Počela montaža opreme u Dijagnostičkom centru\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Počela montaža opreme u Dijagnostičkom centru\nDijagnostički centar u Novom Pazaru dobio je medicinsku opremu čije je montiranje danas počelo, a pacijenti će već krajem maja ove godine biti u prilici da obave prva snimanja.\nDirektor Opšte bolnice Mirsad Djerlek rekao je radiju Sto plus da je ova oprema donacija Ujedinjenih Arapskih Emirata, čija je vrijednost oko dva miliona eura, a da cio projekat košta oko 3,5 miliona eura.\n„Oprema je marke Filips i mi smo jedna od rijetkih bolnica u Srbiji koja trenutno ima ovoliki broj kvalitetnih i izuzetno skupih aparata. Montiranje će trajati oko 15 do 20 dana, u zavisnosti od aparata, a nakon toga počinje obuka doktora i tehničara, koja će takodje trajati maksimalno 20 dana“, rekao je Djerlek.\nOn veruje da će zahvaljujući ovoj opremi kvalitet zdravstvene zaštite u Novom Pazaru, ali i okolnim opštinama, biti znatno veći.\n„Dobili smo nuklearno magnetnu rezonancu, snage 1,5 T, sa velikom rezolucijom koja će biti od izuzetnog značaja za prevenciju i rano otkrivanje veoma ozbiljnih bolesti, a pacijenti će besplatno moći da obavljaju preglede na ovom aparatu, a ne da ćekaju od šest mjeseci do godinu dana u drugim zdravstvenim ustanovama. Stigao je i 64-slajsni skener, sa velikom rezolucijom koji je 10 puta jači od skenera koji mi trenutno imamo“, rekao je Djerlek.\nOn je istakao da se medju opremom nalaze i ultrazvučni aparat poslednje generacije, digitalni rengen koji je kvaliteniji od svih koje trenutno ima Opšta bolnica, kao i mamograf poslednje generacije (samo još jedan takav mamograf ima u celoj Srbiji).\nDjerlek očekuje da će sa početkom rada Dijagnostičkog centra gradjani znatno kraće čekati na mnoga snimanja, što je jedna od najvećih primedbi pacijenata.\nNovi Dijagnostički centar izgrađen je sredstvima Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji su sa šest miliona evra finansirali i izgradnju nove škole i obdaništa u naselju Dojeviće.\nradenko 11. Aprila 2017. At 15:40\nSve to lepo sve u redu.I neko ce se setiti da istu pokvari pa onda cekati 1 godinu na pregled.I upropascen novac.I opet veze vezice oko prijema medicinskih sestara.Lepo je to da je u pravoj sluzbi gradjana al post se radi o neradu jos vise muke ce zadavati onima koji nemaju veze i vezice/.Zasto pored tolike tehnike i dalje se ceka na preglede po nekoliko meseci.


RADOMIR PUTNIK (1847 - 1917)\nNaslov: RADOMIR PUTNIK (1847 - 1917) Pon Sep 22, 2008 2:55 pm\nVeć na tim prvim oficirskim dužnostima, Putnik je - shvativši da se nacionalno oslobođenje ne može uspešno dovršiti iznuđenim reformama i hatišerifima turskog suverena, već samo krvlju i oružjem - marljivo pripremao sebe i svoje jedinice za ostvarenje tog uzvišenog cilja.\nU istoriji nema primera da potporučnik piše uputstvo za obuku trupa, kao što je to učinio Putnik 1868. godine. Upravo od tada, njegov uticaj na razvoj srpskih oružanih snaga vidno je prisutan: najpre u radu generalštabne komisije, formirane neposredno po završetku srpsko-turskih ratova 1876-1878, s ciljem da srpsku vojsku po organizacionoj strukturi što više približi savremenim evropskim armijama; zatim u objavljivanju priručnika Artiljerija u gradskoj vojni, u kome je obradio sve vidove ofanzivnih akcija artiljerije protiv tvrđava od blokade do odsudnog napada; najzad, u obogaćivanju programa obuke starešinskog kadra (početkom devedesetih godina prošlog veka), kada je, u svojstvu pomoćnika načelnika Glavnog generalštaba, u taj program uneo rešavanje taktičkih zadataka i kada je njegov uticaj na ujednačavanje pogleda na doktrinarne principe organizacije i upotrebe oružanih snaga bio izuzetno snažan. Taj uticaj nije prestao ni posle preranog i neopravdanog penzionisanja 1896. godine, već se ispoljavao u pripremi kapetana za majorski ispit i objavljivanju dvotomne studije Služba generalštaba, koja će decenijama služiti kao udžbenik za stručno usavršavanje generalštabnih oficira.


MERKELOVA U HAOSU: Nemačka vojska izlazi na ulice protiv naroda, prvi put od Drugog svetskog rata - ZEZANCIJA24\nUsred rastućeg nacionalizma u Nemačkoj i nepopularnosti njenog lidera Angele Merkel zbog njene imigracione politike “otvorenih granica“, zemlja se sada priprema da rasporedi trupe u okviru svojih granica po prvi put posle Drugog svetskog rata.\nZamišljena opasnost od terorizma srednje-istočnih izbeglica koje dolaze u Nemačku je primorala njene lidere da razmišljaju o raspoređivanju trupa u slučaju terorističkog napada velikih razmera.\nRastu strahovi da je potencijal za teroristički napad velikih razmera “moguć, čak i verovatan“, sudeći po načelniku štaba Udruženih zajedničkih snaga, generalu-potpukovniku Martinu Šelisu.\nDo zabrinutosti od potencijalne pretnje je došlo jer skoro 30.000 azilanata nastavlja da preplavljuje zemlju svakog meseca samo iz Sirije. Sve u svemu, Nemačka je primila oko 2.1 miliona imigranata prošle godine a više od polovine njih su bile izbeglice.\nPlanovi da se mobilišu vojnici za borbu protiv terorizma u okviru domaćih granica je veoma kontroverzan koncept za zemlju koja je pre samo sedam decenija uklonjena iz totalitarne vladavine. Takvi napori čak nisu ni bili dozvoljeni do sudske odluke 2012. godine kojom je proširen Član 35 Ustava Nemačke da se dozvoli raspoređivanje oružanih snaga u okviru domaćih granica, ali samo kao odgovor na teroristički napad “katastrofalnih razmera.“\nPo Šelisu, nemačka vojna sredstva su ključne važnosti za pružanje brzog, efikasnog odgovora na teroristički napad velikih razmera. NBC vesti izveštavaju:\n“Ono što je bitno u terorističkoj situaciji velikih razmera je da se deluje brzo i efikasno,“ reakao je on za NBC vesti. “To zahteva procedure kojima treba koordinirati i praktikovati.“\nŠelis je dodao da vojna pomoć u ponudi može imati i nadzor na malim visinama vazdušnog prostora, kontrolne punktove, eksplozivna sredstva, pa čak i savete o nuklearnim, biološkim i hemijskim pretećim situacijama.\n“Mi takođe možemo da obezbedimo mogućnosti mobilne laboratorije,“ rekao je Šelis. “Naše trupa su odlično obučene. Isto važi i za medicinsko osoblje, koje je dobro upućeno u lečenje rana od metaka i opekotina.“\nTo je rekao, uz aktivnu snagu na dužnosti od samo 60.000 (u poređenju sa 1.4 m za SAD) drugih u okviru nemačkih vojnih činova koji veruju da bi pomaganje u domaćim operacijama proširilo osoblje.\nDržavne oružane snage su tanko raspoređene dok se obavljaju mirovne misije u Avganistanu, na Kosovu, Maliju i u Sredozemnom moru.\nPrema nemačkom udruženju oružanih snaga, mnogi serviseri ne žele da budu korišćeni kao “privremena sredstva kod kuće.“\n“Mi smo favorizovali planirani trening pod vođstvom policijskih snaga u cilju procene potencijalne uloge oružanih snaga u terorističkom scenariju velikih razmera,“ rekao je potpukovnik Ande Vustner, vođa grupe. “Ali ne bi trebalo da bude naš cilj da štitimo železničke stanice.“\nVustner kaže da su njegove kolege u Francuskoj i Belgiji upozorile da su ih njihove domaće bezbednosne dužnosti – kao što je patroliranje gradskim centrima – udaljile od obuke za njihove glavne odgovornosti, kao što su misije u inostranstvu.\nBili smo pod utiskom da je plan Merkelove bio jednostavno “možemo mi to“… da li je mislila “možemo mi to sa Bundesverom?“\nPrevious: Učenica iz Dubrovnika stalno šutela u razredu: A kad je otvorila usta – SVI SU ZAPLAKALI…\nNext: POLICIJA JE ZAUSTAVILA AUTO I SLEDILA SE: Pozadi je sedelo dijete (4), a napred su zatekli UŽAS! (UZNEMIRUJUĆE)


BLUDNI HIRURG BACIO BOMBU NA ULICU: U ORDINACIJI SNIMAO PORNIĆE S PACIJENTKINJAMA | Hayat.ba\nBLUDNI HIRURG BACIO BOMBU NA ULICU: U ORDINACIJI SNIMAO PORNIĆE S PACIJENTKINJAMA\nBorska policija uhapsila je M. M. (57), hirurga iz Donjeg Milanovca, zbog sumnje da je 27. oktobra u centru tog grada nasred ulice bacio bombu kašikaru, u čijoj eksploziji, srećom, niko nije povrijeđen.\nUhapšeni hirurg je mještanima Donjeg Milanovca i Majdanpeka poznat zbog afere koja, međutim, do danas nije dokazana.\nDo prije desetak godina M. M. radio je u Zdravstvenom centru u Majdanpeku i tada je u svojoj ordinaciji instalirao kameru da bi snimao svoje intimne odnose s pacijentkinjama. Kada je to procurilo u javnost, dr M. M. dobio je otkaz, nakon čega je počeo da se bavi privatnom praksom – kazao je dobro obavješten izvor, piše Kurir.\nOn dodaje da je zbog bombaškog incidenta poznati hirurg identifikovan, a potom i uhapšen pomoću DNK tragova koji su pronađeni na kašikari.\nBiološki tragovi nesporno ukazuju da je on odgovoran za eksploziju bombe u Ulici Stevana Mokranjca na dan Svete Petke. On je na saslušanju negirao da ima bilo kakve veze sa tim, ali mu je, na prijedlog nadležnog tužilaštva, određen pritvor do 30 dana – kaže sagovornik.\nNavodno, policija pretpostavlja šta je razlog bombaškog napada.\n– Prije oko pet godina, hirurgu M. M. zapaljen je džip, a počinitelji do sada nisu otkriveni. On je, međutim, sumnjao na jednu ovdašnju porodicu. Kritičnog dana bio je na slavi, pa se pretpostavlja da je bio pod dejstvom alkohola u trenutku kada je bacio bombu. Kašikara nije pogodila automobil osobe na koju je ljekar sumnjao da mu je zapalila džip, već se otkotrljala dalje od kuća. Iako je eksplodirala u centru Donjeg Milanovca, povrijeđenih nije bilo, ali je oštećeno nekoliko vozila – kaže sagovornik.\nNakon hapšenja M. M. odbio je da bude podvrgnut poligrafskom ispitivanju. Protiv njega će biti podnIJete krivične prijave za izazivanje opšte opasnosti i nedozvoljeno nošenje oružja.


Novo istraživanje pokazalo je da je povjerenje građana u institucije Evropske unije opalo uslijed odgovora Brisela na pandemiju COVID-19 i sporog uvođenja vakcina. Međutim, iako u više zemalja većina smatra da je evropski projekat "slomljen", istraživanje ukazuje da je nezadovoljstvo nacionalnim političkim sistemima još veće i da građani žele jaču i kooperativniju uniju, pišu svjetski mediji.\nČitamo vam: Odgovor na pandemiju poljuljao povjerenje Evropljana u Brisel\nRukovođenje krizom izazvanom pandemijom COVID-19 kao i sporo uvođenje vakcina urušilo je povjerenje građana EU u sposobnost Brisela da se nosi s velikim krizama, pokazalo je novo istraživanje Evropskog vijeća za vanjske odnose (ECFR), prenosi Juronjuz (Euronews).\nIspitivanje istraživačkog centra ECFR-a pokazalo je da većina građana u šest zapadnih država članica evropski projekat sada vide kao "slomljen", prenosi evropski televizijski kanal dodajući da je više od 17 hiljada Evropljana anketirano u aprilu u 12 država članica: Austriji, Bugarskoj, Danskoj, Francuskoj, Njemačkoj, Mađarskoj, Italiji, Holandiji, Poljskoj, Portugalu, Španiji i Švedskoj.\n"Rastuće nepovjerenje u evropski projekat proteže se dalje od evroskeptičnih glasača i ušlo je u glavni tok. Kao što pokazuju naši podaci, vjera u potrebu saradnje u EU najslabija je među građanima francusko-njemačkog motora", kazala je Suzi Denison (Susi Dennison), voditeljica ECFR-ovog programa 'Evropska moć' i koautorica studije.\nNa pitanje kako bi se blok od 27 zemalja trebao promijeniti nakon COVID-19, sedam od 12 anketiranih zemalja reklo je da treba razviti jedinstveni odgovor na globalne prijetnje i izazove. U Njemačkoj i Francuskoj najčešći je odgovor vraćanje zaliha kritičnih medicinskih potrepština u EU.\n"Ako EU želi prebroditi sljedeću fazu pandemije i bilo koji drugi izazov njenom legitimitetu, nužno je da sasluša svoje građane", rekla je Jana Puljerin (Puglierin), koautorica i viša politička saradnica ECFR-a.\nNakon niza kriza u proteklih deset godina, vlade širom Evrope nadale su se da će se EU moći dokazati i obnoviti vjeru u evropski projekat brzim odgovorom na COVID-19. Međutim, suprotno je slučaj, napisao je londonski Tajms (The Times) ističući da istraživanje ECFR-a pokazuje da je neuspjeh u nadmašivanju Velike Britanije i ostalih rivala postao "egzistencijalna" kriza.\nOko 62 odsto anketiranih Francuza smatralo je da je EU "slomljena” uoči predsjedničkih izbora u aprilu naredne godine. List naglašava da predsjednika Emanuela Makrona (Emmanuel Macron) koji po trenutnim anketama zaostaje za evroskepričnom liderkom krajnje desnice Marin Le Pen (Marine), očekuje teška bitka da uvjeri svoju zemlju da je EU, koju on snažno brani, vrijedna borbe.\nU Španiji, koja je tradicionalno najviše oduševljena EU, većina od 52 odsto smatra je nefunkcionalnom. Oko 51 odsto Austrijanaca također se složilo da je EU "slomljena", dok je taj osjećaj snažniji u Italiji – 57 odsto Talijana je to izjavilo iako im je, dodaje Tajms, trenutno prijeko potrebno evropsko finansiranje kako ne bi ekonomski previše zaostajali.\nS Ursulom fon der Lajen (von der Leyen) na čelu Evropske komisije, EU je godinu započela s uvjerenjem da je došao trenutak da zablista. No, ističe londonski list, nade su propale uslijed sporog uvođenja cjepiva, dugotrajnih mjera zatvaranja i ekonomskih kontrakcija.\nJoš gore, dodaje Tajms, milionima Evropljana postalo je jasno da je Velika Britanija, napustivši EU, bila spretnija u nabavci i primjeni vakcina protiv korona virusa čime je, ocenjuje britanski list, potkopana evropska doktrina da je članstvo u briselskom klubu bilo bolja opcija za borbu protiv pandemije.\n"Činjenica da su dvije najveće i najuticajnije države EU - Francuska i Njemačka - najmanje uvjerene u potrebu za evropskom saradnjom, naglašava hitnost kojom EU treba poboljšati svoju igru", navodi se u izvještaju ECFR-a.\nIako većina Nijemaca vjeruje da politički sistem EU ne funkcioniše, što je dramatična promjena u odnosu na ispitivanja u novembru prošle godine, novo istraživanje ECFR-a sugeriše da se Njemačka ne okreće protiv evropskog projekta, napisao je Telegraf (The Telegraph).\nNovo ispitivanje javnog mnijenja pokazuje da njemačko povjerenje u Evropsku uniju jenjava nakon pandemije korona virusa, i da više 55 odsto Nijemaca sada vjeruje da je politički sistem EU slomljen, što je porast od 11 odsto u odnosu na prošli novembar.\nSamo 36 odsto Nijemaca izjavilo je da vjeruje da politički sistem EU funkcioniše, u poređenju s više od pola prije sedam mjeseci. I trećina Nijemaca sada vjeruje da je evropska integracija otišla predaleko, u poređenju s 23 odsto u novembru.\nNalazi, iako dramatični, ne sugerišu da bi se uskoro mogao dogoditi "Dregzit" (Drexit), ocjenjuje Telegraf napominjući da je jedina evroskeptična stranka, Alternativa za Njemačku (AfD), pretrpjela snažan poraz prije nekoliko dana na regionalnim izborima u jednom od svojih centralnih područja.\nNo, anketa ECFR-a ukazuje na sve veće njemačko razočarenje zbog trome birokratije briselskih institucija jer je EU mjesecima zaostajala za Velikom Britanijom i SAD u narudžbi vakcina protiv korona virusa.\nIako se broj vakcinisanih u Njemačkoj naglo povećao u posljednje vrijeme - 46,5 odsto ih je primilo prvu dozu, dok je 22,8 odsto Nijemaca potpuno cijepljeno, to je još uvijek zaostatak za Velikom Britanijom, gdje je 59,7 odsto ljudi primilo prvu dozu a 42 odsto obje.\nČlanstvo u EU ipak 'dobra stvar'\nIako je povjerenje u sposobnost EU da se nosi s krizama opalo, veliko istraživanje Evropskog vijeća za vanjske odnose ukazuje kako je nezadovoljstvo nacionalnim političkim sistemima još veće te da većina ljudi još uvijek podržava članstvo u EU i želi jači, kooperativniji blok, ističe Gardijan (The Guardian).\nAnketa ECFR-a je pokazala da je u većini zemalja članica EU razočarenje nacionalnom politikom veće od razočarenja u Brisel, jer je 80 odsto ispitanika u Italiji i Španiji, 66 odsto u Francuskoj, 60 odsto u Portugalu, 55 odsto u Poljskoj i 54 odsto u Mađarskoj reklo da je unutrašnji politički sistem "slomljen".\nŠtaviše, u svim državama većina ispitanika i dalje smatra da je članstvo u EU "dobra stvar" za njihovu zemlju, s izuzetkom Francuske, gdje je najveći broj ispitanika rekao da članstvo nije "ni dobro ni loše".\nIstraživanje je otkrilo širok osjećaj da bi 27 članica trebalo više sarađivati te, dodaje Gardijan, uprkos frustracijama, ispitanici u osam od 12 zemalja još uvijek vide EU kao ključ za oporavak svoje zemlje od krize izazvane korona virusom.\nVećina je također rekla da žele vidjeti da EU igra odlučniju ulogu na svjetskoj pozornici, na primjer zagovarajući ljudska prava i vladavinu zakona kada se krše u zemljama poput Turske i Kine. Anketa je također sugerisala da je Bregzit (Brexit) promijenio stavove Evropljana o Velikoj Britaniji, koja se sada uz SAD, posmatra kao "nužni partner" s kojim treba "strateški sarađivati", a ne kao saveznik.\nAutori izvještaja sugerišu da bi rezultati ispitivanja trebali biti poziv za uzbunu Briselu, upozoravajući da, iako je javna podrška širem evropskom projektu i dalje visoka u mnogim zemljama, ona je zapravo krhka i neće lako preživjeti veće razočarenje. Također napominju da podaci ukazuju da Evropljani žele "odlučno vodstvo koje daje prednost multilateralizmu i koje zagovara i brani njihove vrijednosti i interese na globalnoj pozornici", prenosi Gardijan.


EVROPSKE VESTI: PREGOVORI O BUDŽETU EU ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nHome/Vesti/EVROPSKE VESTI: PREGOVORI O BUDŽETU EU\nSa približavanjem rešenja, lideri EU otvorili su rasprave o vetu na budžet EU i Fond za oporavak. Istražujemo slovenačke, holandske, grčke i finske članke o tom pitanju.\nSlovenija: Pregovori o budžetskoj krizi\nDelo piše o rešenju budžetskog pitanja koje je nedavno predložilo nemačko predsedavanje Savetom Evropske unije. Nakon intenzivnih pregovora na najvišem političkom nivou, kraj mađarsko-poljske blokade višegodišnjeg budžeta EU i Fonda za oporavak čini se nadomak. Kompromis između Saveta EU i članova Evropskog parlamenta oko uslovljavanja plaćanja vladavinom zakona ostaće netaknut. Međutim, njegova primena u praksi biće odložena, jer predlog kaže da Sud pravde Evropske unije prvo mora da dokaže pravnu osnovu za mehanizam vladavine prava. Ovo rešenje je pripremljeno sa posebnom izjavom kako bi se uzele u obzir mađarske i poljske rezerve. Predlog, koji je izradila nemačka kancelarka Angela Merkel, osigurava da se propisi o opštem režimu uslovljavanja primjenjuju na budžet EU i Fond za oporavak. Mađarskoj i Poljskoj je osigurano da će primena sporazuma priznati nacionalni identitet država članica u njihovim osnovnim političkim i ustavnim strukturama. U predlogu se navodi da će „primena mehanizma uslovljavanja prema Uredbi biti objektivna, pravična, nepristrasna i zasnovana na činjenicama, obezbeđujući odgovarajući postupak, nediskriminaciju i jednak tretman država članica“.\nFinska : Borba do cilja\nHelsingin Sanomat komentariše finsku perspektivu pregovora i predloženi kompromis. Prema Sanni Marin, premijerki Finske, mehanizam vladavine zakona trebalo bi što pre da se uvede u raspodelu novca EU. “Lično bih započela pričom o mesecima, a ne godinama”, rekla je Marin u četvrtak kada je doputovala u Brisel na samit EU. Prema trenutnom kompromisu, ne očekuje se da mehanizam vladavine zakona stupi na snagu još dve godine, dok se ne oceni na Evropskom sudu pravde. Raspored je od velike važnosti za Mađarsku, koja se usprotivila mehanizmu, jer bi se sledeći izbori u zemlji trebali održati 2022. Za Finsku prethodni sporazum sa Evropskim parlamentom o mehanizmu neće biti promenjen, objasnio je Marin . Dolaskom na samit, nemačka kancelarka Angela Merkel rekla je da je poslednjih dana vrlo intenzivno radila na kompromisu. „To bi takođe bila važna demonstracija sposobnosti EU da deluje ako želimo da postignemo ovaj cilj“, rekla je Merkel. U svojoj izjavi po dolasku u Brisel, mađarski premijer Viktor Orban rekao je da se „danas borimo za jedinstvo kontinenta i pobedu zdravog razuma“\nHolandija: Dodatne garancije\nTrouv izveštava o sumnjama koje je holandski premijer Mark Rutte izrazio u vezi sa nemačkim predlogom kada je stigao u Brisel na samit EU. Rutte želi dodatne garancije pre nego što u ime Holandije pristane na kompromis oko uslova vladavine zakona. Ovog četvrtka su Mađarska i Poljska nagovestile da je dotični kompromis dovoljan da odbace veto na budžet EU. S druge strane, Rutte je manje uveren. „Nisam ni negativan ni pozitivan, već neutralan“, rekao je premijer po dolasku u Brisel na dvodnevni evropski samit krajem godine. Jednoglasni sporazum o kompromisu je od suštinskog značaja za uklanjanje blokade višegodišnjeg budžeta EU (2021. – 2027.) i Fonda za oporavak. Sa pravne tačke gledišta, čini se da dodatna izjava u kompromisu ne umanjuje mehanizam vladavine zakona koji je većina zemalja usvojila prošlog meseca. Međutim, sistem je isključivo namenjen garantovanju odgovornog korišćenja fondova EU. Postoje i drugi postupci za pridržavanje osnovnih principa vladavine prava, poput nezavisnosti pravosudnog sistema i slobode štampe. U međuvremenu, Mađarska i Poljska predstavile su kompromis kao ličnu pobedu. „Uspešno smo neutralisali svoje neprijatelje“, rekao je mađarski premijer Viktor Orban na Fejsbuku. „Sada imam jedan zadatak, da sprovedem zdrav razum.“\nGrčka: Herkulovski zadatak\nTa Nea piše o važnosti postizanja sporazuma u pregovorima o budžetu i Fondu za oporavak za Grčku. Nekoliko zemalja, posebno onih sa visokim pokazateljima duga, uglavnom podržavaju oporavak putem fondova EU, pri čemu je Grčka samo od 2021. godine od Fonda za oporavak očekivala više od 5 milijardi evra. Grčka vlada već je poslala nacrt za investicioni i reformski plan zemlje u Brisel, zahtevajući ukupno 32 milijarde evra. Ovi resursi će pomoći zemljama koje primaju velike dotacije iz Fonda da se manje zadužuju na finansijskim tržištima i kao rezultat toga imaju srazmerno manja opterećenja duga. Paolo Gentiloni, evropski komesar za ekonomiju, nedavno je izjavio da će EU nastaviti bez Mađarske i Poljske, čak i ako i dalje pokušavaju da ulože veto. Većina ekonomskih analitičara deluje optimistično u pogledu ishoda spora, ocenjujući da će on biti rešen na ovaj ili onaj način.\nBy premins| 2020-12-11T16:03:44+01:00\tDecember 11th, 2020|Categories: Vesti|Tags: Evropske vesti|Comments Off on EVROPSKE VESTI: PREGOVORI O BUDŽETU EU


SUDIJA ORI POVUČEN IZ SUĐENJA KARADŽIĆU | Institute for War and Peace Reporting\nSUDIJA ORI POVUČEN IZ SUĐENJA KARADŽIĆU\nPredsednik Tribunala naložio je da pred-procesni postupak bude prepušten nekom drugom sudskom veću.\nPredsednik Haškog tribunala, sudija Fausto Pokar (Fausto Pocar) smenio je ove sedmice pred-procesno veće koje je vodilo slučaj bivšeg bosanskog lidera Radovana Karadžića.\nU skladu sa njegovim nalogom od 21. avgusta, pred-procesno veće kojim predsedava sudija Alfons Ori (Alphonse Orie) prepustiće Karadžićevo suđenje pred-procesnoj trojki koju će voditi sudija Patrik Robinson (Patrick Robinson). Verovatno će isti sudija predsedavati i suđenjem, kada ono bude počelo.\nPokar je tu odluku doneo svega nekoliko dana nakon što je Karadžić podneo zahtev za povlačenjem holandskog sudije Orija iz slučaja, i to zbog navodnog sukoba interesa.\nSudija Ori je jedan od najiskusnijih u Tribunalu. Pre dvanaest godina, bio je član tima odbrane lokalnog političara bosanskih Srba, Duška Tadića. Takođe je bio i predsedavajući sudija u procesu protiv bivšeg predsednika parlamenta bosanskih Srba i bliskog saradnika Radovana Karadžića – Momčila Krajišnika.\nPitanje o mogućem sukobu interesa, do kojeg bi došlo ukoliko bi Ori predsedavao Karadžićevim suđenjem, IWPR je pokrenuo u članku koji je 18. avgusta objavljen pod naslovom „Sukob interesa preti da ugrozi suđenje Karadžiću“.\nMeđutim, u svojoj ovosedmičnoj naredbi, Pokar je nagovestio kako odluka da se slučaj prepusti drugoj trojici sudija nije motivisana Karadžićevim zahtevom ili mogućim sukobom interesa.\nOn je izjavio kako je prvobitna odluka da se Karadžićev slučaj dodeli Orijevom pred-procesnom veću doneta na osnovu „dugotrajnog i doslednog najavljivanja tužilaštva da će – kako je tvrdilo pre no što je Karadžić uhapšen i izručen – tražiti spajanje Karadžićevog slučaja sa [slučajem bivšeg načelnika generalštaba jugoslovenske vojske] Momčila Perišića, kojem je [Orijevo pred-procesno veće prethodno] dodeljeno.“\nMeđutim, Pokar je dodao da je nakon Karadžićevog hapšenja tužilaštvo „obavestilo veća da neće tražiti spajanje Karadžićevog [i] Perišićevog slučaja“, tako da više ne postoji potreba da pred-procesno veće sudije Orija vodi Karadžićev slučaj.\nKaradžić je 19. avgusta podneo zahtev da sudija Ori i njegovo veće budu udaljeni iz svih pred-procesnih i procesnih radnji koje se tiču njegovog slučaja.\nOn je u svom zahtevu naveo i to da, s obzirom na pravila Tribunala, sudija Ori u ovom suđenju ima lični interes, „koji se zasniva na više stvari, od kojih je svaka dovoljna za dokazivanje postojanja sukoba interesa u tolikoj meri da je sasvim jasno da tu ne može biti govora ni o kakvoj nepristrasnosti“.\nMeđu razlozima na koje se pozvao u svom zahtevu, Karadžić je naveo i ono što je nazvao „drakonskom kaznom“ u trajanju od 27 godina, koja je izrečena u slučaju Krajišnik.\nU presudi Krajišniku – o kojoj trenutno raspravlja žalbeno veće, jer su se na nju žalili i odbrana i optužba – Karadžić se pominje kao neko ko je, zajedno s bivšim predsednikom parlamenta, sudelovao u zajedničkom zločinačkom poduhvatu.\n„Razumljivo je da je sudiji Oriju u interesu da se ta kazna potvrdi i na neki način valorizuje, što se može postići neobjektivnim i pristrasnim postupkom protiv mene“, izjavio je Karadžić.\nPredsednik Pokar je 22. avgusta imenovao još dvojicu sudija u pred-procesnom postupku protiv Karadžića – sudiju Mišela Pikara (Michel Picard) i sudiju Iana Bonomija (Iain Bonomy), koji je bio angažovan i na suđenju bivšem jugoslovenskom predsedniku Slobodanu Miloševiću.


Foto: Srna | Cilj Evropske sedmice sporta da se mladi aktiviraju\nSrna 28.09.2020 15:44\nMinistar civilnih poslova u Savjetu ministara Ankica Gudeljević izjavila je danas u Brčkom povodom Evropske sedmice sporta da je svrha svih aktivnosti koje je Evropska unija pokrenula u okviru te manifestacije da se mladi aktiviraju i bave sportom.\nGudeljevićeva je istakla da, zbog virusa korona, ovogodišnji slogan Evropske sedmice sporta glasi "Budi aktivan kod kuće".\n"Ukoliko se želimo baviti sportom, želimo biti aktivni, to možemo raditi i kod kuće, bilo gdje, samo treba da imamo volju da se pokrenemo", rekla je Gudeljevićeva novinarima i dodala da se Evropska sedmica sporta prvi put obilježava u Brčkom.\nGradonačelnik Brčkog Siniša Milić zahvalio je Gudeljevićevoj što je upriličila održavanje ove manifestacije u tom gradu, koji je time postao dio velike evropske manifestacije koja promoviše sport i zdravo življenje.\n"Ako kroz ovu aktivnost budemo ijedno dijete odvojili od računara i onoga što je boljka ovoga savremenog doba i usmjerili ga na bavljenje sportom, znači da smo napravili dobar rezultat", naglasio je Milić.\nGudeljevićeva i Milić su, nakon sastanka u Gradskoj vijećnici, na Trgu mladih posjetili izložbu sportskih rekvizita najboljih sportista svijeta, koja je dio privatne kolekcije amabasadora sporta BiH u Briselu Borisa Vrhovca.\nVrhovac je rekao da se među 70 izloženih dresova nalazi i oproštajni dres Maradone sa njegovim potpisom, kao i oprema Novaka Đokovića.\n"Đokovićev reket je instaliran na Fakultetu za sport u Banjaluci. Ovdje su njegove patike, majica, šorts i znojnica. Tu možete da vidite i potpisane dresove Mesija, Kristijana Ronalda. Tu je Dončić, dva Bogdanovića, Blanka Vlašić", naveo je Vrhovac.\nOn je istakao da je trebalo mnogo vremena da dođe do svakog rekvizita i potpisa, ali da se isplatilo, te da mu je želja da se u Banjaluci otvori muzej sporta u kojem će izložiti sve prikupljene rekvizite.\nEvropska sedmica sporta Ankica Gudeljević Boris Vrhovac Siniša Milić Brčko


SAD: Uragan Sandy stiže na istočnu obalu\n368p | 17,2MB\nUragan "Sendi" doneo je u ponedeljak snažan vetar i obilnu kišu istočnoj obali SAD, zbog čega su obustavljeni sistemi javnog saobraćaja i zatvorene firme, a hiljade ljudi upućeno u više predele pre najjačeg udara.\nOko 50 miliona ljudi u obalskom pojasu SAD nalazi se na putu oluje koja je dostigla širinu od skoro 1.600 kilometara. Meteorolozi smatraju da bi ovo mogla da bude najveća kopnena oluja u istoriji SAD.\nDržavni guverneri upozorili su da najveća opasnost preti od vetra i kiše i pozvali građane da se odgovorno ponašaju i da se pripreme.\nNjujorška berza Vol strit zatvorena je zbog vremenske nepogode prvi put u posljednjih 27 godina, kao i mnoge škole i firme u Vašingtonu, Blatimoru, Filadelfiji i Njujorku, prenio je Rojters.\nSpasioci su u području Atlantik Sitija već morali da stupe u akciju. U blizini obale Sjeverne Karoline Obalska straža je spasla 14 od 16 mornara sa broda "Baunti" i helikopterima ih prebacila na obalu.\nZbog uragana Sendi, u Njujorku je u ponedeljak zatvoreno sedište UN, ne rade njujorška berza, škole, javni prevoz, otkazano je na stotine letova i naređena evakuacija 375 hiljada ljudi. Sendi, koju formira arktički talas u kombinaciji sa tropskom olujom, meteorolozi nazivaju „super olujom“.\nAmerički predsednik Barak Obama otkazao je pojavljivanje na mitingu u okviru predizborne kampanje na Floridi zakazano za ponedeljak i vratio se u Vašington da bi nadzirao odgovor vlade na uragan "Sendi", koji preti istočnoj obali SAD.\nOn je poručio da se situacija mora shvatiti veoma ozbiljno i pozvao javnost da poštuje uputstva državnih i lokalnih zvaničnika.\n„Očigledno, svi mi, širom države, zabrinuti smo potencijalnih posledica uragana Sendi. To je ozbiljna i velika oluja i moja prva poruka svim ljudima na Istočnoj obali, srednjem Atlantiku i severno da morate vrlo ozbiljno da shvatite i pratite uputstva državnih i lokalnih zvaničnika jer će vam oni obezbeđivati najbolje savete o tome kako da se u narednim danima izborite sa olujom“, kazao je Obama.\nFOTOGALERIJA: Vanredna situacija u SAD\nPrethodno je gradonačelnik Njujorka Majkl Blumberg izdao naredbu za evakuaciju koja se odnosi na više stotina hiljada ljudi.\n“Potpisujem naredbu koja obavezuje evakuaciju zone priobalja Njujorka. Takođe naređujem da se zatvore sve škole. Naglašavam da je cilj naredbe da se zaštiti oko 375 hiljada ljudi koji žive u toj zoni. Ako ste stanovnik te oblasti, trebalo bi da je napustite“, upozorio je Blumberg.\nIstovremenio je guverner Endrju Kumo rekao da će sav javni prevoz biti zaustavljen.\n„Suspendovan je autobuski prevoz, metro i železnica“.\nAvio-kompanije Amerikan erlajns (American Airlines), Junajted (United) i Delta otkazale su sve letove sa tri njujorška aerodroma zakazane za ponedeljak i utorak, javlja AP. Te i druge, manje kompanije, otkazale su skoro 10.000 letova u SAD, i do najvećih gradova Evrope i Azije.\nVanredno stanje proglašeno je u američkim državama Merilend, Njujork, Pensilvanija, Virdžinija u glavnom gradu Vašingtonu i obalskoj oblasti u Severnoj Karolini.\nUragan Sendi se u Njujorku očekuje u utorak ujutru po lokalnom vremenu.\nDo sada je na Karibima već odneo gotovo 60 života.


Etnička podeljenost i dalje vidljiva\nČlanovi Centralne izborne komisije bosanskih računaju glasačkih listića u Sarajevu, 03. oktobar 2010.\nSvetski mediji danas analiziraju ishod nedeljenih izbora u BiH. New York Times upozorava da je vreme da nacionalni lideri shvate da je zemlja u teškoj ekonomskoj situaciji i da moraju prevladati svoje uske nacionalne interese.\nLondonski Financial Times piše da od ishoda izbora održanih u nedelju u BiH "najvjerojatnije" zavisiti sposobnost te "podeljene zemlje" da izgradi jače centralne institucije i tako se približi Evropskoj uniji.\nList piše da je izlaznost koja je bila veća od očekivane pobudila nade, uglavnom zapadnih diplomata, da bi ovo glasanje moglo "prodrmati" komplikovani politički sistem kojim "separatistički nastrojeni bosanski Srbi već četiri godine manipulišu u svoju korist".\nTakva bi se promena mogla dogoditi u Federaciji BiH ako socijaldemokrati, kao jedina veća stranka koja pokušava biti multietnička, napravi proboj na štetu čisto bošnjačkih stranaka, dok su, po oceni lista, šanse za tako nešto u Republici srpskoj mnogo manje.\nIzbori u BiH, sudeći prema preliminarnim rezultatima i atmosferi, samo potvrđuju etničke podele zemlje, pišu danas mediji u Centralnoj Evropi\nSavez nezavisnih socijaldemokrata je pred relativno uverljivom pobedom nakon predizborne kampanje nabijene nacionalističkom retorikom njenog lidera Milorada Dodika.\nFinancial Times zaključuje da je srpski lider, koji je svojevremeno bio viđen kao prozapadno orijentisani ekonomski reformator, iskoristio kampanju da jasnije nego ikada do sada verbalizuje svoj cilj "mirnog raspada Bosne i Hercegovine".\nJoš uvek prisutna etnička podeljenost\nIzbori u BiH, sudeći prema preliminarnim rezultatima i atmosferi, samo potvrđuju etničke podele zemlje, pišu danas mediji u Centralnoj Evropi.\nČeški dnevnik Lidove novini podsetio je da su juče održani izbori bili vrlo važni jer su odlučivali da li će se Bosna izvući iz stagnacije i eventualno krenuti ka članstvu u EU i NATO. Dugotrajni etnički sporovi i nacionalističke tendencije zavladali su, međutim, političkom scenom BiH još dugo pre izbora, upozorio je češki dnevnik.\n"Političari su tako na veliko nezadovoljstvo birača zaobilazili druge probleme koji muče zemlju - slabu privredu, nedostatak radnih mesta, nuzzne reforme", piše češki dnevnik i navodi upozorenja analitičara da ishod izbora može da donese zemlji još veću nestabilnost i podeljenost.\nPo oceni češkog lista na nacionalističke karte su u predizbornoj kampanji zaigrali pre svega bosanski Srbi, premda sklonosti da traže ekskluzivni položaj u okviru države imaju i bosanski Hrvati. "Veliki podsticaj za Srbe u tom smislu bilo je priznavanje nezavisnosti bivše srpske pokrajine Kosovo koju je u julu potvrdio Međunarodni sud pravde u Hagu", zaključuju Lidove novini.\nBosne i Hercegovine - prebrojavanja glasova na dan izbora, 3O. oktobar 2010.\nSlovački list SME navodi danas da preliminarni rezultati izbora za tročlano predsedništvo potvrdjuju da će ono ostati etnički podeljenih mišljenja o budućnosti BiH. O političkom patu u Bosni piše danas i poljski dnevnik Žečpospolita.\n"Uzajamno nepoverenje srpskih i bošnjačkih elita prouzrokovalo je to da je praktično prestao da funkcionisse parlament BiH. Pošto nema (odgovarajućih) zakona onemogućen je napredak u procesu pristupanja Evropskoj uniji", upozorio je poljski list.\nŽečpospolita zaključuje da ako se na izborima potvrde prognoze raspoloženja birača, ni novi parlament ni kolektivni šef države neće moći da prevaziđu sadašnji zastoj Bosne.


sa pčelama od cveta do cveeta\nNa ovo pitanje ne postoji pravi odgovor, ali se očekuje i od kupaca deo aktivnosti na pronalaženju pčelara u koga će imati poverenja. U pojedinim zemljama, pa i kod nas, sve je prisutniji trend posećivanja lokalnih gazdinstava gde bi se kupci upoznali sa procesom proizvodnje hrane koju će konzumirati. Tako je i u pčelarstvu najjednostavniji način da dođete do kvalitetnog proizvoda da se uverite u autentičnost i steknete poverenje u lokalnog pčelara. Mada termin lokalnog možda gubi smisao u savremenom okruženju gde je moguće putem online shopa poručiti kvalitetan med, dok je praćenjem pčelinjih gazdinstava i društvenih mreža moguće doći do pravih pčelara. Cena dostave je najčešće zanemarljiva u odnosu na kvalitet koji ćete dobiti. Evo nase ponude\nPrirodna kozmetika 04-06-2018\nPčelinji proizvodi 08-05-2018\nRučno radjeni sapuni od kozjeg mleka i meda\nPrirodan bagremov med iz našeg pčelinjaka\nHandmade sveće od čistog pčelinjeg voska, bez parafina i sintetičkih mirisa\nPčelinji proizvodi 29-03-2018\nPčelinji proizvodi 21-03-2018\nPčelinji proizvodi 20-03-2018


Namaz od suncokreta i indisjkog oraha – Veseli zalogaji\nWritten by Katarina on 22 avgusta, 2017 in Slatko\nOvaj namaz spada u top 5 stvari koje bih možda mogla da jedem i svakodnevno. Kada ne znam šta bih doručkovala, izbor uglavnom spadne na palačinke od spelte i ovaj namaz. Pravi se veoma brzo i super je ukusan!\nZbog prisustva indijskog oraha, lako se dobija kremasta struktura. Možete čak orah i suncokret potopiti noć ranije, pa će masa pre postati homogena i razmaziva. Ja retko kada to učinim, pošto se uglavnom u minut do 12 setim da bih ovo jela. Ali, ništa ne smeta i ako se ne potapa, pošto je i ovako sve savršeno!\n1 šolja (od 250 ml) sirovog suncokreta\n1/2 šolje sirovog indisjkog oraha\n1 kašika rogača (opciono)\n3 -4 kašike agava sirupa ili meda\nIndisjki orah i suncokret satvite u seckalicu (procesor) i mutite dok se sve ne pretvori u skoro kremastu masu. Dodajte ostale sastojke i nastavite sa mućenjem. Kada se sve lepo sjedini, namaz je gotov! Ovaj namaz je savršen uz palačinke. Po želji možete dodati i malo seckanog / mlevenog lešnika ili aromu vanile ili cimet…\nPS Ako je previše gusto, dodajte 2-3 kašike vode


Manifestacija za decu "Sportsko sabranje Svete Srbije" ovog vikenda na Adi - Detinjarije\nNa Adi Ciganliji će tokom sledećeg vikenda biti održana velika sportsko- kulturna manifestacija pod nazivom „Sportsko sabranje Svete Srbije”. To će biti nastavak izvanredne saradnje Pravoslavnog sportskog društva “Sveta Srbija” i glumaca koji su, kroz filmove „Montevideo, Bog te video” i „Bićemo prvaci sveta”, pre svega najmlađoj populaciji…\nTo će biti nastavak izvanredne saradnje Pravoslavnog sportskog društva “Sveta Srbija” i glumaca koji su, kroz filmove „Montevideo, Bog te video” i „Bićemo prvaci sveta”, pre svega najmlađoj populaciji preneli svu lepotu i važnost velikih sportskih događaja.\nCentralni događaj u nedelju biće odigravanje košarkaške utakmice između članova ,,Svete Srbije” i glumaca iz filma „Bićemo prvaci sveta”.\nCela manifestacija ima za cilj negovanje srpske kulture, kao i tradicionalnih i porodičnih vrednosti, a zamišljena je i kao humanitarni podsticaj za odlazak naših sportista na Specijalnu Olimpijadu u Los Anđeles.\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali pozvaće svu decu Beograda da se pridruže ovoj manifestaciji, a glavni medijski partner celog događaja biće Televizija Studio B, na kojoj ćete najzanimljivije delove ovog izuzetnog događaja moći da vidite u direktnom prenosu.\nPRVI DAN – Subota 30. maj\n▶ 19:00 projekcija filma „BIĆEMO PRVACI SVETA“ bioskop na otvorenom\n▶ 21:00 druženje sa glumcima filma „BIĆEMO PRVACI SVETA“\n▶ 21:20 humanitarni koncert (Jelene Tomašević i Željka Vasića)\nDRUGI DAN – Nedelja 31. maj\n▶ 8:00 podela poklona (majice, vijače, frizbi, časopisi…)\n▶ 8:15 svečani doček Patrijarha (srednjoškolci dočekuju Patrijarha)\n▶ 8:30 Sveta Liturgija – služi Njegova Svetost Patrijarh srpski gospodin Irinej\n▶ 11:00 početak bogatog kulturno-umetničkog programa\n■ Pinkove zvezdice, Željko Vasić, Aco Pejović, Ivana Jordan i mnogi drugi…\n■ (skokovi iz helikoptera, trideset sportskih stanica, pokazna vežba specijalnih jedinica vojske i policije, veštačka stena, konjička brigada, drevne viteške igre, vučenje kanapa, obaranje ruku, ragbi, tenis, rukomet, odbojka, košarka, badminton…)\n▶ 13-14:30 ručak za sve posetice (vojnički pasulj i slatkiši)\n▶ 15:00 Centralni događaj – košarkaška utakmica između ekipe filma „BIĆEMO PRVACI SVETA“ i ekipe „SVETE SRBIJE“\nTagovi :Ada ciganlija, besplatan sport, manifestacije za decu, Pravoslavno sportsko društvo "Sveta Srbija", sport za decu, Sportsko sabranje Svete Srbije


14.11.2019 u 12:04\nOd Londona do Sidneja za 19 sati neprekidnog leta\nAvion „Kvantasa” QF 7879 poleteo je jutros u šest sati sa aerodroma Hitro u Londonu, a očekuje se da će sleteti 19,5 sati kasnije na aerodrom Kingsford Smit u Sidneju. Probni neprekidni let, iz Londona za Sidnej australijske aviokompanije „Kvantas” usledio je samo mesec dana nakon rekordnog leta, od 19 sati i 16 minuta, od Njujorka do Sidneja. London – Sidnej je najavljen kao najduži neprekidni let od 17.800 kilometara u okviru naučne studije o smanjenju uticaja promene vremenske zone na putnike kao i proučavanje mogućnosti za poboljšanje zdravlja posade. „Kvantasa” je za potrebe probnog leta preuredio novi „Boingov” avion kako bi primio maksimalnu količinu goriva, ograničen je broj putnika i prtljaga, što omogućava da se obavi tako dug let bez dodatnih sletanja radi dopune\n07.11.2019 u 21:31\nDevet članica EU poziva na uvođenje poreza avio-prevoznicima\nBRISEL - Devet članica EU pozvalo je novu Evropsku komisiju da na nivou cele Unije uvede porez avio kompanijama kako bi više plaćale za zagađenje okoline i kako bi sve članice bile u istom položaju. U pismu upućenom novom komesaru za životnu okolinu Fransu Timermansu, ministri finansija Nemačke, Francuske, Holandije, Švedske i još pet država pozvali su da se uvede „neki oblik poreza avio-prevoznicima”, ne navodeći pojedinosti. Jedan od najvećih zagovornika je Nemačka koja je već uvela takav porez. „Nemački porez avio-industriji se već dokazao kao dobar i može biti model u EU za bolju zaštitu klime”, rekao je nemački ministar finansija Olaf Šolc. Evropski ministri kažu da je porez u okviru kojeg „zagađivač plaća poštenu cenu korišćenja avio prevoza” nužan radi borbe protiv\n20.10.2019 u 17:33\nTestiran najduži let na svetu – putnici skoro 20 sati u vazduhu\nAvion australijskog avio-prevoznika „Kvantasa” obavio je najduži komercijalni let, bez sletanja, od 19 sati i 16 minuta, od Njujorka do Sidneja, preletevši razdaljinu od nešto više od 16.000 kilometara. To je izvedeno „Boingovim” avionom, a za naredni mesec se planira let od Londona do Sidneja. Kompanija je želela da proveri dokle idu granice izdržljivosti putnika i da li su letovi koji traju skoro ceo dan podnošljivi, a probni let nazvan je„Project Sunrise”. Avion je prešao ukupno 16.015 kilometara tokom leta, a putnici su se vozili 19 sati i 16 minuta, kao što je i planirano. „Ohrabrivali smo putnike da konzumiraju mnogo kafe za vreme leta“, rekao je Fil Keps, član osoblja „Kvantasa”, prenosi Tanjug. (EPA/QANTAS) Australijska avio-kompanija namerava da pomeri\n20.09.2019 u 11:37\nNova linija „Rajanera” od Niša do Frankfurta\nNiš – Avio-kompanija „Rajaner” leteće od 13. januara od Niša do Frankfurta (Hana), što će biti šesta linija ovog prevoznika s Aerodroma „Konstantin Veliki”, saopštila je juče ta irska avio-kompanija. U saopštenju „Rajanera” navodi se da su karte za letove do Frankfurta već u prodaji, a da najniža cena karte iznosi 29 evra. Prema objavljenom redu letenja, avioni „Rajanera” leteće od Niša do Hana ponedeljkom i petkom, prenosi Beta. Irska kompanija je pre nepunih mesec dana krenula s letovima od Niša do Malte, a od ranije leti iz Niša do Berlina, Bratislave, Milana i Stokholma. Od jula ove godine na relaciji Niš–Frankfurt lete i avioni „Er Srbije”. Ta linija jedna je od 12 koje su proglašene linijama od javnog značaja za koje „Er Srbija” dobija subvencije iz državne kase.\n03.09.2019 u 14:15\nBON - Prvih devet mesta na listi deset najvećih emitera ugljen dioksida u Evropi zauzmaju termoelektrane na mrki ugalj, ali na desetom mestu je druga najveća avio-kompanija u Evropi, niskobudžetni Rajaner, prenosi Dojče vele. Kako se navodi, poslanici bavarske Hrišćansko-socijalne unije (CSU) u nemačkom Bundestagu žele da se jeftinim avionskim putovanjima stane na kraj. „Karta od devet evra za letove u Evropi nema nikakve veze ni sa tržišnom privredom, ni sa zaštitom klime”, kaže Aleksander Dobrint (CSU) za „Bild” i dodaje da bi na avionsku kartu koja košta manje od 50 evra trebalo uvesti „kazneni porez”, prenosi Tanjug. Istorijski gledano, niskobudžetne avio-kompanije proizvod su Evropske unije koja je od 1987. godine u više navrata liberalizovala evropski\n28.08.2019 u 16:12\nGubitak Montenegro erlajnsa dostigao 90 miliona evra\nPODGORICA – Crnogorski nacionalni avioprevoznik Montenegro erlajns imao je akumulirani gubitak od 89,8 miliona evra na kraju prošle godine i drastično je veći od imovine kompanije, zbog čega je njen kapital negativan i iznosi minus 51,5 miliona evra. To je pokazao revizorski izveštaj za prošlu godinu koji je uradila revizorska kuća MV Konsalt iz Podgorice koja je dala mišljenje sa rezervom na finansijsko poslovanje kompanije, prenose Vijesti. Revizija je pokazala da je prošlogodišnji gubitak Montenegro erlajnsa bio 1,97 miliona evra, a potencijalne obaveze 22,5 miliona evra. Ocenjeno je i da gubitak i obaveze državna kompanija ne može finansirati iz redovnog poslovanja. „Sposobnost firme da nastavi sa poslovanjem, pre svega, zavisi od mogućnosti restrukturiranja obaveza i\n20.08.2019 u 11:35\nBritiš ervejs na liniji između Njujorka i Londona zaradio milijardu dolara\nLinija Britiš ervejsa između Njujorka i Londona donosi najviše novca i to 1,16 milijardi dolara godišnje, a sledi Kvantasov let između Sidneja i Melburna i linija Emiratsa London-Dubai, pokazali su najnoviji podaci o profitabilnosti avio linija, prenosi američki TV kanal CNBC. Podaci konsultantske kuće OAG pokazali su da avio prevoznici najviše novca zaraduju na prekookeanskim letovima popularnim među poslovnim ljudima. Posle leta Britiš ervejsa između njujorške vazdušne luke J. F. Kenedi i londonskog aerodroma Hitrou koji je doneo najviše novca za godinu dana do marta 2019. godine, drugi na lestvici profitabilnosti je let Kvantasa od svega sat i po između Melburna i Sidneja koji je toj australisjkoj kompaniji doneo prihode od 861,3 miliona dolara. Treće mesto zauzima let između\n14.08.2019 u 14:15\nRajaner uvodi liniju iz Niša do Malte\nDABLIN - Irska niskotarifna avio-kompanija Rajaner zvanično je danas objavila uvođenje avio-linije iz Niša do Malte, koja će biti uspostavljena od novembra. Letovi na ovoj relaciji realizovaće se dva puta nedeljno, u okviru Rajanerovog proširenog zimskog reda letenja 2019 u Nišu, navodi se u saopštenju kompanije. Da bi proslavio uvođenje nove rute, Rajaner je pokrenuo kampanju prodaje avio-karata po ceni od 12,99 evra za putovanja do kraja novembra, ako putnici rezervišu polazak do subote (17. avgusta) na sajtu Rajanera. Putnici iz Niša trenutno mogu da do marta 2020. godine rezervišu kartu za putovanja na pet ruta iz zimskog reda letenja Rajanera iz Niša - do aerodroma Berlin Šenefeld, Bratislave, Malte, Milana i Stokholma. „Rajaner, kao vodeća evropska kompanija, sa\n31.07.2019 u 18:04\n„Rajaner” otpušta pilote\nDABLIN - Avio-kompanija Rajaner ima 500 pilota i 400 članova kabinskog osoblja više nego što je potrebno, a ukidanje radnih mesta biće najavljeno narednih nedelja, rekao je izvršni direktor Rajanera Majkl O'Liri u video poruci zaposlenima. Njegova izjava dolazi manje od dve godine nakon što je ta najveća evropska niskotarifna avio-kompanija bila prisiljena da otkaže na stotine letova, delom i zbog nedostatka pilota. Irska kompanija je u ponedeljak prijavila oštar pad dobiti, a ranije ovog meseca je prepolovila planove rasta za narednu godinu zbog kašnjenja isporuka Boingovog aviona „737 maks”, podseća agencija Rojters, prenosi Tanjug. „Nadamo se da ćemo sačuvati što više radnih mesta, ali sada moramo odgovoriti i reagovati brzo na kašnjenje isporuka aviona 'maks' i pretnju od\n30.07.2019 u 17:23\nRajaner smanjuje cene karata\nDABLIN - Irska aviokompanija Rajaner saopštila je da planira da snizi cene karata za šest odsto tokom leta zbog prebukiranosti u Nemačkoj i bojazni od efekata Bregzita u Velikoj Britaniji. Ipak, kompanija je zadržala procene profitabilnosti za ovu godinu. Rajaner je za drugo tromesečje objavio dobit nakon oporezivanja od 243 miliona evra, 21 posto nižu nego godinu ranije kada je profit iznosio 309 miliona evra. Ali, i to je bolje od očekivanja s obzirom da su analitičari u anketi Rojtersa očekivali 232 milijuna evra, prenosi Poslovni dnevnik. Nižu kvartalnu dobit kompanija je pripisala padu cena karata za šest odsto, a pojeftinjenje po sličnoj stopi očekuje i u nastavku letnje sezone. Iz tog će razloga prosečna cena karata u godinu dana do kraja marta 2020. godine dostići nižu


Crveni krst: Cyber napadi na bolnice moraju se zaustaviti – a&s Adria Magazine\nAutor a&s Adria 18 Juna, 2020 214 Nema komentara\nMeđunarodni odbor Crvenog krsta, dobitnici Nobelove nagrade za mir, bivši predsjednici i ministri, direktori kompanija koje se bave cyber sigurnošću i druge utjecajne ličnosti uputili su otvoreno pismo svjetskim vladama u kojem ih pozivaju da odmah preduzmu aktivnosti da bi se zaustavili cyber napadi na zdravstvene sisteme, bolnice i institucije koje se bave medicinskim istraživanjima.\nZajednička izjava koju je objavio Institut CyberPeace, međunarodna neprofitna organizacija čiji je cilj jačanje stabilnosti u cyber prostoru, ima više od 40 potpisa, među kojima je sedam dobitnika Nobelove nagrade.\nOsim dodatnog pritiska zbog pandemije koronavirusa, bolnice širom svijeta bile su pod udarom brojnih ransomver napada, zbog čega su životi ljudi bili ugroženi.\n“Nalazimo se usred najurgentnije zdravstvene krize u modernoj historiji, a ovi napadi prijete cijelom čovječanstvu”, rekao je Peter Maurer, predsjednik Međunarodnog odbora Crvenog krsta. “Moramo zajedno djelovati kako bismo riješili ovaj problem, a da ionako krhki zdravstveni sistemi, posebno u zemljama pogođenim ratom i nasiljem, ne budu izloženi daljem riziku od cyber napada”, rekao je on.\nPotpisnici pisma pozvali su vlade na saradnju, ali i da ujedine snage sa civilnim društvenim i privatnim sektorom na stvaranju međunarodnih pravila koja zabranjuju cyber napade protiv institucija zdravstvene zaštite i prema kojima bi počinioci bili pozvani na odgovornost.\nPredstavnici tehnoloških kompanija koji su stavili potpis na zajedničko saopćenje su, između ostalih, predsjednik Microsofta Brad Smith, izvršna direktorica Trend Micra Eva Chen i izvršni direktor kompanije Kaspersky Eugene Kaspersky.\nAutor a&s Adria 23 Oktobra, 2019\nIntegracija HikCentrala i Nedapovog AEOS rješenja za kontrolu pristupa\nAutor a&s Adria 9 Oktobra, 2020


Srbija u Pokretu | Izmenom izbornog zakona do uređene države\nNezaposlenost mladih, nedovoljno uslova za sopstveni biznis, malo kulturnih sadržaja i zagađenost vazduha osnovni su problemi građana Bora, koje su oni izneli u razgovoru sa aktivistima tima Inicijative „Biram koga biram“ – „Borci“ iz Bora održanoj u utorak.\nČak 90 odsto građana Bora koji su učestvovali u akciji želi državu u kojoj se čuje glas njenih stanovnika i gde se poštuje zakon. Akciju je podržalo više desetina građana, od kojih je njih 21 želelo da postavi pitanje narodnim poslanicima.\nOvo su neki od rezultata razgovora članova tima aktivista Srbije u pokretu „Borci“, koji su kroz kreativan pristup predstavili problem biranja narodnih poslanika i neravnopravnosti u reginalnoj zastupljenosti poslanika u Republici Srbiji. Građanima Bora, kako navodi aktivista Srećko Zdravković, sadašnji poslanici nisu poznati imenom i prezimenom.\nTim aktivista „Borci“ nastavlja ovu akciju čiji je cilj da informiše građane o problemu neadekvatnog biranja poslanika koji ih zastupaju u Skupstini Srbije i pozove sugrađane da se i sami uključe i svojim pitanjem za narodne poslanike daju doprinos samoj inicijativi.\nRazgovori sa Boranima samo su deo široke akcije direktnih susreta sa građanima koji se organizuju u čitavoj Srbiji sa ciljem da se kroz konsultacije sa građanima i građankama dođe do inicijative za promenu izbornog zakona!\nKo odlučuje ko će nas predstavljati u Parlamentu?Oči u oči sa građanima Zaječara


Bo Burnham: Inside (2021) - The Filmske Recenzije\n10/08/2021 10/08/2021 by Siniša Stajić\nBo Burnem je američki umetnik koji je karijeru započeo kao šesnaestogodišnjak na jutjubu i zahvaljujući svojim nastupima u kojima je uspešno kombinovao komediju i mjuzikl je relativno brzo stekao popularnost, pa je sa osamnaest godina već nastupao na kanalu Comedy Central. Nakon debitantskog albuma je odradio tri stend-ap ture, od kojih su prve dve distribuirane i kao muzički albumi, dok su poslednje dve bili snimljeni kao TV specijali what. (2013) i Make Happy (2016).\nPromena u njegovoj karijeri nastaje 2016. godine kada je nakon serija napada panike na bini rešio da se povuče sa javnih nastupa. Napisao je i režirao odličan indi film Eight Grade i gledali smo ga pored Keri Maligen u Promising Young Woman. Taman kada je osetio da mu je psihičko zdravlje znatno bolje i da je spreman da se ponovo pojavi pred publikom, stigla je pandemija korona virusa, pa su kao alternativa javnim nastupima stigli izolacija i prinudno zaključavanje, a samim tim i novi izazovi za psihičko zdravlje.\nSvako od nas je izolaciju i slobodno vreme unutar četiri zida iskoristio na drugačiji način, uglavnom neproduktivno. Za razliku od većine nas, Bo je odlučio da ovaj period upotrebi za komponovanje, pisanje, aranžiranje i snimanje, a pored toga je iskoristio priliku da duboko razmisli o stanju sveta i o sebi. Njegovi režiserski radovi su pokazali da on više nije samo jutjuber i da je razvio filmski način razmišljanja. Kao rezultat toga su pesme i skečevi koje je u periodu od godinu dana snimao u svom domu bez filmske ekipe i bez publike.\nNjegov specijal simbolično nazvan Inside u potpunosti predstavlja delo jednog čoveka i svaki segment muzike, tekstova, snimanja, koreografije, scenografije i svega ostalog što čini ovaj specijal potpisuje Bo Burnem. Iako jednostavno klasifikovan kao comedy special, autor se ovde bavi ozbiljnim temama sa akcentom na mentalno zdravlje, a tu su i razmišljanja o svakodnevnom životu u zatvorenom prostoru, sebi kao izvođaču i svom odnosu prema publici. Komičniji segmenti uključuju korišćenje instagrama i fejstajma, strimovanje video igara i slično.\nNeko bi pomislio da nema potrebe da se toliko vremena potroši na komične pesme, ali je Bo ubacio značaj deo sebe u svoj rad i izvođenja, što uz solidne doze samorefleksije, introspekcije, samokritičnosti i donekle narcizma opravdava uloženo vreme. Specijal započinje ispitivanjem sopstvene potrebe za stvaranjem i pitanjem da li je ljudima zaista potrebna komedija u ovakvom trenutku. Tokom razgovora o sebi, egzistencijalnim problemima ili društvenim dilemama se oseti neka suptilna gorčina, a njegove reči o tridesetom rođendanu su me, s obzirom da smo vršnjaci, prilično dotakle.\nInside se odvija u jednoj maloj prostoriji koja zbog autorove visine od skoro dva metra dodatno pojačava osećaje anksioznosti i klaustrofobije. Specijal je snimljen zaista kreativno, koristeći jednostavne svetlosne trikove, filtere u raznim bojama, igre siluete i senke, kao i igre razmere i superpozicije. Bo oponaša procese razmišljanja i preispitivanja u kojima smo se mnogi od nas zatekli u poslednje vreme i jasno artikuliše usamljenost i depresiju iz doba korone, ali mi je sasvim jasno zašto će nekima sve ovo biti preterano ili daleko od zanimljivog.\nInside je odličan umetnički izraz introspekcije, samorefleksije i samokritičnosti i iskren prikaz umetnika usred mentalne krize – briljantan spoj oštrog humora, emocionalne istine i upečatljivih pesama.\nCategories komedija, muzički Post navigation


- Neću da oblikujem ustav u skladu sa svojim potrebama. Neću biti predsednik kada bude usvojen novi ustav - rekao je on.\nLukašenkov komentar dolazi dva dana nakon što se u Minsku sastao sa ruskim ministrom spoljnih poslova Sergejem Lavrovom, koji ga je podsetio da „održi obećanje“.\nIako kontekst komentara Lavrova nije bio potpuno jasan, on je potvrdio da je mislio na ono na šta se obavezao Lukašenko tokom sastanka u Sočiju sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom 14. septembra.\nNa tom sastanku Rusija je Belorusiji ponudila zajam od 1,5 milijardi dolara i njih dvojica su razgovarali o reformi Ustava.\nLukašenko i Lavrov\nTokom vikenda liderka opozicije Svetlana Tihanovska obratila se Putinu i pozvala na sastanak. Opozicija ostaje pragmatična i nije otvoreno antiruska. Tihanovska i njene kolege iz novoosnovanog Koordinacionog saveta od početka govore da je bilo kakvo rešenje za političku krizu moguće da se nađe samo u saradnji sa Moskvom.\n- Volela bih da razgovaramo. A Belorusi to jako čekaju. Ne traže podršku režima (Rusije), već izjave o Belorusima, o našoj želji da zajedno gradimo budućnost, ali ne i potrazi za jednom osobom - rekla je Tihanovska u govoru 28. novembra.\nLavrov je takođe pomenuo ustavnu reformu tokom sastanka sa Lukašenkom prošle nedelje.\n- Mi naravno imamo interes da situacija bude mirna, stabilna i mislimo da bi početak ustavne reforme koju je pokrenulo rukovodstvo zemlje doprineo ovome - rekao je Lavrov.\nVeruje se da bi Kremlj želeo da vidi kako Lukašenko napušta funkciju ili bar ostaje samo u ceremonijalnoj ulozi, a moć prelazi na kandidata prihvatljivog za Kremlj, piše "Intellinews". Ono što Kremlj ne želi da vidi je neuredan prenos moći tamo gde nema priliku da utiče na proces. Zaključivanje sporazuma o Uniji Rusije i Belorusije takođe se smatra prioritetom Kremlja.\nLukašenkova izjava je dočekana sa širokim skepticizmom, jer beloruski lider već nekoliko godina govori o ustavnoj reformi.\nOn je predložio da se prvo održe novi parlamentarni izbori, a zatim se nacrt ustava iznese pred narod na referendumu, nakon čega bi mogli biti održani novi predsednički izbori - proces koji će verovatno trajati nekoliko godina.\nTihanovska i Koordinaciono veće insistirali su da Lukašenko prvo odstupi. Tihanovska je rekla da će, ako bude postavljena za predsednika, Belorusiju odmah vratiti ustavu iz 1994. godine koji sadrži ograničenja mandata za predsednika, osloboditi sve političke zatvorenike, kojih prema NVO za ljudska prava sada ima preko 900, i zatim podneti ostavku kako bi mogli da se održe novi izbori.\nLukašenko u svojoj izjavi od 28. novembra nije naveo vremenski okvir za napuštanje funkcije.\nProtest u Belorusiji\nČini se da Kremlj gubi strpljenje zbog kontinuiranog neuspeha Lukašenka da zaustavi narodne proteste koji traju više od 100 dana, pošto je najverovatnije lažirao rezultat na predsedničkim izborima 9. avgusta.\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov javno je osudio sve veću policijsku brutalnost koju Lukašenko koristi protiv demonstranata.\nMoskva je „zainteresovana“ za to da Lukašenko napreduje sa „modernizacijom beloruskog političkog sistema“, rekao je Lavrov, nagoveštavajući da bi na dnevnom redu mogli biti prevremeni izbori, koji su deo paketa ustavnih reformi o kome se raspravlja.\n100 DANA POBUNE Lukašenko postaje sve očajniji i brutalniji, a to je Kremlju trn u oku: Sve glasnije se čuje da će ga PUSTITI NIZ VODU\nSASTANAK U MINSKU Lukašenko i Lavrov razgovarali o ustavnim reformama u Belorusiji\nRusija pregovara o nekakvom sporazumu sa Lukašenkom koji uključuje okončanje sukoba sa stanovništvom. U isto vreme, Rusija želi da se njen sporazum o saveznoj državi, potpisan 1999. godine, dovede do zaključka koji bi stvorio „Ruszonu“ po uzoru na evrozonu i približio dve ekonomije.\nTihanovska je ponovila pozive za sastanak sa Putinom. Koordinaciono veće je reklo da se ne protivi sporazumu o saveznoj državi i da blisku ekonomsku saradnju sa Rusijom vidi u najboljem interesu Belorusije.\nLukašenko: Poslednji diktator Evrope\nLukašenko: Tihanovska sama tražila pomoć da ode iz zemlje\nPRITISAK NA LUKAŠENKA SVE VEĆI Protesti dobili neočekivani zaokret, zemlja u sve dubljoj krizi, a beloruski lider KIPTI OD BESA\n"BUDITE SPREMNI ZA BORBU" Lukašenko sprema stroge mere i šalje veliku ARMIJU NA GRANICU SA NATO\nPre dve nedelje u zgradi u indijskom gradu Gvalioru, oko 320 kilometara južno od Nju Delhija, okupila se gomila muškaraca sa šeširima i šalovima jarke boje šafrana, koja se povezuje sa hinduističkim nacionalizmom. Oni su se okupili da prisustvuju inauguraciji memorijalne biblioteke i “centra znanja” Godse Gjan Šala, posvećenog Naturamu Godseu, čoveku koji je ubio Mahatmu Gandija, čoveka koji je mirnodopskim putem oslobodio Indiju od britanske vlasti.\n"PUTIN JE LAŽOV" Pristalice Navaljnog na ulicama Rusije: Nose četke kao simbol pobune i marširaju ka Kremlju, policija tuče i hapsi (FOTO, VIDEO)\nŠirom Rusije demonstranti su danas izašlići na ulice u znak podrške opozicionaru Alekseju Navaljnom koji je uhapšen po povratku u zemlju. Masovni skupovi, koje policija nije odobrila, jutros su počeli u istočnim delovima zemlje, a okupljanja su počela i u Moskvi i drugim većim gradovima.\nKrivokapić: Obezbediti hitnu i pravičnu raspodelu vakcina\nPredsednik Vlade Crne Gore Zdravko Krivokapić rekao je da Vlada ulaže enormne napore kako bi osigurala bezbedne i efikasne vakcine protiv virusa korona putem "Kovaks" platforme, u konsultaciji sa EU, ali i u direktnim pregovorima sa proizvođačima.\nPobeda Džozefa Bajdena na američkim predsedničkim izborima smatra se istorijskom pobedom za žene. U njegovoj administraciji nalazi se rekordan broj žena, uključujući potpredsednicu Kamalu Haris, međutim kako je često slučaj velike, simbolične pobede odvraćaju pažnju od manje značajnih, materijalnih gubitaka, piše “Njujork post”.\nUmro legendarni voditelj Leri King\nLegendarni američki televizijski i radio voditelj Leri King preminuo je u 87. godini.


Riznica u Temišvaru: Pokrajinski zavod za zaštitu spomenika kulture\nZAŠTITA ISTORIJSKO-UMETNIČKOG NASLEĐA TEMIŠVARSKE EPARHIJE I FORMIRANjE RIZNICE U EPISKOPSKOM DVORU U TEMIŠVARU - PROJEKTI GALERIJE MATICE SRPSKE I POKRAJINSKOG ZAVODA ZA ZAŠTITU SPOMENIKA KULTURE PETROVARADIN, 2012 – 2016.\nCrkveno-umetničko nasleđe sabrano u zgradi Episkopskog dvora u Temišvaru svedoči o bogatoj istoriji i umetničkoj tradiciji nastaloj i sačuvanoj pod okriljem Srpske pravoslavne crkve. Formiranje zbirke crkvene umetnosti počelo je kada je episkop Georgije Letić 1904. godine uputio pismeni poziv parohijama da se bogoslužbeni predmeti koji više nisu u upotrebi dostave Eparhiji, kako bi bili smešteni na čuvanje u kapeli-riznici. Zbirka je postepeno popunjavana eksponatima iz manastira i parohijskih crkava sa teritorije ne samo Temišvarske eparhije, nego i šire. Najvredniji predmeti nastali na teritoriji Banata, od Moriša do Dunavske klisure, predstavljeni su javnosti 1967. godine u okviru prve muzejske postavke.\nTokom devedesetih godina HH veka u Episkopski dvor je prenesen i rasklopljeni ikonostas manastira Bezdina – rad drvorezbara Aksentija Markovića i slikara Jakova Orfelina iz 1802. godine. Proučavanjem i zaštitom ovog blaga bavile su se najuglednije srpske ustanove kulture, o čemu svedoči bogata lista izložbi i objavljenih publikacija. Konzervacija i restauracija bila je rađena paralelno sa proučavanjem, ali je još uvek veliki broj predmeta u lošem stanju, oštećen, zaprljan i neadekvatno smešten. Galerija Matice srpske i Pokrajinski zavod za zaštitu spomenika kulture su 2012. godine pokrenuli projekat konzervacije jednog dela najugroženijeg materijala iz depoa Episkopskog dvora koji je obuhvatio izbor od pedeset portreta, ikona, arhivske građe i predmeta primenjene umetnosti, kao i konzervaciju ikona sa ikonostasa manastira Bezdina.\nKonzervacija i restauracija portreta i ikona\nTokom 2014. i 2015. godine restaurirano je devetnaest portreta na platnu i dvanaest ikona iz crkveno-umetničke zbirke Episkopskog dvora u Temišvaru. Portreti na platnu predstavljaju najveću grupu predmeta. Raznorodnog likovnog kvaliteta i stepena oštećenja, oni imaju zajedničke tehničke karakteristike: oksidisali platneni nosilac, neadekvatne slepe ramove, uboje i iskrzane ivice, stare retuše i oksidisale i potamnele stare lakove. Na mnogim od portreta na poleđini postoje zapisi o ličnosti i autoru, koji su kao dragoceni arhivski podaci morali ostati čitljivi i nakon konzervacije. Deo portreta bio je uramljen u ukrasne ramove, takođe u lošem stanju, na kojima se ljuspa podloga sa pozlatom i nedostaju delovi dekorativne paste.\nZatečeno stanje slika odredilo je konzervatorski tretman: fiksiranje bojenog sloja, skidanje platna sa slepih ramova, ispravljanje deformacija, čišćenje. Većina slika je ojačana podlepljivanjem novim platnom, na način koji je omogućio da zapisi sa poleđine ostaju čitljivi. Zamenjeni su slepi ramovi, a završna faza bila je likovna rekonstrukcija oštećenja. Slike su opremljene delom u restaurirane istorijske ukrasne ramove, a delom u nove, stilski odgovarajuće periodu nastanka portreta. Za ikone je pre svega bilo potrebno lepljenje pukotina daske i čišćenje bojenog sloja od požutelih lakova i čađi koji su ih prekrivali sivkasto-smeđim tonom. Ikone, za koje će tek naredne studije istoričara umetnosti dati bližu atribuciju, pripadaju zografskom slikarstvu, čiji živi kolorit se nakon čišćenja može sagledati u potpunosti.\nKonzervacija i restauracija dela primenjene umetnosti i dokumentarnog materijala\nManju grupu jednako dragocenih predmeta čine mape vinograda i manastirskih imanja na papiru, kolorisani grafički otisci na papiru i svili, dve bakrorezne bakarne grafičke ploče i jedan litografski kamen, delovi svešteničkih odeždi i putir, odabrani kako zbog dokumentarne, tako i zbog umetničke vrednosti. Konzervacija i restauracija materijala na papirnom nosiocu obuhvatala je nekoliko različitih postupaka, u zavisnosti od korišćene tehnike i materijala. Najviše su zastupljene mape imanja na kojima se nalaze ispisani tekstovi različitim bojama i mastilima, što je zahtevalo pažljiva fiksiranja kako bi se sačuvali dragoceni natpisi prilikom sprovođenja postupka neutralizacije, beljenja i ojačavanja listova. Grafički otisak karte Evrope, kolorisan akvarelom, zapravo je kao i Tablo poglavara srpske pravoslavne crkve, služio kao učilo. Listovi većih formata su bili urolani, oštećeni po ivicama, mestimično poderani i površinski zaprljani. Mape su podlepljene na novi japanski papir, a restauracija je urađena adekvatnim japanskim papirom nakon čega je na pojedinim mestima rekonstruisana crna linija bordure. Za mape manjeg formata izrađene su fascikle, dok su mape većeg formata uramljene sa antirefleks staklom.\nKonzervacija i restauracija umetničkih predmeta od svile sprovedena je nakon prethodnih ispitivanja posle čega je ustanovljena metodologija pristupa konzervaciji. Nakon rašivanja svih postojećih delova sproveden je tretman dezinfekcije, kao i postupak mehaničkog čišćenja uz uspostavljanje optimalnih uslova kiselosti sredine. Restaurirani su oštećeni delovi od brokatne svile, pliša ili lanenog platna. Primenjen je postupak mokrog hemijskog čišćenja, kao i zamena platna gde je bilo potrebno. Sprovedena je i zaštita zlatoveznih apliciranih traka i kićanki i izrađene su posebne kartonske kutije za adekvatni trajni smeštaj.\nGrafičke ploče predstavljaju značajne umetničko-istorijske artefakte na osnovu kojih je bilo moguće uraditi nove otiske na kvalitetnom beskiselinskom grafičkom papiru, u saradnji sa Akademijom umetnosti u Novom Sadu. Bakarne grafičke ploče su očišćene od oksidacije, a litografski kamen je zaštićen slojem gumiarabike. Na taj način je obnovljena grafička matrica i ponovljenim otiskivanjem stvorena su nova umetnička dela velike vrednosti.\nKonzervacija i restauracija bezdinskih ikona\nIkone na ikonostasu, drugom po redu u Bezdinskoj manastirskoj crkvi, izradili su u periodu od 1793. do 1802. godine slikar Jakov Orfelin i duborezac i pozlatar Aksentije Marković. Orfelinovo autorstvo na ikonama iz Bezdina potvrđuje, između ostalog, i njegov potpis na ikoni Nedremano oko, iznad carskih dveri. Ikonostas iz Bezdina pripada razvijenom tipu i čini kompaktnu celinu sa pevnicama i tronovima. S trideset jednom ikonom na samoj oltarskoj pregradi, predstavlja jednu od najlepših drvorezbarskih celina u srpskim crkvama novijeg doba. Raskošno rezana oltarska pregrada je zalazila duboko u naos, prekrivala zidove i stupce, ne narušavajući u XVIII veku modifikovan, ali sačuvan pravoslavni identitet srpskih crkava. Jakov Orfelin je upravo na ovom mestu pokazao svu vrednost i autentičnost svog umetničkog dela. Godine 1991. većina ikona sa duborezom je radi konzervacije prenesena u Episkopski dvor u Temišvaru, gde su konzervatori Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture formirali priručnu radionicu, a u samom hramu je ostala konstrukcija ikonostasa, tronovi i pevnice sa stasidijama. Rad je prekinut 1993. godine, a ikone i delovi duboreza su naredne dve decenije čekali na nastavak konzervacije. Konzervatorski problemi na ikonama su bili veliki još pre demontaže iz manastirske crkve, nastali kao posledica izuzetno nepovoljnih mikroklimatskih uslova u samom hramu, crvotočine, visoke vlage i ranijih prokišnjavanja krovnog pokrivača.\nNova inicijativa za konzervaciju i restauraciju ikonostasa iz manastira Bezdina došla je 2013. godine, angažovanjem Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture. Nakon detaljnog dokumentovanja stanja i utvrđivanja metodologije konzervacije, rad se odvijao u letnjim mesecima 2013, 2014, 2015. i 2016. godine. na terenu, u priručnoj radionici smeštenoj u samom Episkopskom dvoru, a paralelno s tim i u Zavodu u Petrovaradinu, gde su prenesene ikone koje su zahtevale posebne konzervatorske tretmane. Uporedo su stručnjaci sa Katedre za inženjerstvo materijala Tehnološkog fakulteta u Novom Sadu sproveli ispitivanja i rezultate sumirali u elaboratu o slikarskoj tehnologiji bezdinskih ikona. Na osnovu elaborata poznato nam je da su ikone slikane jajčanom temperom sa dodatakom lanenog ulja. Na ikonama su paralelno rađene dve grupe poslova: stolarsko-duborezački (konsolidacija drvenih nosilaca, ukrasnih ramova i pripadajuće rezbe sa rekonstrukcijom nedostajućih delova) i slikarsko-konzervatorski (fiksiranje i čišćenje bojenog sloja sa uklanjanjem oksidisalih lakova i naknadnih preslika). Završnu fazu činile su estetska rekonstrukcija: pozlata duboreza i retuš oštećenja bojenog sloja.\nIkone Jakova Orfelina sa bezdinskog ikonostasa su sada deo riznice Episkopskog dvora u Temišvaru. Kroz rad konzervatora Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture one su zaštićene, konzervirane i obezbeđene od daljeg propadanja, a jedan deo je izložen u okviru Riznice.\nProjekat obnove ikonostasa srpske pravoslavne crkve u Čakovu\nIkonostas srpske pravoslavne crkve u Čakovu, rad Dimitrija Popovića iz 1771, delimično je uništen u požaru 2005. godine. Na poziv Episkopa budimskog i administratora temišvarskog Lukijana, stručnjaci Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture su 2012. godine snimili stanje, uradili neophodna ispitivanja i na osnovu sačuvane dokumentacije izradili projekat rekonstrukcije. Izvanredna rezba je bila delimično sačuvana, ali se rekonstrukcija nije mogla završititi bez dodatnih istraživanja. Dokumentacija je nađena u Narodnom muzeju u Zrenjaninu, u Programskom arhivu RTS i kod fotografa Stanka Kostića, koji je snimao ikonostas desetak dana pre požara. Poseban zadatak konzervatora predstavlja analiza mogućeg stepena rekonstrukcije slikanih scena, radi obnove ove veoma značajne barokne celine.\nDanijela Korolija Crkvenjakov,\nkonzervator savetnik, Galerija Matice srpske\nIspitivački radovi u manastiru Bezdin u Rumuniji


Kvalitet vazduha Senta IV - 2018\nna podučju opštine Senta - izveštaj za mesec april 2018. godine\nKoncentracija ukupnih taložnih materija je na mernom mestu MZ Kertek je u granicama propisanim Uredbom o uslovima za monitoring i zahtevima kvaliteta vazduha Sl.gl RS br.11/2010, 75/10, 63/13. (MDK- maksimalno dozvoljena vrednost je 450 mg/m2/dan) i iznosi 299.6 mg/m2/dan, a na mernom mestu Bolnica iznosi 269.4 mg/m2/dan i takođe je u propisanim granicama je. Koncentracije rastvorljivih i nerastvorljivih materija (sulfati, hloridi, kalcijum) su imale srazmene vrednosti izmenim ukupnim taložnom materijama. Tokom ovog meseca utvrđena je normalna pH vrednost padavina na mernom mestu Bolnica i iznosi 6.92, a na mernom mestu MZ Kertek iznosi 6.86.\nKoncentracija čađi, prosečna mesečna (MDK je 50 µg/m3) je bila u granicama propisanim Uredbom i prosečno je iznosila 1.3 µg/m3, dok je maksimalna prosečna dnevna koncentracija i iznosila je 5,0 µg/m3.\nProsečna mesečna i prosečne dnevne koncentracije sumpordioksida (SO2) su bile u propisanim granicama za graničnu vrednost (GV) i tolerantnu vrednost (TV) prema Uredbi (GV i TV je 125 µg/m3). Prosečno mesečno je iznosila 10.27 µg/m3, a maksimalna prosečna dnevna izmerena koncentracija je bila 14.0 µg/m3.\nProsečna mesečna kao i prosečne dnevne koncentracije azotdioksida (NO2) su bile u granicama propisanim za graničnu vrednost (GV) i tolerantnu vrednost (TV) prema Uredbi (GV je 85 µg/m3, a TV je 97 µg/m3) i prosečno mesečno iznosila 4.23 µg/m3, a maksimalna prosečna dnevna koncentracija je bila 8.0 µg/m3.\nKoncentracije ukupnih suspendovanih čestica TSP su tokom svih 7 dana bile na mernom mestu MZ Kertek u granicama propisanim prema Uredbi (MDK od 120 µg/m3), a kretale su se od 31.0 do 80.0 µg/m3. Prosečna koncentracija iznosila je 59.3 µg/m3, i u propisanim granica je. Tokom ovog meseca prosečna koncentracija je nešto niža u odnosu na prethodni mesec i nije bilo prekoračenja MDK.\nKoncentracije suspendovanih čestica PM10 su tokom svih 7 dana bile na mernom mestu MZ Kertek u granicama propisanim prema Uredbi (GV i TV od 50 µg/m3), a kretale su se od 25.0 do 48.0 µg/m3. Prosečna koncentracija iznosila je 36,1 µg/m3, i u propisanih granica je, i niža je u odnosu na prethodni mesec. Shodno prethodnoj analizi, u odnosu na donju i gornju granicu ocenjivanja (Donja DGO 25 µg/m3 Gornja GGO 35 µg/m3) GGO je prekoračena u 3 od 7 uzoraka ili u 42,85%, a DGO je prekoračena takođe u 6 od 7 uzoraka ili u 85,71%.


RTS :: Stanković: Bez kalkulisanja protiv Spartaka, Kanga na klupi\nFudbal Stanković: Bez kalkulisanja protiv Spartaka, Kanga na klupi\nčetvrtak, 13. avg 2020, 17:31 -> 17:42\nStanković: Bez kalkulisanja protiv Spartaka, Kanga na klupi\nSvaki meč nam je bitan, radujem se kad dolazi protivnik koji voli da se nadigrava, ali rivala ne treba ni potceniti, ni preceniti, izjavio je trener Crvene zvezde Dejan Stanković uoči utakmice protiv Spartaka.\nZvezda i Spartak otvaraju četvrto kolo Superlige, u prethodna tri meča oba tima imaju maksimalan učinak, crveno-beli sa gol-razlikom 9:0, a Subotičani 10:2.\n"Volim da stvari idu svojim tokom. Svaki meč nam je bitan i želimo da pristup bude na visokom nivou, jer smatram da to pravi razliku na terenu. Protivnika ne treba potceniti, ali ni preceniti, međutim, profesionalni pristup uvek donosi nešto dobro, podiže nivo igre i mogućnost pobede. Na trijumf idemo i sutra, bez kalkulisanja, želimo da nastavimo da igramo kako smo počeli", rekao je Stanković na konferenciji za medije.\nPrema njegovim rečima, uglavnom može da računa na sve fudbalere.\n"Što se zdravstvenog biltena tiče, manje-više su svi tu. Imali smo problem sa Tomaneom koji je dobio udarac, ali je jutros trenirao, tako da će i on biti na raspolaganju. Što se Kange tiče, on neće početi, ali je pozvan za meč. Ne želim da reskiram sa takvim pojačanjem, već hoću da sačekam pravi momenat, on nam je potreban na duže staze. Vraća se i Milunović na koga ozbiljno računam. Ponovo, slatke muke.\nStanković je istakao da mu je drago što sledi meč protiv rivala koji voli da se nadigrava i ne pravi razliku između toga da li igra kod kuće ili na strani.\n"Ne znam da li će promeniti nešto, rotirati, ipak smo svi imali tri meča u kratkom periodu. Oni nemaju strah, imaju kvalitetne fudbalere, nekoliko igrača koji su ponikli u našoj omladinskoj školi, koji će imati dodatnu motivaciju da se pokažu i dokažu. Tu je i Nikolić, sjajan napadač koji ukoliko ima dan, može da napravi probleme. Suštinski, volim da znam protiv koga igram, ali 70 posto gledam nas, a 30 posto gledam rivala. Ako ne znaš kako da stojiš na terenu, onda ti ne vredi ništa", zaključio je Stanković.\nUtakmica između Crvene zvezde i Spartaka igra se u petak od 19 sati.\nKoliko je prekid Serije A realna opcija\nPetković predstavljen u Bačkoj Topoli\nPape, "kralj" među "prinčevima" - Rai, Sušić, pa svi ostali\nKad priroda pozove, ni Morinjo ne pomaže


Kompanija Imanuel DOO, kao vlasnik portala www.imanuel.co.rs je svoje poslovanje uskladila sa zahtevima Uredba Evropske unije o zaštiti ličnih podataka (GDPR). Ova politika privatnosti je sastavljena tako da ukaže svim našim korisnicima kako se njihove „lične informacije“ koriste na mreži. Molimo pažljivo pročitajte našu politiku privatnosti kako biste jasno razumeli kako sakupljamo, koristimo, štitimo, ili na neki drugi način rukujemo, Vašim ličnim podacima u skladu sa našim sajtom. Korišćenjem ovog portala prihvatate i politiku privatnosti.\nKada nam šaljete poruku putem kontakt forme koja se nalazi na portalu, čuvaju se samo Vaši podaci koje unesete u kontakt formu: Ime i email adresa\nSvi sadržaji na portalu www.imanuel.co.rs su autorskog karaktera našeg kadra, sem u slučaju ako je suprotno naznačeno. Svako neovlašćeno kopiranje, menjanje, distribuiranje, prisvajanje ovih sadržaja bez naše saglasnosti i dozvole je strogo zabranjeno i kažnjivo po zakonu o autorskim pravima.\nNe garantujemo da će saveti koje predlažemo na portalu www.zivinarsvo.com delovati na Vašem računaru, telefonu ili drugom uređaju. Uspeh zavisi od operativnog sistema, korisničkog pristupa, stručnosti korisnika koji rukovodi sa tim uređajuma i mnogih drugih faktora, te stoga kada preuzimate određenu akciju koju pročitate sa našeg portala www.imanuel.co.rs sami snosite odgovornost i posledice.\nUkoliko ste ostavili svoje lične podatke na ovom sajtu, imate pravo da ih vidite i/ili uklonite. Ukoliko želite da uradite nešto od ta dva, pošaljite upit na adresu podrska@imanuel.co.rs. Prilikom slanja upita obavezno unesite Vaš email preko kojeg ste ostavili lične podatke na ovom sajtu, i u roku od 24h će Vam na taj email stići obaveštenje i instrukcije za preuzimanje/brisanje Vaših podataka.


Ikea otvara svoja vrata u Srbiji, a evo čija zatvara\nV. B. 9. avgusta 2017. 15:20\nFoto: andrewarchy - CC BY 2.0\nŠvedska kompanija će izazvati poremećaj na domaćem tržištu. Pojedine analize kažu da se problem pojavio u okruženju, konkretno u Rumuniji, zbog njihovog dolaska smanjena je proizvodnja nameštaja čak i do 45 odsto.\nPoznata švedska robna kuća „Ikea“ otvara svoja vrata u Beogradu u četvrtak 10. avgusta, na radost velikog broja srpskih potrošača. Šveđani u Srbiju stižu sa robnom kućom površine 34.000 kvadratnih metara kod Bubanj potoka.\nJeša Erčić, sekretar Udruženja za šumarstvo, preradu drveta, industriju nameštaja i papira Privredne komore Srbije, za Sputnjik kaže da bi voleo da radost potrošača možemo da prenesemo i na proizvođače, ali da nije siguran da je to u ovom trenutku realnost.\n„’Ikea‘ će, kada je reč o našim proizvođačima, itekako izazvati poremećaj na domaćem tržištu. Neke analize kažu da je u zemljama u okruženju, konkretno u Rumuniji, zbog dolaska te kompanije došlo do smanjenja potrošnje domaćih kapaciteta u proizvodnji nameštaja čak i do 45 odsto. Biće ugroženi i drugi trgovci koji se bave prodajom nekih ’gift‘ programa, galerijske robe, unikatne keramike, rasvete, raznih dekoracija, tekstila, komadnog nameštaja, veštačkog cveća, kuhinjskog pribora. Naravno, sve zavisi i od kulture samih potrošača jer analize koje smo radili pokazale su da ta švedska kompanija u Bugarskoj nije izazvala velike poremećaje, zbog toga što tamošnji potrošači nisu prepoznavali ’Ikeu‘ kao nešto što bi voleli da imaju u svojim domovima“, objašnjava Erčić.\nNataša Pantović, direktor razvoja Udruženja „Održivi prostor“, kaže da će vreme pokazati kako će se domaći proizvođači nositi sa ’Ikeinim‘ prisustvom u Srbiji, njenom ponudom i njenim cenama.\n„’Ikea‘ je značajan brend u svetu nameštaja koji promoviše određen stil života i životnih navika, pa će u tom smislu u Srbiji svakako imati veliki broj potrošača u kategorijama ljudi koji dele slične vrednosti. Ona je popularna kod potrošača koji vole taj porodični stil života, montaže ’uradi sam‘, praktičan nameštaj jednostavnog dizajna, ali to je samo jedan od segmenata tržišta. Ukusi potrošača su različiti, pa tako ni ’Ikea‘ ne može, iako je značajan brend, da zadovolji sve ukuse i sve kategorije potrošača. Iako je veoma nezahvalno baviti se prognozama kako će se stvari dalje odvijati, pretpostavka je da će se njihovo prisustvo najpre i najviše osetiti u grupi proizvođača pločastog nameštaja“, kaže Pantovićeva za Sputnjik.\nJeša Erčić podseća da je „Ikea“, kao globalna kompanija koja postavlja zlatni standard u proizvodnji nameštaja, nekoliko godina unazad pokušavala da stupi u kontakt sa domaćim kompanijama i nađe lokalne partnere koji bi je snabdevali svojim proizvodima.\nU ovom trenutku samo jedna kompanija ima potpisan ugovor sa njima, „Standard furničer Serbija“, pa će se srpske oklagije prodavati u svim maloprodajnim objektima lanca „Ikee“ u svetu.\n„Zašto nemamo više kompanija? Možda velika većina većih kompanija to nije prepoznala kao dobru biznis šansu, a drugi razlog je da oni koji su želeli saradnju nisu mogli da ispune visoke standarde koje postavlja ’Ikea‘ za svoje potencijalne dobavljače. Ostaje da se vidi da li će se u tom smislu nešto promeniti nakon otvaranja prve robne kuće i da li će doći do nekog preokreta kod većih domaćih proizvođača. U svakom slučaju, do poremećaja na našem tržištu će doći, a u kojoj meri, ostaje da se vidi jer je teško dati precizne prognoze“, kaže Erčić.\nPantovićeva se slaže da naši proizvođači i „Ikea“ do sada nisu uspeli da pronađu zajednički interes.\n„Na planu potencijalne saradnje mora mnogo više da se radi i da se te međusobne ponude prilagode uslovima koji vladaju na našem tržištu. Ukoliko do saradnje dođe, to bi našim proizvođačima svakako omogućilo dodatni izvoz“, dodaje Pantovićeva.\nErčić napominje da moramo da prihvatimo činjenicu da sve ove godine nismo imali ’Ikeu‘ kod nas i da su naši proizvođači i trgovci bili lišeni tog dela konkurencije.\n„Ja sam sasvim siguran da su vlasnici i menadžeri kompanija doneli adekvatne poslovne odluke koje idu u pravcu amortizacije udara koji se očekuje dolaskom ’Ikee‘, a na Privrednoj komori Srbije je da kroz inicijative i saradnju sa državnim institucijama vidi kako može da pomogne. Jedan od načina bio bi kroz veće podsticaje za nabavku mašina i opreme kako bi naši proizvođači pravili proizvode čija će konkurentnost biti veća, a sa druge strane da preko Ministarstva finansija probamo da kroz veći budžet više podstaknemo direktne izvoznike i da sve ono što bude manjak na domaćem tržištu nadomestimo kroz stimulacije i podsticaje direktnim izvoznicima. Naš strateški partner je EU, preko 78 odsto našeg izvoza ide ka njima i mislim da je tu naša šansa jer se Srbija već polako tu i pozicionirala kao zemlja izvoznica nameštaja od masiva, ali i nameštaja od pločastih materijala“, ističe Erčić.\nOn se nada da će PKS zajedno sa Ministarstvom privrede i drugim relevantnim institucijama pratiti šta će se dešavati na tržištu proizvodnje nameštaja, gde u ovom trenutku radi preko 15.000 zaposlenih, i da će izaći sa adekvatnim merama ekonomske politike kako bi zaštitili domaći kapital uložen u sektor drvne industrije i šumarstva.\n„To je sektor u kojem imamo preko 92.5 odsto domaćeg kapitala i mi taj naš resurs moramo da zaštitimo, šume da stavimo potpuno u funkciju proizvodnje nameštaja visoke dodate vrednosti i da poremećaje i sve ono što može da izazove dolazak ’Ikee‘ nadomestimo na drugi način. Da nađemo način kako ćemo da internacionalizujemo proizvode srpske drvne industrije, da preko povoljnih bilateralnih sporazuma sa zemljama Evropske unije, ali i sa trećim zemljama, probamo da nađemo neke kanale kako da osvojimo ta tržišta i sve nekako da amortizujemo. Moramo da sačuvamo radna mesta zaposlenih u domaćim prerađivačkim kapacitetima srpske drvne industrije, jer je sektor šumarstva i drvne industrije drugi po suficitu u spoljnotrgovinskoj razmeni proizvoda sa zemljama u inostranstvu i četvrti po broju zaposlenih u prerađivačkoj industriji Srbije, koja je imala međugodišnji rast od nekih jedan i po do dva odsto u broju zaposlenih. Moramo da sačuvamo taj trend i da zaštitimo kapital domaćih ljudi koji su investirali u drvnu industriju“, kategoričan je Erčić.\nOtišli predaleko? Evo kako je švedska IKEA ismejala…


"Još nije preciziran tačan iznos putarine, a iznosiće od osam do 12 centi po kilometru. Konačnu odluku o iznosu putarine doneće Vlada", rekao je Mujević "Pobjedi".\nOn je dodao da Vlada ima vremena da u narednih godinu precizira tačan iznos, kao i da smatra da će se najverovatnije ići na nižu tarifu od osam centi po kilometru. "Po toj tarifi za prolaz prioritene deonice od od Smokovca do Mateševa plaćaće se putarina od tri do 3,5 evra", rekao je Mujević.\nPrema njegovim rečima, putarinu će najverovatnije naplaćivati Monteput.\n"Za sada je opredelenje Vlade da Monteput obavlja naplatu putarine i kompletno održavanje auto-puta, ali čekamo usvajanje Zakona o putevima, nakon čega će to biti precizirano", objasnio je Mujević.\nOn smatra da Monteput ima potencijal za održavanje auto-puta. "Imamo potencijala i iskustva za održavanje auto-puta i već pravimo određene pripreme. U narednom periodu ćemo kupiti i opremu neophodnu za održavanje auto-puta", kazao je Mujević i dodao da će sredstva za nabavku opreme izdvojiti iz dobiti kompanije za ovu godinu.


Vučić: Osudit ću Rusiju kada Zelenski osudi NATO agresiju na Srbiju - Portal 072info\nVučić: Osudit ću Rusiju kada Zelenski osudi NATO agresiju na Srbiju\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Monaku da će “osuditi priznavanje nezavisnosti separatističkih regiona na istoku Ukrajine kada predsjednik te zemlje Volodimir Zelenski na televiziji osudi NATO agresiju na Srbiju 1999. godine”.\nOn je to izjavio reagujući na izjavu ambasadora Ukrajine u Srbiji Oleksandara Aleksandroviča “da Ukrajina i ukrajinski narod očekuju da Srbija osudi jučerašnji potez Rusije o priznavanju nezavisnosti Donbasa”.\n“Mi smo mala zemlja i ne želimo da sebi ukidamo mogućnost da nastavljamo prijateljstva sa nekima i mi ne odlučujemo ni na koji način o sudbini Ukrajine. Ali ako je već to tako ja pozivam gospodina Aleksandroviča da pozove predsjednika svoje zemlje gospodina Zelenskog i da ga zamoli koliko večeras na televiziji da osudi stravičnu i tragičnu agresiju koju su nad Srbijom provele SAD, Velika Britanija, Njemačka i druge zemlje i ja sam siguran da će on to da uradi. Pa čim on to uradi ja ću sa radošću prihvatiti poziv i odgovoriti na njegove molbe“, rekao je Vučić televiziji Pink u Monaku.\nVučić je ponovio da je politika Srbije vojna neutralnost, ali da srpska politika nije neutralna i da neće odustajati od tradicionalnih prijateljstava.\n“Srbija je uvijek podržavala integritet Ukrajine i tu nije bilo promjena“, dodao je on.\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin je u ponedjeljak priznao nezavisnost Donjecka i Luganjska i potpisao “sporazume o prijateljstvu i uzajamnoj pomoći” s njima, a potom naredio ruskoj vojsci da “čuva mir” na tim teritorijama.\nPrethodni članakCijene nafte rastu zbog straha od poremećaja snabdijevanja\nSljedeći članakOdobren Putinov zahtjev za slanje vojske van granica Rusije￼


Tyler pušten iz pola kuće, učinjeno sa probni rad! - PODRŠKA KEVIN & TYLER\nPrije godinu dana, Tyler Lang je osuđen do tri mjeseca vremena provedenog u pritvoru, šest mjeseci dom zatvora, šest mjeseci u pola kući, a godinu dana nadzirane puštanje, zajedno sa restitucije. danas, on je pušten iz pola kuće i njegovog mandata nadzirane puštanje završena!\nTyler je osuđen u skladu sa Zakonom životinja Enterprise Terorizam za oslobađanje 2,000 Mink od krzna farme i sprejom "Liberation je ljubav" na strani štali sa svojim saoptuženog Kevin Johnson. Farma krzno zatvorena kao rezultat njihove akcije — štedi generacije životinja budu mučeni i ubijeni.\nTyler je čekali dan i uzbuđen da nastavimo sa svojim životom. On je zahvalan za svu podršku da ga ljudi i Kevin od njihovog hapšenja su pokazali — pa hvala svima koji su pisali da ga, napravio donaciju, šire svijest o njihovom slučaju, i okrenuo se AETA optužnica u vrijeme pokazuje solidarnost.\nProslavite ovaj dan Tyler, i uzeti vremena da se podrška ljudi koji su još uvijek u zatvoru i da rade za životinje koje su i dalje u kavezima.


Konferencija od 2. do 5. aprila u video formatu | MINA\nNaslovnica Mina Sport Konferencija od 2. do 5. aprila u video formatu\nPodgorica, (MINA) – Konferencija Crnogorske sportske akademije biće održana u planiranom terminu, od 2. do 5. aprila, ali u video formatu, putem Zoom aplikacije, saopštili su organizatori.\nNavodi se da će da se i u ove godine očekuje učešće velikog broja naučnika iz cijelog svijeta.\nSaopšteno je da će ranije najavljeni naučni program biti održan po planu, uz blaže modifikacije, u virtualnoj organizaciji događaja, uslovljenog globalnom pandemijom i primjenom mjera za sprječavanje širenja virusa COVID 19.\nDekan Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje, Stevo Popović kazao je da je prvi put od 2003. godine, od kada se održava konferencija, da se oko 200 naučnika svijeta okuplja u drugačijim uslovima.\n“Iako smo imali kratak rok za reorganizaciju događaja, u okolnostima koje su nas zatekle, imali smo na umu kontinuitet i želju da nastavimo dobru saradnju sa međunarodnim partnerima, te da svima pokažemo svijetu da nije sve stalo, te da pružimo otpor okolnostima koje su nas zadesile”, kazao je Popović.\nOn je naglasio da je organizator dobio podršku Centralne evropske inicijative CEI (Central European Initiative), čije je sjedište u Trstu.\n“Na tome smo im posebno zahvalni i imamo posebnu odgovornost da kvalitet video konferencije održimo na najvišem mogućem nivou, na čemu vrijedno radimo na Centrom informacionih sistema Univerziteta Crne Gore”, rekao je Popović.\nOn je precizirao da im je Zoom aplikacija omogućila da se u rad video konferencije, u virtuelnom prostoru, uključe svi predavači po pozivu, izlagači oralnih i poster prezentacija, kao i predavač u okviru predviđene radionice, ali i svi ostali koji prate konferenciju, a koji će dobiti šansu da diskutuju sa izlagačima.\nPrema njegovim riječima, najaktuelniji tokovi i istraživanja iz svih multidisciplinarnih aspekata sportskih nauka biće razmatrani u okviru konferencije, dok će prezentirani sažeci biti objavljeni u Crnogorskom časopisu za sportske nauke i medicinu (Montenegrin Journal of Sports Science and Medicine).\nOrganizator konferencije je Crnogorska sportska akademija, u saradnji sa Fakultetom za sport i fizičko vaspitanje Univerziteta Crne Gore i drugim međunarodnim partnerima, kao i pod pokroviteljstvom tradicionalnih, ali i novih pokrovitelja.


RATEL radi na otkrivanja uređaja koji ometaju funkcionisanje 3G mreža mobilne telefonije RATEL radi na otkrivanja uređaja koji ometaju funkcionisanje 3G mreža mobilne telefonije – Personal magazin\nRATEL radi na otkrivanja uređaja koji ometaju funkcionisanje 3G mreža mobilne telefonije\nRATEL-ove aktivnosti na isključivanju nestandardnih bezgajtanskih telefonskih aparata Republička agencija za elektronske komunikacije je sprovela aktivnu kampanju otkrivanja uređaja koji ometaju funkcionisanje 3G mreže mobilne telefonije. Dosadašnja iskustva RATEL-a su…\nRATEL-ove aktivnosti na isključivanju nestandardnih bezgajtanskih telefonskih aparata\nRepublička agencija za elektronske komunikacije je sprovela aktivnu kampanju otkrivanja uređaja koji ometaju funkcionisanje 3G mreže mobilne telefonije.\nDosadašnja iskustva RATEL-a su pokazala da je često reč o uređajima koji se nalaze u svakodnevnoj upotrebi, najčešće bezgajtanskim fiksnim telefonskim aparatima koji rade u skladu sa američkim standardom DECT 6.0 i koriste deo radiofrekvencijskog spektra koji je u našoj zemlji namenjen 3G mreži.\nGrađani kod kojih su detektovani ovi telefonski aparati su u velikoj meri pokazali razumevanje za RATEL-ove napore da mobilnim operatorima omogući neometan rad. Do početka decembra ove godine 62 korisnika su u pisanoj formi obavestila RATEL da će isključiti svoje gorepomenute telefonske aparate.\nRATEL radi na otkrivanja uređaja koji ometaju funkcionisanje 3G mreža mobilne telefonije was last modified: December 19th, 2013 by Redakcija\n3G3G mrežeRATELRepublička agencija za elektronske komunikacije\nLG predstavlja novu seriju premijum monitora na CES 2014


Srebro za Nišliju na prestižnom turniru na Kipru - Sportske vesti\n02 Nov, 2021 by South Media\nMihajlo Stefanović i Miljko Čolović\nPrethodnih dana streličarska reprezentacija Srbije učestvovala je na “Afrodita Kupu”, međunarodnom turniru na Kipru. Uz domaćina, na ovom turniru je učestvovalo još 8 zemalja sa ukupno stotinak takmičara u seniorskim, juniorskim, i kadetskim konkurencijama.\nNa ovom takmičenju u konkurenciji juniora nastupioo je i takmičar SK Niš, Mihajlo Stefanović, a tim Srbije je predvodio niški trener Miljko Čolović.\nStreličarski savez Srbije ima dugogodišnje prijateljstvo sa kiparskom streličarskom federacijom pa je ovaj turnir postao već tradicionalna destinacija za našu reprezentaciju. Ovo je bilo takmičenje na otvorenom, jer vremenski uslovi na Kipru i dalje dozvoljavaju gađanje van sale.\nReprezentacija se vratila sa 4 individualne medalje i jednom ekipnom, a nama svakako najinteresantnija je ona koju je osvojio Mihajlo Stefanović. On je posle trećeg mesta u kvalifikacijama, kroz eliminacije došao do borbe za zlatnu medalju gde ga je čekao takmičar iz Poljske. U meču koji je bio neizvestan do poslednje strele, takmičar iz Poljske je ipak odneo pobedu, pa se Mihajlo okitio srebrnim odličjem.\n-“Nama je ovo jako značajna medalja jer je ovo bila odlična prilika za sticanje novih iskustava na međunarodnim takmičenjima. Konkurencija nije bila nikako zanemarljiva jer su protivnici bili iz Poljske i Rusije koje važe za veoma jake evropske streličarske sile sa dugogodišnjom tradicijom i školom koja je iznedrila kako evropske tako i olimpijske šampione. Mihajlo se pokazao odlično i jako smo zadovoljni što sa ovakvim rezultatom startuje zimsku sezonu na domaćem terenu”.- ističu u SK “NIŠ”\nOd ostalih osvajača iz srpskog tima su Jovica Velimirović, koji je osvojio bronzu u seniorima olimpijskim lukom, Milica Petronijević, koja je osvojila bronzu u konkurenciji juniorki kompaund lukom, i Stefan Žikić koji je osvojio srebro u konkurenciji seniora kompaund lukom. Inače, kompaund ekipa Srbije je takođe zauzela drugo mesto u finalnom plasmanu.\nRukometaši Železničara dočekaće u 16. kolu ARKUS lige ekipu Crvene zvezde. Iz niškog tima veruju da su bolji tim, što


Elektrovojvodina završava sa 1,7 milijardi dinara gubitka\nNaslov: Elektrovojvodina završava sa 1,7 milijardi dinara gubitka Sub Dec 27, 2008 11:52 pm\nJavno preduzeća Elektrovojvodina završiće tekuću poslovnu godinu sa 1,75 milijardi dinara gubitka, izjavio je direktor Elektrovojvodine Željko Bajić.\nBajić je na konferenciji za novinare rekao da su osnovni razlozi za gubitak povećanje troškova amortizacije, koji su iznosili 3,5 milijardi dinara i nisu pratili porast cene električne eneregije.\n"Prihod Elektrovojvodine u ovoj godini iznosi 36 milijardi dinara, a rashod 37,75 milijardi, što je za 50 miliona veći gubitak od planiranog. Razlog za to je što rast cene električne energije nije pratio povećanje troškova poslovanja", rekao je on.\nPrema Bajićevim rečima, dva povećanja cene električne energije u ovoj godini, od 7,6 i 8,2 odsto, nisu bila dovoljna da pokriju troškove poslovanja, ali će i pored toga Eleketrovojvodina uspešno završiti poslovnu godinu.\nOn je rekao da je naplativost električne energije u ovoj godini iznosila 99 odsto, zbog čega je izrazio zahvalnost potrošačima zbog pokazane velike odgovornosti i savesnosti.\nŠto se tiče dugovanja iz ranijeg perioda, trenutni dug potrošača prema Elektrovojvodini iznosi šest milijardi dinara, od čega je 3,4 milijardi dug privrede, a ostatak individualnih potrošača.


Konkurs za predstavljanje mobilnih aplikacija - MoMo #FTW\nPozivamo vas da učestvujete u prvom MobileMonday Srbija takmičenju u razvoju aplikacija za mobilne telefone. Ideja je da izaberemo 5 aplikacija i njihovim autorima damo priliku da ih predstave na MobileMonday #3 događaju. Publika i žiri će izabrati najbolje, a njima ćemo obezbediti i odgovarajuće nagrade.\nOvim konkursom i takmičenjem želimo da u fokus stavimo sve developere koji se bave mobilnim razvojem, i omogućimo im da svoj rad i ideju prezentuju ljudima koje interesuju mobilne tehnologije. To je dobra prilika za pravljenje partnerstava, regrutovanje novih članova, dobijanje feedbacka i novih ideja, kao i za predstavljanje potencijalnim investitorima i ljudima koji su spremni da ulože u razvoj vaše aplikacije.\nNa konkurs mogu da se prijave svi\nNema ograničenja u smislu platforme za koju je aplikacija razvijena\nAplikacije ne moraju da budu u potpunosti funkcionalne, odnosno moguće je predstaviti i prototip koji ima osnovne funkcionalnosti\nAplikacije ne treba da sadrže materijal koji nije prikladan za mlađe od 18 godina\nIzabraćemo 5 aplikacija koje će dobiti priliku da se predstave na MobileMonday #3 događaju i osvoje nagrade. Svaka od izabranih aplikacija će na raspolaganju imati 5 minuta da se publici na najbolji način prezentuje. Ovo vreme nije moguće produžiti, odnosno 5 minuta je maksimum koji učesnici mogu da iskoriste za prezentaciju.\nZa 5 odabranih aplikacija smo obezbedili:\nkotizaciju za HowtoWeb Belgrade konferenciju (jedna kotizacija + 50% popusta za članove tima)\nkotizacija za biZbuZZ konferenciju (po jedna kotizacija za prva tri mesta, + 50% popusta za članove timova)\nregistraciju .rs domena (svi finalisti)\nkoučing za prezentaciju (svi finalisti)\nRadimo na tome da ovo ne bude finalan spisak nagrada, stay tuned.\nPotrebno je da do 9. maja 2011. godine na office@momo.rs pošaljete prezentaciju (PowerPoint, PDF, KeyNote, ne više od 10 slajdova) vaše aplikacije, koja će sadržati:\ninformacije o vama, tj. timu ili pojedincu koji je razvija\npresek stanja (završena, u razvoju, u ranoj fazi razvoja, ideja)\nPrezentacija koju pošaljete će nam služiti isključivo kao sredstvo odabira 5 aplikacija koje će biti predstavljene na MobileMonday #3 događaju, odnosno izabrani autori će za zvanično predstavljanje moći da naprave nove, javnom nastupu prilagođene slajdove.\n18. april – početka primanja prijava\n9. maj – rok za prijem prijava\n11. maj – obaveštenje o izabranim aplikacijama\n16. maj – MobileMonday #3\nSva pitanja možete postaviti direktno ovde, ili na office@momo.rs.\nkonkurs konkursi mobilemonday mobilne aplikacije programiranje\nOznake: konkurs konkursi mobilemonday mobilne aplikacije programiranje


DA NE ZABORAVIMO GENOCID U SREBRENICI! - Žene u crnom\nOdgovornost vlasti Republike Srbije za nesprečavanje genocida i za nekažnjavanje počinilaca, kao i Republike Srpske za pomenuti genocid (a jedno i drugo potvrđeno je presudom Međunarodnog suda pravde).\nI Vlada Republike Srbije i vlasti Republike Srpske ponašaju se izrazito ležerno prema nasleđu sopstvene prošlosti, što predstavlja izraz njihove istorijske neodgovornosti, pre svega u odnosu na žrtve genocida, ali i u odnosu na buduće generacije. Pozivamo ih da prekinu sa institucionalnim poricanjem zločinačkog karaktera Miloševićevog i Karadžićevog režima, da pokrenu sve mehanizme nužne za ispunjavanje obaveza koje proizilaze iz presude Međunarodnog suda pravde i da otvore javnu debatu o odgovornosti za genocid. Hapšenje i izručenje najodgovornijega za genocid, Ratka Mladića, predstavlja minimum onoga što zahtevamo od vlasti koje sebe žele da prikažu kao demokratske.\nNašu podršku zahtevu Inicijativnog odbora za poseban status Opštine Srebrenica u skladu sa Zakonom o Memorijalnom centru Potočari – Srebrenica.\nVlasti i javnost Republike Srpske, koja je nastala na zločinu, propustile su svaku šansu da se javno ograde od zločinačke prošlosti i preuzmu odgovornost za genocid počinjen u ime ideje Velike Srbije; time je Republika Srpska definitivno izgubila svako moralno pravo na nadležnost nad područjem gde je izvršen zločin.\nNašu bezuslovnu podršku tužbi Udruženja majki iz Srebrenice protiv Vlade i Ministarstva odbrane Kraljevine Holandije i protiv Ujedinjenih nacija, koji su doprineli genocidu u Potočarima.\nOsuda domaćih planera i izvršilaca tog zločina ne može da amnestira i međunarodne faktore, koji su svojim pasivnim ili čak blagonaklonim odnosom prema srpskim vojnim i paravojnim formacijama olakšali Mladićevim dželatima da izvrše najveći masovni zločin nakon Drugog svetskog rata.\nIskazujući našu solidarnost s porodicama žrtava srebreničkog genocida, mi još jednom javno molimo za oproštaj zbog zločina počinjenih u naše ime.\nU okviru obeležavanja dvanaeste godišnjice genocida u Srebrenici, organizujemo:\n- Protest na Trgu republike u Beogradu, 10. jula 2007. od 19.30h do 20.30h;\n- Odlazak na komemorativni skup u Potočare/Srebrenicu, 11 jula 2007.\nBeograd, 10. jula 2007.\nMreža Žena u crnom - Srbija