalnu nadnicu za radnike u toj industriji, nakon nesreće u kojoj je poginulo više od 1.100 tekstilaca.\nOvu vest je saopštio ministar za tekstilnu industriju Abdul Latif Sidiki, upravo na dan kada je javljeno da se broj mrtvih u urušvanju petospratnice sa tekstilnim radionicama u predgrađu Dake povećao na 1.126.\nRušenje petospratnice, do kojeg je došlo 24. aprila, skrenulo je pažnju celog sveta na izuzetno loše uslove rada bangladešanskih tekstilaca i veoma niske plate koje primaju.\nNovu minimalnu cenu nadnice predložiće, u roku od tri meseca, komisija sastavljena od predstavnika vlasnika fabrika tekstila, tekstilnih radnika i Vlade Bangladeša. Potom će Vlada odlučiti da li će prihvatiti taj predlog, rekao je Abdul Latif Sidiki.\nSpasioci su uspeli da izvuku 2.438 preživelih, među njima i 19-ogodišnju Rešma Begum koja je nađena u petak, 17 dana nakon nesreće.\nU trenutku rušenja 28. aprila u zgradi je bilo više od 3.000 ljudi. Najmanje 12 ljudi je uhapšeno uključujući vlasnika srušene zgrade i vlasnike radionica u kojima se šila garderoba za brojne svetske marke.


Portparol vlade: Junkerovi komentari o Orbanu "lična osveta"\nPortparol vlade: Junkerovi komentari o Orbanu „lična osveta“\nBUDIMPEŠTA – Portparol mađarske vlade Zoltan Kovač rekao je danas da su nedavne primedbe predsednika Evropske komisije Žan-Klod Junkera da mađarski premijer Viktor Orban „više nema mesto“ u Evropskoj narodnoj partiji (EPP) „lična osveta“ Junkera zbog Orbanovog odbijanja da podrži njegovu kandidaturu pre četiri godine.\nU intervjuu francuskom „Mondu“ objavljenom ranije danas, Junker je rekao za Orbana: „Iako poštujem čoveka, vidim mnogo nepodudarnosti između onog što kaže i hrišćanskih vrednosti na kojima je EPP zasnovana. Osim, ako ne može da nam garantuje da će poštovati osnovne vrednosti EPP i njen izborni program“, prenela je mađarska agencija MTI.\n„Nikada se nećemo saglasiti sa Junkerovim stanovištem u vezi migranata“, naveo je Kovač.\nNa neformalnom samitu EU u septembru u Salcburgu, Junker je na sastanku EPP predložio da se zamrzne status mađarske vladajuće partije Fides, a što su članovi EPP odbili.


U Gradskoj upravi Požarevca održana je panel diskusija na temu „Promene u pravilnicima sportskih organizacija“. Raspravi, kojoj je prethodio radni sastanak u kabinetu zamenika gradonačelnika Saše Pavlovića, pored predsednika Sportskog savaza Grada Požarevca Zlatana Kostića sa saradnicima, prisustvovali su predsednik Sportskoga savze...\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković i potpredsednik republičkog parlamenta Veroljub Arsić boravili su u radnoj poseti Požarevcu. Goste je ispred grada primio zamenik gradonačelnika Grada Požarevca Saša Pavlović. Nakon sastanka predsednica skupštine Maja Gajković je obišla Svečane...\nPotpisan Ugovor o otuđenju zemljišta između Grada Požarevca i kompanije “BAMBI SUCCESS” DOO Požarevac 02 juna, 2020\nGrad je ustupio zemljište u “Severnom bloku industrijske zone”, bez naknade ovoj kompaniji koja će izgraditi fabriku za proizvodnju kafe u kojoj će raditi 22 radnika. Vrednost investicije je oko 2,9 miliona evra. Ugovor su potpisali zamenik gradonačelnika Grada Požarevca Saša Pavlović...\nU skladu sa promenama Zakona o ugostiteljstvu i uvođenja Centralnog informacionog sistema u oblasti ugostiteljstva i turizma (e Turista), Gradska uprava Grada Požarevca je u obavezi da ažurira postojeću bazu podataka o svim ugostiteljskim objektima na teritoriji grada. Poseban akcenat je na evidentiranju nekategorisanih ugostiteljskih...\nZamenik gradonačelnika Požarevca Saša Pavlović sa saradnicima obišao je danas radove u spomen parku Čačalica gde je završeno obnavljanje jednog dela glavne staze kroz park i Spomen obeležja palim borcima Crvene armije. Saša Pavlović Pavlović je ovom prilikom istakao da...\nGrad Požarevac započeo je raspodelu paketa pomoći u vidu hrane i higijenskih sredstava. Lokalna samouprava je za ove namene izdvojila oko 50 miliona dinara, a nabavljeno je po 14.727 paketa kako prehrambenih tako i higijenskih, ukupno 29.454 paketa. Najpovoljniji ponuđač je bila firma...