Datum kreiranja: 15 oktobar 2012\nDatum poslednje izmene 04 oktobar 2016\nIgračke do 6 meseci\nIgračke od 6 meseci do 2 godine\nIgračke od 2 do 5 godina\nMnoge igračke za bebe i decu na sjajan način potpomažu razvoj mozga. Međutim, ogroman izbor igračaka može da zbuni roditelje.\nŠta vredi kupiti od igračaka?\nSandra Gordon, autorka Potrošačkog izveštaja o najboljim proizvodima za bebe savetuje da igračke birate u skladu sa detetovim prirodnim biološkim fazama razvoja. Igračke, dodaje ona, moraju da “govore jezikom” koji vaša beba razume.\nOna preporučuje jednostavne igračke koje neće frustrirati dete. Novorođenčad su najviše zainteresovana za pokrete i zvukove, pa će ih stimulisati jednostavno mrdanje zvečke. A kako budu rasli, više će se zanimati za igračke sa različitom teksturom koju mogu da dodiruju i stiskaju, na primer punjene životinje.\nOko 9. meseca sa detetom se možete igrati uz pomoć igračaka različitih oblika koje se mogu slagati, ili možete sakrivati jednu igračku među ostale i čekati da je beba nađe. To dodaje element iznenađenja i pomaže izgradnji koncepta stalnosti objekta.\nStručnjaci kažu da sve igračke stimulišu radoznalost, ali potrudite se da izaberete one koje će biti interaktivne i koje će oblikom i bojama pomoći deci da uče. Istovremeno, nemojte pokušavati da opteretite bebu sa više od onoga što joj biologija dozvoljava da primi u sebe. Ključ je u planiranju aktivnosti koje će uključiti bebu u svakom stadijumu razvoja, ali tako da se s tim ne pretera.\nGrupa stručnjaka sastavila je jednostavnu listu aktivnosti koje pomažu razvoju mozga vaše bebe, po uzrastima.\nPrevious Article Odgajite pametnu bebu: Roditelj je alat za učenje\nbeba,\tslobodno vreme, dete,\tdidaktički pristup\tigračke\nOdgajite pametnu bebu: Roditelj je alat za učenje\nRazvoj bebe (4-6 meseci)\nČuvena Ježeva kućica živi i na engleskom jeziku\nKad pranje kose detetu postane noćna mora\nBeba - 15. nedelja


Besplatna aplikacija za NCTS dostupna svima - Pluton Logistics\n12. novembra 2014. 1. maja 2017. marko\te-carina, NCTS, Novi kompjuterizovani tranzitni sistem, Novi kompjuterski tranzitni sistem, Uprava carina\nU želji da svi korisnici imaju istovetne uslove carinskog poslovanja, Uprava carina Republike Srbije je 10.11.2014. godine objavila besplatnu web aplikaciju za pristup Novom kompjuterizovanom tranzitnom sistemu https://eccgw.carina.rs/ncts/.\nAplikacija je namenjena pre svega malim i srednjim preduzećima, odnosno onima koji zbog nedostatka sredstava nisu mogli samostalno da je nabave na tržištu. Prioritet Uprave carina je da pruži podršku razvoju privrede Srbije i u tom smislu se preduzimaju konkretne mere kako bi se omogućilo kompanijama da lakše i brže posluju.\nElektronska komunikacija sa velikim sistemima poput carine podrazumeva da privrednici moraju da ojačaju svoje informacione (IT) kapacitete, što često predstavlja dodatan trošak i opterećenje, posebno za mala i srednja preduzeća. Tražeći način da pomogne što većem broju privrednika da se uključe i koriste prednosti NCTS, Uprava carina im je stavila na raspolaganje potpuno besplatnu aplikaciju za pristup tom sistemu.\nTo znači da čak i oni privrednici koji zbog nedostatka sredstava nisu mogli da dođu do aplikacije, sada to mogu. Aplikacija je dostupna svim zainteresovanim privrednim društvima, a njena upotreba je potpuno besplatna. Da bi nesmetano mogli da preuzmu i koriste ovu aplikaciju https://eccgw.carina.rs/ncts/, sva zainteresovana privredna društva moraju prethodno da budu autorizovana za elektronsku komunikaciju sa Upravom carina. Ova aplikacija služi za elektronsku komunikaciju sa NCTS (Novi kompjuterizovani tranzitni sistem), kao i sistemom upravljanja garancijama.\nAplikacija obezbeđuje osnovni set funkcionalnosti potrebnih za elektronski (bezpapirni) tranzitni postupak: podnošenje tranzitnih deklaracija, izmena, otkaza, slanja informacija o prispeću pošiljke na odredište, kao i mogućnost pregleda podataka o garancijama i registrovanju pristupnih kodova. Korisniku ove aplikacije će takođe biti vidljive i poruke dobijene od strane NCTS-a. Primena Novog kompjuterskog tranzitnog sistema je preduslov svake zemlje kandidata za punopravno članstvo u EU. Poznato je da će Srbija za godinu dana morati da pređe na bezpapirni tranzitni postupak, zbog čega je pilot projekat za uvođenje NCTS u punom jeku. Očekuje se da do kraja godine sve carinske ispostave budu u mogućnosti da ga primenjuju i sa privredom komuniciraju na novi način – elektronskim putem.\n← Sastanak srpskih i ruskih prevoznika 15. novembra u Beogradu\nSrbija će od Rusije tražiti 12.000 transportnih dozvola →\n14. marta 2019. marko


2. avgusta 2021. 1 Min Read\nNa području Policijske uprave Prijedor, u periodu od 29. do 30. jula 2021. godine, u okviru kampanje „Vozi oprezno, putuj bezbjedno“, realizovana je regionalna akcija pojačane kontrole učesnika u saobraćaju sa akcentom na kontrolu upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola, psihoaktivnih supstanci ili lijekova koji se ne smiju upotrebljavati prije ili za vrijeme vožnje.\nTokom akcije ukupno je kontrolisano 467 učesnika u saobraćaju, a zbog počinjenih prekršaja iz oblasti bezbjednosti saobraćaja sankcionisano je 118 učesnika.\nIz saobraćaja su isključena 63 vozača, od kojih dva vozača zbog odbijanja da se povrdgnu alkotestu, odnosno droga testu i jedan vozač kod kojeg je utvrđeno prisustvo opojnih droga u organizmu i koji je zadržan lišenjem slobode.\nZbog upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola sankcionisano je 60 vozača. Šest vozača zadržano je lišenjem slobode zbog utvrđenog prisustva alkohola u organizmu u količini preko 1,5 g/kg.\nU cilju zaštite bezbjednosti svih učesnika u saobraćaju, Policijska uprava Prijedor apeluje na sve učesnike da poštuju saobraćajna pravila i propise, a posebno na vozače motornih vozila i motocikliste da poštuju ograničenja brzine kretanja i da ne upravljaju vozilom pod dejstvom alkohola ili drugih psihoaktivnih supstanci koje mogu uticati na psihofizičku sposobnost vozača da upravlja vozilom.


Troicki čeka Berdiha, a Janko Marija - Naslovi.net vesti\nTroicki čeka Berdiha, a Janko Marija\nNacionalni građanski sreda, 8. jun 2011.\nHALE – Srpski teniser Viktor Troicki veoma ubedljivo stigao je do četvrtfinala ATP turnira u nemačkom Haleu. Trenutno 12. teniser sveta ekspresno je eliminisao Rusa Igora Andrejeva sa 6 : 3, 6 : 1 za samo 52 minuta igre. Troicki je fenomenalno koristio loš servis rivala i realizovao pet od šest... »\nViktor u četvrtfinalu Halea\nRTS sreda, 8. jun 2011.\nSrpski teniser Viktor Troicki plasirao se u četvrtfinale ATP turnira u Haleu, pošto je u drugom kolu savladao Rusa Igora Andrejeva sa 6:3, 6:1. Viktor će se u borbi za polufinale sastati sa Čehom Tomašom Berdihom. Drugi reket Srbije do sada je sa Berdihom igrao dva puta i međusobni skor je nerešen.Srpski teniser Viktor Troicki plasirao se u četvrtfinale ATP turnira u Haleu, pošto je danas u drugom kolu savladao Rusa Igora Andrejeva sa 6:3, 6:1. Naš teniser je bez problema preskočio drugu prepreku na travnatoj podlozi u... »\nTroicki uveren: Biću hit!\nVečernje novosti sreda, 8. jun 2011.\nIma jedan momak iz Srbije, zove se Viktor. On će biti pravi hit i najprijatnije iznenađenje ove sezone – kaže Srbin posle plasmana u četvrtfinale HaleaŠTOPERICU je Viktor Troicki namestio na tačno 52 minuta. Ni sekund više ne dozvoljava da prođe, a da neko od njegovih protivnika ne doživi poraz u Haleu. Prvo je isprašio Mišu Zvereva iz Nemačke, a danas za isto vreme i Rusa... »\nNe smeta ni kiša, Janko u trećem kolu Kvinsa\nSportske.net sreda, 8. jun 2011.\nTipsarević u meču koji je prekidan zbog kiše, savladao u dva taj brejka Amerikanca Rasela, 7:6, 7:6. U narednoj rundi verovatno protiv Endija Mareja.Janko je imao težak posao, Rasel je pokazao da je dobar server, ali je naš teniser uspeo da se plasira u narednu rundu. On je posle razmene brejkova dobio prvi set u taj brejku, u odlučujućim trenucima je igrao bolje od rivala. U... »\nTroicki u četvrtfinalu Halea\nVesti online sreda, 8. jun 2011.\nSrpski teniser Viktor Troicki plasirao se u četvrtfinale ATP turnira u nemačkom Haleu.Troicki, koji je na turniru postavljen za petog nosioca, deklasirao je ruskog tenisera Igora Andrejeva u drugom kolu rezultatom 6:3, 6:1. Bio je ovo Viktorov prvi susret sa 83. igračem sveta. On je ovim trijumfom odbranio poene... »\nViktor ređa pobede\nTroicki već u četvrtfinalu Halea, u drugom kolu bez problema savladao Igora Andrejeva sa 6:3, 6:1. Sledeći je Berdih?Kao i na startu protiv Zvereva, Viktor je završio posao za manje od sat vremena, tačnije 52 minuta. Protivniku je prepustio svega četiri gema, a zanimljivo da je napravio čak pet brejkova, što je na travi fantastičan rezultat.... »\nTroicki u četvrtfinalu turnira u Haleu\nBeta sreda, 8. jun 2011.\nBEOGRAD, 8. juna 2011. (Beta) - Teniser Srbije Viktor Troicki plasirao se u sredu u četvrtfinale turnira u Haleu, pošto je pobedio Igora Andrejeva iz Rusije sa 2:0 (6:3, 6:1). Troicki - treći nosilac na turniru, u narednom kolu igraće sa pobednikom meča izmedju dvojice Čeha Jana Herniha, 221. na... »\nTroicki preko Anrejeva u četvrtfinalu Halea\nSportski žurnal sreda, 8. jun 2011.\nViktor Troicki se plasirao u četvrtfinale ATP turnira u Haleu, pošto je u drugom kolu savladao Rusa Igora Andrejeva sa 6:3, 6:1. Naš teniser je bez problema preskočio drugu prepreku na travnatoj podlozi u Haleu, i zakazao susret sa pobednikom meča koji igraju Česi Tomaš Berdih i Jan Hernih. Troicki... »\nATP Hale: Viktor ekspres u četvrtfinalu\nSportal.rs sreda, 8. jun 2011.\nNešto manje od sat vremena igre bilo je potrebno Viktoru Troickom da prebrodi i drugu prepreku na ATP turniru u Haleu i plasira se u četvrtfinale. Srpski teniser je savladao Igora Andrejeva iz Rusije sa 2:0, po setovima 6:3 i 6:1. Troicki će u četvrtfinalu igrati sa boljim iz meča u kome se sastaju... »\nHALE: Viktor pobeđuje za 52 minuta\nMondo sreda, 8. jun 2011.\nU drugom kolu Halea, Viktor Troicki glatko je pobedio Igora Andrejeva (6:3, 6:1) i prošao rundu takmičenja u kojoj je ispao prošle godine.Ni sat vremena. Peti nosilac 19. Geri Veber Opena u Haleu protutnjao je u četvrtfinale. Viktor Troicki preslišao je Rusa Igora Andrejeva u meču drugog kola ATP turnira serije 250 na zapadu Nemačke - 6:3, 6:1. U borbi za... »\nATP Hale: Viktor i Andrejeva "smazao" za manje od sat\nS media sreda, 8. jun 2011.\nVitkor Troicki plasirao se u treće kolo turnira u Haleu pošto je pobedio Igora Andrejeva rezultatom 2:0 (6:3, 6:1).Srpski teniser je Igora Andrejeva savladao za samo 52 minuta igre, isto kao i Mišu Zvereva u prvom kolu. Viktor Troicki je odlično otvorio meč i u prvom setu odmah poveo sa 3:0. Potom je Andrejev uzvratio i smanjio na 3:1, ali je... »\nTroicki ekspresno do četvrtfinala Halea\nBlic sport sreda, 8. jun 2011.\nViktor Troicki je uspešno nastavio pohod na turniru u Haleu gde je savladao Igora Andrejeva sa 6:3, 6:1 i obezbedio plasman u četvrtfinale.Srpski teniser je ekspresno ispratio Rusa u svlačionicu jer mu je za trijumf bilo potrebno svega 52 minuta. U prvom setu Troicki je veoma brzo poveo 3:0, a potom i 4:1, ali je Rus uspeo da uzvrati brejk i smanji na 4:3. Tada je... »\nGlas javnosti sreda, 8. jun 2011.\nBEOGRAD - Viktor Troicki plasirao se u drugo kolo turnira u Haleu, pošto je na startu takmičenja savladao Nemca Mišu Zvereva sa 6:2, 6:3. Troicki je na turniru u ovom nemačkom gradu postavljen za petog nosioca. Protivnik srpskog tenisera u drugom kolu biće Rus Igor Andrejev, koji je bio bolji od... »\nBlicpre 19 minutajoš 8 povezanih »


Gužve na graničnim prelazima | Hercegovina Press\nSaobraćaj se ovog jutra u Republici Srpskoj i Federaciji BiH odvija po suvim i mjestimično vlažnim kolovozima, gužve nema, dok je pojačana frekvencija vozila na graničnim prelazima Izačić i Doljani prema Hrvatskoj, te Hum i Deleuša prema Crnoj Gori, saopšteno je iz Auto-moto saveza Srpske.\nVozačima se skreće pažnja da budu oprezni na dionicama koje prolaze kroz usjeke i pored kamenih kosina zbog mogućih odrona.\nNa putnim pravcima na kojima se izvode radovi saobraćaj je regulisan privremenom saobraćajnom signalizacijom čije je poštivanje obavezno.\nRadovi su aktuelni na regionalnim putevima Lukavica-Pale, Obudovac-Lončari, te magistralnim putnim pravcima Кotor-Varoš-Obodnik, Johovac-Rudnik i Кrupac-Bogatići na području opština Istočna Ilidža i Trnovo.\nZbog izgradnje naplatnih stanica „Čatrnja“, „Aleksandrovac“ i „Nova Topola“ izmijenjen je režim u odvijanju saobraćaja na auto-putu Gradiška-Banjaluka, kao i na auto-putu „9. Januar“, Banjaluka-Doboj, gdje je u toku izgradnja i provođenje privremenog sistema naplate putarine.\nI dalje se zbog klizišta jednom trakom saobraća na regionalnim putevima Кaranovac-Кneževo u mjestu Ljubačevo, Ukrina-Gornja Vijaka i Lopare /Mačkovac/-Čelić, te Šekovići-Caparde, kao i na lokalnom putu Gornja i Donja Piskavica, u mjestu Strike.\nNa lokalnom putu Svodna-Brezici na području opštine Novi Grad potpuno je obustavljen saobraćaj zbog pokretanja klizišta.\nNa području Banjaluke saobraćaj je izmijenjen u ulicama u kojima se izvode radovi, te su vozači dužni da poštuju privremenu saobraćajnu signalizaciju.\nUlica kralja Petra Prvog Кarađorđevića, na dijelu od hotela „Bosna“ do Ulice Marije Bursać, svake subote je od 18.00 do ponedjeljka do 5.30 časova sve do 2. septembra zatvorena za vozila i pretvorena u pješačku zonu.\nU FBiH u tunelu Vranduk dva, na magistralnom putu Zenica-Nemila, saobraća se jednom trakom naizmjenično, a zbog povremeno pojačanog prometa vozila moguće je formiranje dužih kolona u oba smjera.\nDo obustave saobraćaja dolazi u noćnim časovima u intervalima od pola časa poslije ponoći do 1.30 časova, od 2.00 do 3.30 i od 4.00 do 50.30 časova.\nNa obilaznici kroz naselje Tetovo, regionalnim putem Nemila-Tetovo-Zenica zabranjen je saobraćaj za teretna vozila čija ukupna masa prelazi sedam i po tona.\nU toku je sanacija rasvjete u tunelu Jelašje na dionici magistralnog puta Кonjic-Jablanica, pa se za vrijeme izvođenja radova kroz tunel saobraća jednom trakom uz postavljenu svjetlosnu signalizaciju.\nКada je riječ o graničnim prelazima i dalje je na snazi obustava saobraćaja za teretna vozila i autobuse na saobraćajnicama prema i od mosta graničnog prelaza Brčko-Gunja između BiH i Hrvatske.\nAMS savjetuje vozače koji planiraju putovanje van granica Republike Srpske i BiH da provjere trenutno stanje saobraćaja na graničnim prelazim Gradiška, Gradina, Novi Grad, Кozarska Dubica, Кostajnica, Rača, Pavlovića most, Zupci, Brod, Šepak i Кarakaj, te da su slučaju gužvi odaberu drugi, najbliži granični prelaz.\nAuto-moto savez Republike Srpske apeluje da svi učesnici u saobraćaju vožnju prilagode uslovima na putu, da poštuju ograničenja brzine i saobraćajne propise, te da čuvaju sebe i druge učesnike u sabraćaju.


Insajder istražuje: Sporni poslovi Srbijagasa premašili 370 miliona evra, rokovi probijeni i četiri godine, avansi polovina ugovorenog | Insajder\nInterni izveštaj Javnog preduzeća Srbijagas do kog su došli novinari Insajdera potvrđuje da je Srbijagas plaćao i nezavršene poslove na izgradnji mreže distributivnih gasovoda u gradovima i opštinama širom Srbije. Rokovi su pomerani za čak tri do četiri godine, a prema dokumentu, koji potpisuju direktori za investicije samog Srbijagasa, vrednost ugovorenih poslova iznosi više od 370 miliona evra.\nNovinari Insajdera došli su do izveštaja o realizaciji ugovorenih poslova na izgradnji gasovoda koji su generalnom direktoru Srbijagasa Dušanu Bajatoviću dostavili direktori za investicije u ovom javnom preduzeću Miroslav Lekić i Goran Zirić, a u kom daju presek stanja izvedenih i plaćenih radova na izgradnji distributivnih gasovoda zaključno sa 31. martom 2017.\nIz izveštaja se jasno vidi da je Srbijagas plaćao i nezavršene poslove, kao i da su najveća kašnjenja zabeležena u mestima u kojima je posao dobila firma Milenijum tim.\nVrednost radova u Smederevu ugovorena je na 28,99 miliona evra, a plaćeno je već 28,18 miliona. Navodi se i da je Srbijagas po ovom ugovoru isplatio Milenijum timu čak 23,5 miliona evra avansa. Prvi rok za završetak gradnje bio je 12. decembar 2013, ali je produžen aneksom na jun 2017. U izveštaju se navodi da je deo radova 94 odsto gotov, drugi deo je završen 72 odsto, ali se za izgradnju distributivne mreže srednjeg pritiska navodi samo da „radovi ne teku u skladu sa planiranom dinamikom“.\nU Grockoj ugovorena vrednost radova iznosi 29,36 miliona evra, a rok izgradnje produžen je za čak četiri godine, do juna 2018. Radovi su neizvesni jer, kako se navodi, još nisu usvojeni neophodni regulacioni planovi. Srbijagas je privatnoj firmi za ovaj posao isplatio 10 miliona evra avansa, navodi se u izveštaju koji su direktori za investicije dostavili generalnom direktoru Srbijagasa. Podsetimo, prema izveštaju dvojice članova Nadzornog odbora Srbijagasa do kog su ranije došli novinari Insajdera navodi se da je Milenijum timu po ugovoru za Grocku isplaćeno oko polovine sume već do 2015.\nNeke od najvrednijih ugovora na izgradnji mreže gasovoda Srbijagas na čelu sa Dušanom Bajatovićem potpisalo je sa privatnom firmom Millennium Team. Iako su za ovu firmu predstavnici SNS-a u predizbornoj kampanji 2012. godine tvrdili da je reč o “Ivičinom preduzeću”, aludirajući na lidera SPS-a Ivicu Dačića, ovo preduzeće je angažovano na brojnim poslovima i posle promene vlasti. Tako je ovo preduzeće, primera radi, angažovano posle 2012. na gasifikaciji Kruševca, Grocke i Zemuna, a ova firma je angažovana i na projektu Beograd na vodi.\nSlična je situacija i u Rakovici, gde je ugovorena vrednost radova iznosila 6,55 evra. Rok da se radovi završe bio je mart 2014, ali je rok probijen, pa zatim produžen aneksom do septembra 2017. U izveštaju se navodi da radovi „ne teku u skladu sa planiranom dinamikom“. Prema izveštaju direktora za investicije Srbijagasa, koji daje presek stanja do kraja marta 2017. godine, Srbijagas je Milenijum timu po ovom ugovoru isplatio čak 4,2 miliona evra avansa.\nU gradskoj opštini Zemun vrednost ugovorenih poslova je 18,95 miliona evra, rok za završetak gradnje bio je mart 2014, ali je produžen aneksom na april 2018. Međutim, već u tom izveštaju navodi se da „radovi na izgradnje gasovodne mreže srednjeg pritiska ne teku u skladu sa planiranom dinamikom“. Srbijagas je za ovaj posao Milenijum timu isplatio 8,6 miliona evra avansa.\nProširenje radova, produženje roka, uvećanje cene...\nJedan od najvrednijih ugovora potpisan je 2013. za gasifikaciju grada Kruševca. Posao vredan 32,5 miliona evra dodeljen je u julu 2013. firmi Rasina Energogas.\nPrema istraživanju Insajdera, aneksima je uvećan obim radova u Kruševcu, vrednost osnovnog ugovora uvećana je za oko četiri miliona evra, a produžen je i rok za završetak radova na septembar 2018. godine. Prvobitni rok se u izveštaju ne navodi.\nKruševac – najveći izvođač skriven iza of šora\nVlasnička struktura firme Rasina Enorgogas nije do kraja poznata. Grad Kruševac vlasnik je pet odsto preduzeća, firma Eco Global vlasnik je 33 odsto. Najveći udeo od 62 odsto ima međutim firma South Frontier Energy Limited registrovana na Kipru gde je baza podataka o vlasnicima zatvorena za javnost.\nU izveštaju direktora za investicije Srbijagasa, do kog su došli novinari Insajdera, naveden je podatak da je Srbijagas za ovaj posao uplatio avans firmi Rasina Energogas od 18,5 miliona evra, odnosno čak polovinu ugovorene cene. U ovom slučaju se radovi izvode „u skladu sa novim dinamičkim planom“ utvrđenim Aneksom 2.\nOvaj ugovor potpisao je kao tadašnji gradonačelnik Kruševca i istovremeno član Upravnog odbora Srbijagasa funkcioner SNS-a Bratislav Gašić.\nRazlozi kao dokaz\nU gotovo svakom od slučajeva gde ima kašnjenja, kao razlozi se navode nedostatak urbanističkih planova, problemi sa dobijanjem dozvola i rešavanje imovinsko- pravnih odnosa.\nInterni izveštaj zasniva se na informacijama koje su ovom javnom preduzeću dostavile firme izvođači.\nRazlozi za kašnjenja koje navode samo potvrđuju zaključak do kog su došli novinari Insajdera o tome da nije postojalo ozbiljno istraživanje ni planiranje koje bi prethodilo realizaciji jedne ovako velike investicije koju finansira, inače prezaduženo, javno preduzeće Srbijagas.\nNajspornije je to što su poslovi privatnim firmama dodeljivani bez tendera, a cene radova uvećavane su u odnosu na planove lokalnih samouprava.\nPitanje dana Tužilaštvu za organizovani kriminal\nPrema istraživanju Insajdera, Tužilaštvo za organizovani kriminal pokrenulo je predistražni postupak u vezi sa ovim poslovima Srbijagasa i to na osnovu tri krivične prijave sa istovetnim navodima - jedna je anonimna, a dve su podnele nadležne državne institucije - Antikorupcijski tim Ministarstva energetike i Agencija za borbu protiv korupcije.\nNa pitanja novinara Insajdera odbijaju da odgovore Srbijagas, Ministarstvo energetike, Vlada Srbije.\nPitanje dana uputili smo danas i Tužilaštvu za organizovani kriminal.


Naslovnica Bosna i Hercegovina Christian Schwarz-Schilling: Dodik želi otcijepiti RS, referendum je samo prvi korak\nBosna i Hercegovina – Bivši visoki predstavnik u Bosni i Hercegovini Christian Schwarz-Schilling ocijenio je u razgovoru za Fenu da je BiH u stalnoj “eroziji”, jer se njeno jedinstvo ne podržava dovoljno i zato što se dopušta da jedan entitet održi referendum koji je protivan odluci Ustavnog suda, dok međunarodna zajednica daje do znanja da je protiv toga, ali ne poduzima nikakve odlučne mjere da to spriječi.\nKako je rekao, u većini slučajeva, u analizama međunarodne zajednice govori se da se radi samo o Dodikovoj retorici, a to je, smatra Schwarz-Schilling, pogrešno.\n“Milorad Dodik planira dugoročno i radi koncentrirano na jednom cilju, želi odvojiti Republiku Srpsku od BiH i stvoriti od nje državu – naglasio je i dodao da međunarodna zajednica, proglašavajući ovakve izjave običnom retorikom, previđa da se tu radi o konkretnim potezima predsjednika RS-a na ostvarenju njegovog cilja.\nOdržani referendum u RS-u, po mišljenju bivšeg visokog predstavnika, bio je samo prethodnica za sljedeći referendum koji će blokirati ulazak u NATO, i koji će biti taktički korak, čiji je cilj odvajanje RS-a od BiH.\n“Što međunarodna zajednica bude duže samo posmatrala taj proces i ne bude poduzimala jasne mjere protiv toga, toliko će teže biti sačuvati jedinstvo BiH i njene institucije stvorene Dejtonskim sporazumom radi održavanja multietničnosti države”, upozorio je.\n“Za Putina dobre veze sa Srbijom uvijek su bile važnije. Srbija je s premijerom Aleksandrom Vučićem na čelu pokrenula politiku čiji je cilj približavanje Evropskoj uniji, zbog čega Srbija nije podržala Dodikov cilj”, istakao je.\nSchwarz-Schilling se osvrnuo i na ulogu sadašnjeg visokog predstavnika u BiH Valentina Inzka, podsjetivši da je Inzko već kazao da održavanje referenduma u RS-u predstavlja kršenje Dejtonskog sporazuma te da je uperen protiv institucija BiH koje su osnovane ovim sporazumom.\nTakođer, napomenuo je da je Inzko rekao i da ne vidi jedinstvo evropskih glavnih gradova u vezi s ovim pitanjem, što očigledno iznova sprječava OHR da upotrijebi određene mjere i iskoristi svoje posebne ovlasti.\nOvakva situacija, smatra bivši visoki predstavnik u BiH, podriva funkciju OHR-a koja je definirana Dejtonskim mirovnim sporazumom i po kojem OHR ima poseban zadatak, a to je stvaranje demokratske države BiH.\n“Kada situacija postane ozbiljna, međunarodna zajednica imat će samo ovlasti OHR-a kao instrument u slučaju kada lokalni političari vuku protivpravne poteze. Bitno je pokazati narodu u BiH da se želi podržati demokratski put zemlje te da se pokaže da OHR u tom pogledu može djelovati” kazao je Schwarz-Schilling, dodajući da misli da ni sam Inzko nije sretan zbog ovakve situacije.\nKomentirajući činjenicu da je Brisel nedavno dao “zeleno svjetlo” BiH za aplikaciju za članstvo u EU, bivši visoki predstavnik u BiH kazao je da bosanskohercegovačke institucije svakako nisu nesposobne i da su u stanju da daju odgovore na upitnik koji će im poslati Evropska komisija, i time napraviti korak naprijed ka evropskim integracijama.\n“Sve više oblasti javnog života se kretalo i dalje se kreće u pravcu disfunkcionalnosti, Tužilaštvo i Ustavni sud BiH nisu mogli imati nezavisnu ulogu već su neprestano bili pod pritiskom politike”, istakao je, zaključujući da se ukupna situacija u BiH tokom posljednjih nekoliko godina pogoršala.\n“Ne želim nikome staviti u zadatak da pokuša sam odgovoriti na to šta je bolje uraditi, lagati ili davati iskrene odgovore koji neće donijeti napredak. Ovo su dvije alternative koje, nažalost, neće poboljšati budućnost BiH već će je dalje gurnuti u neizvjesnost”, smatra Schwarz-Schilling.\nU razgovoru za Fenu rekao je i to da je podjela vlasti kao osnovni princip nezavisnosti izvršne zakonodavne i sudske vlasti, u BiH potpuno zaboravljena.\n“To je ovdje potpuno politizirano, a nezavisnost ovih institucija se konstantno uništava zahvaljujući Dodiku koji se ponaša kao da je vladar svega”, smatra bivši visoki predstavnik, dodajući da se nezavisne institucije u BiH, kao što su Tužilaštvo i Ustavni sud, blokiraju do konačne disfunkcionalnosti, a da istovremeno ne dolazi do osnivanja novih institucija koje su potrebne, kao što je državna regulatorna agencija za gas.\n“Time Rusija dobija mogućnost da posjeduje institucije u RS-u i Srbiji, jer su ih kupile specijalnim cijenama gasa, čime se moć samosatalnog odlučivanja BiH poništava”, naglašava Schwarz-Schilling.\nUzimajući sve navedeno u obzir, bivši visoki predstavnik u BiH je zaključio da su trenutno najznačajnija pitanja u BiH na kojima se mora raditi uvođenje podjele vlasti, nezavisnost institucija, depolitiziranje svih stvarnih pitanja te potreba da međunarodna zajednica ponovo postane iskrena i pokaže moć kako bi OHR ponovo mogao djelovati.


RTS :: Sve više državljana Srbije vraća se u domovinu\nRadio Beograd 1 Sve više državljana Srbije vraća se u domovinu\nčetvrtak, 20. jan 2022, 06:30\nOvih dana u Srbije beleži se rekordan broj zaraženih korona virusom od početka pandemije. Pored zaraženih ima i određen broj pacijenata, kojima je za određene intervencije neophodna krv. Za nama su praznici kada je uobičajeno da se smanjuju zalihe krvi, tako da će o trenutnoj situaciji za naš program govoriti Ivana Rodić iz Instituta za transfuziju krvi Srbije.\nPrema rezultatima istraživanja koje je sproveo program UN za razvoj, u Srbiju se od oktobra 2020. do oktobra 2021. godine vratilo 92.300 građana. Da li se može očekivati ovakav trend i u ovoj godini i koji su motivi naših građana za povratak razgovaramo sa Aleksandrom Jakovljevićem iz Tačke povratka. Ujedno ovo će biti tema i našeg današnjeg pitanja jutra.\nPre dva dana prilikom odvajanja i pada obloge ventilacije objekta na pijaci u zgradi Starog Merkatora u Beogradu, povredjene su četiri žene koje su radile u ovom objektu. Od Jelene Nikolić iz Gradskih pijaca saznaćemo u kakvom su zdravstvenom stanju i koji su dalji koraci koje će preduzeti ovo javno komunalno preduzeće, kako bi se izbegle neželjene situacije u budućnosti.\nJedan broj romske dece u Beogradu je, iz različitih razloga, primorano da rade i da žive na ulici, što ih sprečava da redovno pohađaju školu. Privilegije koje druga deca imaju, poput bioskopa, sportskih treninga i drugih zabavnih aktivnosti, su van njihovog domašaja. Troje nekadašnjih školskih drugova iz Filološke gimnazije u Beogradu, koji trenutno žive u Francuskoj, Švajcarskoj i Norveškoj, osmislo je projekat Spektiva, koji će uključiti oko 30 dece školskog uzrasta, korisnika usluga beogradskog Svratišta za decu, koja će tokom dva meseca imati priliku da posete muzeje, bioskope, ali i da prate specijalno kreirane radionice programiranja i elektronike.\nKrajrem prošle godine Radio Beograd 2 raspisao je konkurs za nagradu Nikola Milošević za najbolju knjigu iz oblasti teorije književnosti i umetnosti, estetike i filozofije. Naš sagovornik tim povodom je Ranko Stojilović, urednik kulturnog deska Radio Beograda 2.\nPirotski ćilim iako spada u tradicionalne proizvode i danas je aktuelan, intrigantan i veoma tražen. Postoji inicijativa da se kandiduje za Uneskovu listu svetske kulturne baštine - što odavno zaslužuje. Druga strana medalje pokazuje da je u Ćilimgradu sve manje ćilimarki, što može da dovede u pitanje opstanak jednog od najpoznatijih i najcenjenijih Srpskih tradicionalnih proizvoda.


Papa Franja i dečak\nDečak koji je, kako je papa kasnije primetio, mentalno zaostao, nosio je zaštitnu masku i trenerku, a papi je, na početku audijencije, prišao teturajući se.\nBezbednosno osoblje nije pokušalo da ga zaustavi, a dečak se potom rukovao sa papom i poskakivao ispred njega.\nKada je već svima bilo jasno da dečak želi da ostane pored pape, šef protokola, monsinjor Leonardo Sapienca ustao je i ustupio dečaku stolicu s papine desne strane.\nDečak, koji je entuzijastično aplaudirao kada je seo pored pape, slobodno se šetkao po pozornici, dok je publika čitala sa papom njegov govor.\nU više navrata, dečak je pokazao ka papinoj beloj kapici, poznatoj pod nazivom zuketo.\nZvaničnici Vatikana shvatili su poruku i dali mu sličnu kapicu, što je izazvalo aplauz i smeh nekoliko hiljada prisutnih, prenosi Rojters.\nDobro raspoloženi papa, koji je sve vreme držao dečaka uz sebe, pohvalio je "spontanost i slobodu" koju imaju deca, dodaje AP.\n"Zahvalan sam ovom dečaku na lekciji koju nam je održao. Neka mu Bog pomogne s njegovim ograničenjima, kako bude rastao, jer je ono što je uradio došlo iz srca", poručio je papa.


Britanski matematičar: Uzrok mnogih nevolja i smrti tokom prošle godine staje u jednu limenku soka - Sputnjik Srbija\nBritanski matematičar: Uzrok mnogih nevolja i smrti tokom prošle godine staje u jednu limenku soka\n20:28 10.02.2021 Preuzmite kraći link\nKit Jejts, britanski matematičar sa Univerziteta Bat, izneo je nesvakidašnju tvrdnju da bi se sve čestice virusa korona koje su trenutno prisutne u svetu mogle da stanu u limenku gaziranog soka.\nKombinujući podatke o stopi infekcije na globalnom nivou, brojeve slučajeva zaraze i procene virusnog opterećenja, Jejts je sračunao da u svakom trenutku postoji oko dve milijarde milijardi virusnih čestica SARS-KoV-2.\nJejtsovi proračuni pretpostavljali su prečnik od 100 nanometara, odnosno 100 milijarditih delova metra za čestice virusa korona. Iz ovog ukupnog broja, izveo je sferni volumen, uključujući zloglasni šiljasti protein, prenosi RT.\nUzimajući u obzir sve fizičke karakteristike strukture virusa i omogućavajući razmak između cestica virusa, ukupna zapremina je i dalje bila manja od zapremine gaziranog pića u limenci od 330 mililitara.\n„Zapanjujuće je pomisliti da uzrok svih nevolja, teškoća i izgubljenih života tokom prošle godine može da stane u nekoliko gutljaja“, rekao je Jejts.\nOd početka pandemije virusa korona umrlo je više od dva miliona ljudi, a zabeleženo je više od 107 miliona slučajeva zaraze.


Ko-osnivač i Direktor, Buildcon, Srbija\nJanko je jedan od osnivača i direktor Buildcon Inc, softverske kompanije koja je specijalizovana za digitalna rešenja u građevinskoj i logističkoj industriji. Sa svojim timom, Janko radi na digitalnoj transformaciji ovih industrija sa fokusom na performans, planiranje i kontrolu troškova.\nBuildcon softver pomaže inženjerima da imaju kompletnu kontrolu napretka projekta, performansa i troškova na daljinu u realnom vremenu. Buildcon je klaud rešenje koje pruža kompletnu digitalizaciju praćenja projekata u fazi izvođenja i vezu između gradilišta i kancelarije. Konkretne funkcionalnosti koje su dostupne u okviru softvera su automatski dnevni, nedeljni i mesečni izveštaji koji porede planirano u odnosu na realizovano, praćenje zadataka, digitalni građevinski dnevnik i građevinska knjiga, mesečna situacija, podugovaranje i druge funkcionalnosti.\nUz korišćenje algoritama mašinskog učenje, Buildcon može da omogući predviđanje i uvide za buduće projekte koristeći podatke sa prethodnih. Sve što je potrebno građevinskim kompanijama za uspešno upravljanje građevinskim projektima.


U Italiji možete kupiti kuću za 1 evro | Original\nNa zvaničnom sajtu Sambuka di Sicilije ova ponuda objavljena je pod nazivom “Casa A 1 Euro”, a u prodaji je 17 kuća po ovoj neverovatnoj ceni.\nDa biste postali stanovnik ovog gradića, koji je oko 130 km udaljen od Palerma, morate da ispunite jedan uslov. Naime, kako kuće nisu baš potpuno spremne za useljenje, morate da se obavežete da ćete uložiti najmanje 15.000 evra u obnovu kuće u naredne tri godine. Da bi postigli dogovor, kupci moraju da daju 5.000 evra depozita, koje će dobiti nazad nakon što završe renoviranje.\nJedini uslov je da u obnovu kuće uložite 15.000 evra\nFoto: Profimedia, Mega Agency\nNaravno, kao što je uvek slučaj sa ovako dobrim ponudama, treba reagovati brzo – već je stigao veliki broj ponuda, a uprava Sambuke dobila je 38.000 imejlova zainteresovanih.\n– Ceo svet nam se javio – kaže Đuzepe Kakiopo, zamenik gradonačelnika i otkrio da je najviše zainteresovanih iz Španije i Rusije, a potom i Južne Afrike, Australije, Amerike i Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nTagovi: gradić u italiji kuća za 1 evro kuća za evro sambuka di sicilija\nBudi aktuelanČikago je hladniji od Arktika i Marsa\nBudi uspešan, Radar nove generacije, Urednički izborGreške u CV-ju koje vas mogu koštati posla


Zavod za javno zdravlje Pančevo: 15.FEBRUAR – MEĐUNARODNI DAN DECE OBOLELE OD RAKA - GLAS OPOVA\nU okviru Kalendara javnog zdravlja, na inicijativu Nacionalnog udruženja roditelja dece obolele od raka (NURDOR), uz podršku Ministarstva zdravlja i ove godine, 15. februar se obeležava kao “Međunarodni dan dece obolele od raka“\nMaligne bolesti su jedan od glavnih globalnih zdravstvenih problema. Svake godine u svetu više od 160.000 dece oboli, a oko 90.000 dece umre nekog oblika malignog tumora.\nU Srbiji, gotovo svakoga dana, jedno dete oboli, a svake nedelje jedno dete umre od raka Prema poslednjim podacima od malignih bolesti u Srbiji je obolelo 339 dece uzrasta od 0 do 19. godina, a umrlo je 52 dece ovog uzrasta. Kao i u većini zemalja i u Srbiji je registrovan porast stopa incidencije od malignih tumora, ali i smanjenje stopa mortaliteta. Na sreću, procenat izlečenja bolesti kod dece je veći nego kod odraslih. Petogodišnje preživljavanje dece obolele od raka u uzrastu od 0 do 14 godina značajno je poboljšano, sa manje od 50% do skoro 80% danas.\nU Južnobanatskom okrugu godišnje 5-15 dece oboli i 1-5 umre od malignih bolesti. Najčešće su bolesti su akutne leukemije i linfomi, maligne bolesti lokalizovane na mozgu i kostima.\nZdravstvena zaštita dece se obezbeđuje sprovođenjem preventivnih mera kroz redovne sistematske preglede i zdravstveno vaspitni rad. Sadržaj i obim preventivnih mera u oblasti zdravstvene zaštite predškolske, školske dece i omladine je regulisan Pravilnikom o sadržaju i obimu prava na zdravstvenu zaštitu i o participaciji za 2012. godinu kojim se obezbeđuje 16 sistematskih pregleda u ovim uzrasnim kategorijama.\nObavljanje redovnih sistematskih pregleda omogućava, organizovani sistematski nadzora nad zdravljem od strane edukovanih zdravstvenih radnika kao i pružanje adekvatnih informacija deci i roditeljima kako da prepoznaju rane znake bolesti u cilju blagovremenog lečenja.\nJanuary 16, 2022, 23:43


Petronijević: Krijumčari, preostala opcija za migrante\nMigranti blizu Šida, decmabar 2017.\nVladimir Petronijević iz beogradske nevladine orgaizacije Grupa 484 za 'Zašto?' objašnjava situaciju u kojoj se u Srbiji nalazi oko 4.000 migranata sa Bliskog Istoka, iz Azije i iz Afrike i zašto raste broj pokušaja ilegalnog prelaska granice sa Hrvatskom, što je bila tema na 'Zašto?'.\nTaj broj 4,000 ljudi je naravno smanjen u odnosu na brojeve koji su bili recimo početkom 2016. godine a da ne govorimo o onom periodu iz 2015. godine kada je po deset hiljada ljudi i više ulazilo dnevno u Srbiju tranzitirajući ka zapadnoj Evropi.\nPošto nemate legalne efikasne načine pristupa proceduri evropskih zemalja -- znate koliki su problemi sa uvođenjem kvota, dogovora pitanja realokacije i tako dalje unutar zemalja Evropske unije -- ljudi će se više oslanjati na krijumčare i na ilegalne načine prelazaka granica kako bi došli u zemlje destinacije.\nDakle ono što je posljedica zatvaranja zapadnobalkanske rute je zapravo povećanje cene krijumčara prema migrantima u smislu naknade koju uzimaju za organizovani ilegalni prelazak državne granice.\nS druge strane, imate i situaciju da u zemljama ove regije, sistemi azila se još uvijek razvijaju kao i drugi prateći elementi migracijske politike, recimo politike readmisije, odnosa prema strancima i tako dalje i nemate uvek do kraja adekvatno izgrađene politike i jasne odgovore, osim onih koji se tiču pre svega humanitarnih pitanja i humanitarnih aspekata.\nTo naravno dodatno otežava situaciju.\nTo je zapravo realnost i te se stvari moraju menjati na nacionalnom i regionalnom nivou i u saradnji sa Evropskom unjom.\nOno što bi moglo da se uradi jeste zapravo to što bi zemlje na nivou regiona trebale prvo da učine u okviru svojin nacionalnih politika, a to je -- a to se odnosu i na Srbiju -- da daju jedan odgovor: šta to naše zemlje zapravo žele od politike azila i migracija i kako se naše države postavljaju u novim okolnostima u 21. veku i u odnosu na to razvijaju odgovarajuće mere i politike, naravno u kontekstu harmonizacije sa zakonodavstvom Evropske unije.\nČini mi se da nam je potreban jedan regionalni dogovor koji je nekako prethodno postignut ali na nivou policijske saradnje i zatvaranja granica.\nMeđutim, ono što zemlje Zapadnog Balkana najčešće prigovaraju Evropskoj uniji je nedostatak solidarnosti ili jasne politike Evropske unije prema problemu azila i migracija a pitanje je da li se to takođe može primeniti i na zemlje regije.\nKoliko su zapravo zemlje regije solidarne međusobno u tim situacijama i da li postoji neka vrsta regionalnog plana koji bi doveo do toga da u slučajevima nekih novih kriza nemamo tenzije na granicama kakve smo imali tokom 2015. godine.


″Želimo da započnemo proces pomirenja″ | Politika | DW | 26.11.2012\n"Želimo da započnemo proces pomirenja"\nU interesu je i građana Srbije i države Srbije da prihvati realnost nezavisnosti Kosova, izjavio je u Berlinu ministar spoljnih poslova Kosova Enver Hodžaj u ekskluzivnom intervjuu za Dojče vele.\nDW: Postoji evropska perspektiva za sve države u regionu uključujući i Kosovo. Ipak Kosovo se nalazi u nezavidnoj situaciji, jer pet od 27 država članica EU nisu priznale njegovu nezavisnost. Kakva je vaša strategija kada je reč o nastavku procesa evrointegracija Kosova?\nEnver Hodžaj: „U poslednjih pet godina nezavisnosti Kosova naš glavni cilj bio je izgradnja zemlje ispočetka. Za razliku od drugih zemalja bivše Jugoslavije - od Slovenije do Makedonije, Kosovo nije imalo gotovo nikakvu institucionalnu tradiciju. Izgradili smo nove demokratske institucije od nule, izgradili smo osnove za tržišnu ekonomiju, nov moderan sistem obrazovanja, zdravstva, socijalne zaštite, a to znači da smo konsolidovali državnost u okviru teritorije Republike Kosovo. Drugi cilj bio je jačanje međunarodnih pozicija zemlje. Nezavisnost Kosova priznalo je 95 zemalja – to znači da je naša međunarodna pozicija znatno ojačana u poslednjih pet godina. Kada je reč o evropskoj budućnosti Kosova, ove godine Evropska komisija predstavila je studiju o izvodljivosti u kojoj se jasno kaže da Kosovo ima pravo da započne proces pregovora za potpisivanje Sporazuma o stabilizaciju i pridruživanju EU i sigurni smo da je - uprkos tome što Kosovo nisu priznale sve članice EU - ovo prvi korak ka članstvu u Uniji.“\nŠta je po vašem mišljenu trenutno najveća prepreka u dijalogu između Beograda i Prištine, ne računajući priznavanje nezavisnosti Kosova na koje Srbija još uvek nije spremna?\n„Najpre mislim da je veoma važno što smo započeli proces normalizacije odnosa. Dva sastanka dvojice premijera veoma su važni, kako za građane Srbije, tako i za građane Kosova - baš kao i teme o kojima se razgovaralo. U skladu s tim mi radimo na rešavanju otvorenih bilateralnih pitanja, ali istovremeno koristrimo ovaj proces da unapredimo našu evropsku agendu. Svima je jasno i u Beogradu i u Prištini da obe države ne mogu pristupiti EU ukoliko ne rešimo međusobne probleme. Trenutno je u toku prva faza normalizacije odnosa između Srbije i Kosova, a puna normalizacija odnosa dogodiće se nakon priznanja nezavisnosti i uspostavljanja diplomatskih odnosa. Mi ne želimo da normalizujemo odnose samo na političkom nivou, već i da započnemo proces međusobnog pomirenja.“\nDijalog kakav se vodi između Beograda i Prištine podrazumeva i određene ustupke. Na kakve ustupke je spremna kosovska strana kako bi međusobni dijalog učinila konstruktivnijim?\n„Ne mislim da je suština dijaloga u ustupcima, već u rešavanju problema koji postoje. U interesu je i građana Srbije i države Srbije da prihvati realnost nezavisnosti Kosova. Mi nismo prve dve evropske zemlje koje su bile u ratu ili konfliktu, postoji mnogo primera u evropskoj istoriji kako bivši neprijatelji danas sarađuju zarad bolje budućnosti. Krajnje je vreme da zatvorimo to mračno poglavlje naše istorije i da otvorimo novo evropsko poglavlje i Srbije i Kosova.“\nKljučne reči hodžaj\nTrajni link https://p.dw.com/p/16pmx


BIJELA KUGA HARA CRNOM GOROM: U čak 15 gradova više umrlih nego rođenih - MontenegroClick\nBIJELA KUGA HARA CRNOM GOROM: U čak 15 gradova više umrlih nego rođenih\nPredsjednik Opštine Bijelo Polje Petar Smolović kaže da iako je bijela kuga prisutna, u tom gra du se godišnje rodi oko 500 beba i to je podatak koji poslednjih godina ohrabruje. Međutim, kako navodi, njima pored visoke stope smrtnosti veliki problem predstavljaju i migracije, koje su karakteristične za čitav sjeverni region, a ne samo za Bijelo Polje.\n“Kada su u pitanju mjere, veoma je važno da ljudi znaju da su nadležnosti lokalnih samouprava u tom pogledu ograničene, ali ono što smo u prethodnom periodu uradili jesu mjere i podrška su građanima kako bismo u određenoj mjeri podijelili teret i preuzeli dio obaveza za koje roditelji moraju svakako da izdvoje novac. Najprije bih istakao da smo sugrađanima obezbijedili novčane naknade za novorođenčad, koje su ove godine uvećane na 150 eura za svaku bebu koja se rodi u Bijelom Polju. Takođe, od ove godine roditeljima pomažemo kroz besplatne udžbenike do 4. razreda osnovne škole, do sada su besplatne udžbenike dobijali samo prvaci.\nMlade bračne parove smo oslobodili taksi za vjenčanja tokom radnog vremena Opštine, a smanjeni su i troškovi odlaska matičara na teren. Jedna od mjera kojom želimo da pomognemo mlade bračne parove, prije svega na selu, odnosi se na one koji odluče da ostanu na selu i kojima obezbjeđujemo preko Sekretarijata za preduzetništvo i ekonomski razvoj steone junice. Vjerujem da ćemo u narednom periodu biti u prilici da mjere podrške proširimo rekao je Smolović za Dan.\nPrema ocjeni Mojkovčanke Ljiljane Jokić iz Građanskog pokreta URA, da bismo imali pozitivan prirodan priraštaj moramo imati građane koji žive u državi u dostojnim uslovima koji omogućavaju stvaranje porodice, bez straha kako je sjutra prehraniti.\n“Crna Gora je suočena sa problemom odlaska mladih ljudi iz zemlje. Mislim da svi mi poznajemo makar jednu osobu koja je otišla iz Crne Gore, a istraživanja pokazuju da 70 odsto mladih razmišlja da ode iz Crne Gore. Ljudi odlaze kako bi dobili van ove zemlje priliku da uče, rade i da budu jednaki sa drugima u navedenom, jer u Crnoj Gori nismo svi jednaki. Moja percepcija je da je za bilo koji posao ili bilo kakvo napredovanje u ovoj zemlji potrebna partijska knjižica donedavno vladajuće partije. Vjerujem da će se želja mladih da odu iz Crne Gore promijeniti sada kada se promijenila vlast. Jedan od kriterijuma koji se mora postaviti jeste ravnopravnost, ali ujedno moramo raditi i na kvalitetu obrazovanja i stabilizovanju ekonomske situacije”, poručuje Jokić.\nNikola Rovčanin iz Demokratske Crne Gore, inače Pljevljak, kaže da je decenijska politika zapostavljanja sjevera države od strane DPS odlazećeg režima, uslovila migraciju više od 50.000 građana iz ovog regiona. Takođe, kako dodaje, podaci govore da su sjever napuštali dominantno mladi ljudi, na se stoga mijenjala i starosna struktura stanovništva na sjeveru.\n“Zatvaranje na stotine fabrika, promašene privatizacije propraćene milionskim pljačkama i režimski investitori, koji su se rukovodili isključivo ličnim interesima, ostavili su za sobom hiljade nezaposlenih. Tako su vrijedni radnici, stručnjaci, zanatlije i visokoobrazovani kadar, natjerani da napuste svoja ognjišta.\nIRF i ministarstva nijesu usmjeravali dovoljna sredstva i pomoć za razvoj malog i srednjeg biznisa, kao i poljoprivrede, kako bi se preduprijedili nedostaci i omogućilo građanima da valorizuju potencijale. Zato je jedini izbor za građane sjevera, koji su ostavljeni od vlasti i prepušteni sami sebi, bilo raseljavanje i potraga za poslom. Uz sve to, u pojedinim sjevernim opštinama imamo i dramatično stanje životne sredine”, izjavio je Rovčanin.\nPoručuje da je zadatak nove vlasti privlačenje kredibilnih investitora, a ne poklanjanje prirodnih bogatstava tajkunima.\nGodine joj ne mogu ništa: I u šestoj deceniji Monica je ikona ljepote\nMAJKA HRABROST: Uprkos karcinomu dojke, Bjelopoljka RODILA BLIZANCE\n“Više nema posla i zatvorena su joj sva vrata”: Jadranka planira da pokrene sopstveni biznis?\nRama povukao potez zbog kojeg bi Zvezdaši i neki Partizanovci ,,rastrgli Vučića


BH Sindikati na udaru - 2004-06-08\nAsocijacija sindikata u izvjesstaju danas objavljenom u Briselu, konstatuje da je stanje u sidikalnim organizacijama unutar EU samo po sebi "dovoljno loše", a da prilike dobivaju na ozbiljnosti i težini kada se fokus pomjeri na istok Kontinenta. Kao najlošije stanje u sindikatima se ocjenjuje ono u Bjelorusiji i Ukrajini, gdje su sindikali radnici žrtve "ekstremno nasilnih napada".\nKada je riječ o deset novih članica, sve one su, "na papiru" ispoštovale prava radnika na organizovanje u sindikalne organizacije. Medjutim, kod devet od njih su zabilježenu veći ili manji propusti u provodjenju deklarisanih prava u djelo.\nOsvrčući se na prilike na Zapadnom Balkanu, Medjunarodna konfederacija sindikalnih organizacija ukazuje na nezavidne prilike u kojoma se nalaze sindikalisti u Bosni i Hercegovini i Srbiji i Crnoj Gori.\nU BiH organizovane bande napadaju i prijete sindikalnim liderima i delegatima, što se dovodi u vezu sa primjedbama koje tamošnja sindikalna organizacija ima na zakon o privatizaciji nekadašnjih državnih firmi, strahujući da će se proces privatizacije odvijati na teret radnika.\nU Srbiji se Konstatuje da je privatizacija, uz ekonomske reforme, "desetkovala" broj zaposlenih u državnoj zajednici, podižući nezaposlenost na dramatičnih 30 procenata. Takodje se evidentira da je čak 14 sindikalnih aktivista tokom prošle godine dobilo otkaze zbog svojih aktivnosti usmjerenih na organizovanju radnika i borbi za njihova prava. S tim u vezi, najgorom se označava situacija u Fabrici traktora na Novom Beogradu, čiji prvi čovjek, Dragan Milovanović je, istovremeno, obavljao i dužnost i ministra zaduženog za rad i zapošljavanje Srbije.\nOzbiljnost upozorenjima medjunarodne konfederacije sindikata daje činjenica da je riječ o asocijaciji koja okuplja 151 milion radnika, organizovanih u 233 sindikalne organizacije u 152 države svijeta.


LSV: Smeniti Vulina jer ne radi u interesu Srbije – Balkanekspresrb.rs\nLSV: Smeniti Vulina jer ne radi u interesu Srbije\n25/10/2018 Off By BERB\nGeneralni sekretar LSV Bojan Kostreš, u pisanoj izjavi medijima, navodi da Liga socijaldemokrata Vojvodine poziva vlast u Srbiji da hitno smeni ministra odbrane Aleksandra Vulina.\n“Naše društvo trpi svakog dana veliku štetu zbog destruktivnog političkog delovanja Vulina. Reč je o čoveku koji ne radi u interesu našeg društva, već je puki eksponent tuđih interesa, jer se njegovim političkim potezima upravlja iz Moskve.\nZa račun interesa stranih država Vulin svakodnevno vrši različite provokacije naših suseda što nikako nije interes Srbije. Poslednji u nizu bili su Vulinovi napadi na Crnu Goru. Iako se sakriva iza navode brige o Kosovu, svima je jasno da su njegove provokacije upućene našem južnom susedu, izvršene za račun Kremlja, zbog crnogorskog članstva u NATO.\nKostreš dalje navodi da “vrhunac Vulinovog štetočinskog delovanja predstavlja promovisanje osuđenih ratnih zločinaca iz ratova 90-ih godina. Podsetimo se da je reč o čoveku koji je najpre osuđenike za ratne zločine angažovao u vojnim školama, valjda da mlade naraštaje uče „neprolaznim“ veštinama iz Miloševićevog vremena, kao što je „asanacija terena“. Najnoviji Vulinov udar na pokušaje normalizacije našeg društva je izdavanje knjige Miloševićevog generala i osuđenog ratnog zločinca, Nebojše Pavkovića”.\n– Istinsku evropsku orijentaciju vlasti u Srbiji i iskrenu volju da se naše društvo vrati u demokratske tokove, prepoznaćemo po tome što će Aleksandar Vulin biti lišen svih državnih funkcija i gurnut na marginu političkog života gde mu je mesto sa drugim destruktivnim ekstremistima.♦\nPREMIJERA: Film “Teslin narod” 27. oktobra u Kolarcu\nMETJU PALMER NA KOSOVU: Vašington “neće slepo prihvatiti bilo koji sporazum”


JEZIVO OTKRIĆE: Nadležni znali da će se most u Đenovi SRUŠITI, ali niko PRSTOM NIJE MRDNUO! (VIDEO)\nPronađeni izveštaji koji su upozoravali da će se srušiti.\nPrivatni vlasnici i nadležna kompanija obavešteni su o lošem stanju mosta "Morandi" u Đenovi još 2014, kada su inženjeri u izveštaju izričito upozorili na “opasnost od rušenja” mosta, izveštava italijanski list "Republika", pozivajući se na izvore bliske istrazi. Istražitelji su izveštaje našli u zaplenjenim računarima.\nI ranije je bilo reči o izveštajima, ali se smatralo da su nestali, ili da ih možda i nije bilo. Elektronski tragovi u sedištu holdinga “Atlantia” u Rimu sada su potvrdili da su oni postojali između 2014. i 2016. godine i...


Defanziva Prištine, ofanziva Srbije – BiGportal.ba\nDefanziva Prištine, ofanziva Srbije\n“To je važno zbog pregovoračke pozicije, jer iz Priština kažu ‘šta imamo da pregovaramo sa vama kada je nas priznalo 116. država’. Oni su zakucali taj spisak, okačili ga na vrata, a to je velika laž, jer su neke zemlje povukle priznanje”, naglasio je Dačić.\n“Ne shvataju da je većina najvažnijih međunarodnih aktera veoma zainteresovana da dođe do određenog dogovoru koji bi se zasnivao na kompromisu. Oni samo otežavaju svoju poziciju time što postoje neslaganja o tome unutar prištinske elite”, pojasnio je ministar.\nKomentarišući istraživanje IPSOS-a da 44 odsto građana nije za razgraničenje, Dačić je rekao da je teško definisati za šta bi se građani Srbije najradije opredelili. “Najveći deo građana i dalje smatra da je Kosovo i Metohija deo Srbije. Mnogi su za zamrznuti konflikt, ali za to treba svi da se saglase i da nema posledice za budućnost, odnosno da nema pritisaka sa strane da se to pitanje reši, što je skoro nemoguće jer postoji želja Srbije da uđe u EU”, zaključio je on.


Vlada Srbije usvojila prijedlog Zakona o privatizaciji\n21.05.2015. / 12:10\nBEOGRAD, Vlada Srbije usvojila je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o privatizaciji kojim se predlaže da preduzeća od strateškog značaja za zemlju, kao i privredni subjekti na Kosmetu, budu izuzeti u odnosu na postojeći rok za privatizaciju.\nVujović: U julu novi zakon o privatizaciji\n24.06.2014. / 12:14\nBEOGRAD, Ministar privrede Srbije Dušan Vujović očekuje da će se tokom jula u skupštinskoj proceduri naći nacrt novog zakona o privatizaciji, koji će omogućiti da se na efikasan i fer način okonča privatizacija 600 preduzeća bez riješenog statusa.\nKipar: Zakon o privatizaciji ponovo u skupštini\n28.02.2014. / 10:57\nNIKOZIJA, Kiparska vlada ponovo će uputiti prijedlog zakona o privatizaciji u parlament, nakon što je skupština sinoć odbacila ovaj dokument i time ugrozila nastavak isplate strane finansijske pomoći ovoj zemlji.\nEkonomski oporavak uprkos poteškoćama\n20.10.2013. / 12:02\nBEOGRAD, Ministar privrede Srbije Saša Radulović izjavio je da su nove mjere štednje Vlade izazvale najveći otpor kod onih koji su do sada “živjeli na leđima” poreskih obaveznika i građana, te ocijenio da je bez obzira na teškoće moguć potpun


RTS :: Bah: Neće biti novog odlaganja OI u Tokiju\nOstali sportovi Bah: Neće biti novog odlaganja OI u Tokiju\nčetvrtak, 21. maj 2020, 10:59 -> 12:59\nBah: Neće biti novog odlaganja OI u Tokiju\nOlimpijske igre u Tokiju održaće se naredne godine ili ih neće biti, izjavio je predsednik Međunarodnog olimpijskog komiteta (MOK) Tomas Bah. Istakao je da svi moramo da budemo spremni na različite scenarije i priznao da mu je premijer Japana Šinzo Abe jasno stavio do znanja da je za njih sledeće leto poslednja opcija.\nTomas Bah je istakao da nije moguće svake godine menjati ceo sportski kalendar i držati sportiste u neizvesnosti.\n"Uspostavili smo jedan princip, želimo organizovati Igre u bezbednom okruženju za sve aktere, niko ne zna kako će svet izgledati za godinu i dva meseca. Zato se moramo pouzdati u stručnjake i potom doneti odgovarajuću odluku", rekao je Bah u razgovoru za Bi-Bi-Si (BBC).\n"Iskreno, imam razumevanja za to, jer ne možete zauvek zaposliti 3.000 ili 5.000 ljudi u Organizacionom odboru", rekao je Bah i dodao da održavanje Igara bez publike nije ono što se želi.\nOd 1. juna, sport se vraća i u Velikoj Britaniji\nBorba protiv rasizma ujedinila "zaklete neprijatelje"\nNajki poručuje ono što nikada nije do sada - "Don't do it"\nRođendan našeg velemajstora prava prilika da se vidi gde je srpski šah i u kom pravcu ide


Crnogorski oficiri ljute zvanični Beograd\nPodgorica će u misiju KFOR na Kosovu uputiti dva svoja štabna oficira\nNakon što je crnogorski parlament prošle sedmice na prijedlog Vlade izglasao odluku o upućivanju dva štaba oficira crnogorske vojske u NATO misiju KFOR-a na Kosovu, nijesu izostale negativne reakcije zvaničnog Beograda, koji u tome vide čin Crne Gore koji nije prijateljski prema svom susjedu.\nMože li odluka vlasti u Podgorici, koja je za Srbiju najproblematičnija od crnogorskog priznavanja Kosova 2008. godine da zategne i naruši odnose dvije države, čija rukovodstva ne propuštaju priliku da naglase kako oni nikada nijesu bili bolji?\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg poručio je da poštuje odluku Crne Gore da učestvuje u misiji KFOR-a na Kosovu.\n"Pozdravljam odluku Crne Gore da doprinese našoj misiji na Kosovu. Ali takođe pozdravljam naše blisko partnerstvo sa Srbijom. Apsolutno je moguće za NATO da ima blisko partnerstvo sa Srbijom i da u isto vrijeme bude prisutna u misiji KFOR", odgovorio je Stoltenberg na pitanje kako komentariše protivljenje visokih srpskih zvaničnika na odluku Crne Gore.\nOčekivana i dugo najavljivana odluka Podgorice da u misiju KFOR-a na Kosovu uputi dva svoja štabna oficira, naljutila je zvanični Beograd, koji nema razumijevanja za obrazloženje Crne Gore da nakon ulaska u NATO želi da osnaži svoj međunarodni kredibiltet, jačanjem prisustva u mirovnijim misijama Sjevernoatlantske alijanse.\nVučić u odluci Podgorice vidi čin koji nije prijateljski\nNajprije je reagovao sam predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, koji je posljednjih godina bio škrt u kritikama na račun zvanične Crne Gore. Vučić u takvoj odluci Podgorice vidi čin koji nije prijateljski, podsjetivši na obećanje crnogorskog premijera Duška Markovića prilikom prošlogodišnje posjete Beogradu, da će se Crna Gora sa posebnom pažnjom dalje odnositi prema pitanju Kosova, uzimajući u obzir interese Srbije.\nVučić: Slanje crnogorskih vojnika na Kosovo nije prijateljski čin\nManje diplomatsko bilo je reagovanje srpskog ministra odbrane Aleksandra Vulina.\n"Osnovni red je bio da se Srbija konsultuje o tom pitanju, da pokažete poštovanje državi Srbiji sa kojom morate da živite. Kada ste susjedi, logično je da vodite računa o interesima onog ko živi pored vas a toga nema kada šaljete svoje oficire ne pitajući Srbiju i kada svjesno gazite neutralnost KFOR-a govoreći da je Kosovo država", rekao je Vulin.\nNa prozivke iz Beograda brzo je stigao odgovor crnogorske strane. Sa bezbjednosne konferencije u Londonu, koja je okupila lidere Balkanskog regiona, šef diplomatije Crne Gore Srđan Darmanović poručio je kako odluka Crne Gore o slanju dva oficira u misiju na Kosovu nije neprijateljska prema Srbiji.\n"Nema tu ništa neprijateljsko. Crna Gora je vjerna ispunjavanju svojih međunarodnih obaveza i tome da doprinosi stabilnosti u regionu. To je jedina svrha našeg angažmana. Mi smo posvećeni miru i prosperitetu u regionu i uvjereni smo da je to doprinos tome. Ništa drugo", naveo je Darmanović.\nPrethodno je u okviru poslaničke rasprave u parlamentu 2. jula ministar odbrane Predrag Bošković obrazložio kako je Crna Gora posebno zainteresovana za učešće u mirovnoj misiji na Kosovu.\n"Jer je u pitanju misija regionalnog karaktera i u pitanju je država sa kojom se Crna Gora graniči", pojasnio je Bošković.\nNema tu ništa neprijateljsko: Darmanović\nKako na rezignaciju Beograda, koja čini se nikada nije bila veća od one 2008. godine, kada je Srbija tadašnju crnogorsku ambasadorku Anku Vojvodić proglasila personom non grata zbog odluke Crne Gore da prizna Kosovo, gledaju analitičari u Beogradu?\nIsidora Stakić, istraživačica centra za bezbjednosnu politiku, u izjavi za Radio Slobodna Evropa ocjenjuje kako ton protesta srbijanskih vlasti ne bi trebalo da bude uvod u naglo zaoštravanje odnosa sa Crnom Gorom. Revolt Beograda naziva autističnim, pošto ne priznaje realnost crnogorskog priznavanja Kosova kao i činjenice da je Crna Gora članica NATO-a.\n"Ne vidim nijedan razlog zašto Crna Gora ne bi poslala dva oficira u NATO misiju. Mislim da je nerealno očekivati da ona prije toga mora da pita Vladu Srbije da li je to OK. Mislim da je sve to posljedica, da tako kažem, šizofrene politike Vlade Srbije prema Kosovu. Oni se, naravno, protive formiranju kosovske vojske, a istovremeno su i protiv KFOR-a, tako da to nije konzistentna pozicija. Ne vjerujem da će to imati za posljedicu prekid diplomatskih odnosa ili bilo kakve druge reakcije. Mislim da će ostati na nivou oštrih izjava i da je to predstava za domaću publiku, više nego što će izazvati bilo kakvu krizu u regionu", smatra Stakić.\nTokom poslaničke rasprave u parlamentu prošle sedmice, prijedlogu Vlade o slanju dva oficira crnogorske vojske na Kosovu najjače oponiranje stizalo je iz redova Demokratskog fronta. Lideri tog opozicionog saveza Andrija Mandić i Milan Knežević imaju slijedeća mišljenja:\n"Pripadnici Vojske Crne Gore na Kosovu i Metohiji ne mogu zaštiti srpski narod, već su u službi remećenja odnosa između Crne Gore i Srbije. Ovo što se danas što radite doživljavam kao brukanje Crne Gore, da brukate i vaše i naše pretke", rekao je Mandić.\n"Suština čitave ove rasprave je u tome da je Crna Gora učlanjenjem u NATO postala NATO pudlica na geopolitičkoj sceni ostvarenja interesa Sjedinjenih Američkih Država", poručio je Knežević.\nIzmeđu ostalih, replicirao je lider Socijaldemokratske partije Ranko Krivokapić, konstatujući kako je učešće u mirovnim misijama obaveza Crne Gore.\n"Nijesu problem dva crnogorska vojnika na Kosovu, jer tamo već je srpskim potpisom došlo sedam ili pet hiljada američkih vojnika u bazu Bonstil. I nije crnogorski potpis dat da se povuče srpska vojska sa Kosova, nego je dat sa vrha srpske države", rekao je Krivokapić.\nSa takvim stavom saglasna je Isidora Stakić iz Beogradskog centra za bjezbjednosnu politiku.\n"Srbija sarađuje kroz Partnerstvo za mir sa NATO, iako nema aspiraciju da postane članice Alijanse. Ali sarađuje sa NATO u mnogo većoj mjeri, u mnogo većem obimu nego što, na primjer, vojno sarađuje sa Rusijom. Tako da je i to nekonzistentnost, što se protivi misiji NATO na Kosovu a istovremeno sarađuje sa Sjevernoatlantskom alijansom na mnogim drugim poljima", ocijenila je Isidora Stakić.\nVulin: Odlazak crnogorskih oficira na Kosovo nije prijateljski čin


Kurti: Konačan samo onaj sporazum sa Srbijom koji podrazumeva priznanje i stolicu u UN\nPremijer Kosova Aljbin Kurti izjavio je danas da konačan može biti samo onaj sporazum sa Srbijom koji uz medjusobno priznanje, podrazumeva i članstvo Prištine u UN.\nKako je preneo portal koha.net, Kurti je na sednici Glavnog odbora Samoopredeljenja, čiji je predsednik, rekao da\npravno obavezujući sporazum sa Srbijom treba da ima oblik i sadržaj medjunarodnog sporazuma „u skladu sa zahtevima i ciljevima Bečke konvencije o pravu medjunarodnih ugovora“.\n„Za Kosovo je konačni sporazum onaj koji ne odvaja priznanje Srbije od članstva Kosova u UN. Sporazum koji je samo priznanje od strane Srbije, ali ga ne prati stolica u Ujedinjenim nacijama ili nudi mesto u UN kao zamenu za priznanje od strane Srbije, može biti sporazum, ali ne i konačan“, kazao je Kurti.\nNaveo je da tema dijaloga „nije status Kosova, već status odnosa Kosova i Srbije“ i dodao da se taj proces „ne može nastaviti unedogled“ već da treba da bude zasnovan na „ravnopravnoj poziciji dve zemlje“.\n„Nezavisnost Kosova je kompromis koji je trebalo da donese novu rezoluciju Savetu bezbednosti UN, ali koji se, nikada nije dogodio. Nezavisnost koju imamo je kompromis, proglasili smo je pre 13 godina kao suverenu vlast. Prve četiri godine, nezavisnost je imala misiju koju je predvodio Piter Fejt, dok je već 13 godina u opticaju Ahtisarijev plan“, rekao je Kurti.


Kusturica sa generalnom direktorkom UNESKO o zaštiti spomenika na KiM - Kosovo Online\n12. Septembar 2019. • 22:00\nGeneralna direktorka UNESKO-a Odri Azule razgovarala je večeras u Jugoslovenskoj kinoteci sa pomoćnicom ministra kulture za međunarodnu saradnju Asjom Dračom Muntean o prioritetima kulturne politike Srbije, a susrela se i sa rediteljom Emirom Kusturicom koji je zamolio da pomogne u zaštiti srpskog kulturnog nasleđa na Kosovu i Metohiji, preneo je Tanjug.\n"Razgovarale smo o srpskim spomenicima koji su na Listi ugrožene svetske baštine i o projektu UNESCO-a na Novom brdu", rekla je ona i dodala da će Srbija dobiti punu saradnju UNESCO-a da se problemi vezani za Novo brdo reše u razumnom roku tako da srpska srednjovekovna tvrđava bude očuvana na najbolji način kako je bilo predviđeno njenom obnovom.\nKusturica je zamolio direktorku UNESCO-a da učini sve što može za kulturno nasleđe Srbije na KiM, koje je, kako je istakao u izjavi Tanjugu, "vitalno za našu budućnost kao što je bilo i za našu prošlost".\nGeneralna direktorka UNESCO-a je svoju dvodnevnu posetu Srbiji započela u Devetoj beogradskoj gimnaziji "MIhailo Petrović Alas" gde se upoznala sa radom škole, izuzetnim rezultatima koje postižu njeni učenici i vrlo aktivnim Klubom za UN koji deluje u okviru te škole.\nSutra će razgovarati sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i premijerkom Anom Brnabić, nakon čega će u Palati Srbija sa prvim potpredsednikom Vlade Srbije i ministrom spoljnih poslova Ivicom Dačićem otvoriti plenarnu sesiju "Medijska i informaciona pismenost u digitalnom dobu", u okviru Međunarodnog ekspertskog sastanka o medijskoj i informacionoj pismenosti.\nDirektor Kosovskog instituta za zaštitu spomenika Ismet Hajrulahu, rekao je danas u jutarnjem programu„ Dobro jutro Kosovo “na Radioteleviziji Kosova da bi UNESCO trebalo da donese novu odluku o preuzimanju radova na na tvrdjavi u Novom Brdu.\nTanasković: Albanci falsifikuju istoriju, neće dobiti većinu za ulazak u Unesko


Turnir počinje 24. aprila, a Šarapova je već tri puta do sada osvajala ovo takmičenje. Bila je najbolja 2012, 2013. i 2014.\n"Ne mogu biti srećnija jer se na teren vraćam na takmičenju na kojem sam imala dosta uspeha u prošlosti! Ne mogu da dočekam da vidim sve navijače i da se vratim igri koju toliko volim", istakla je Šarapova.\nLepa Ruskinja je bila prva igračica sveta i u karijeri je do sada osvojila 35 titula. Poslednji put je igrala na Australijen openu prošle godine gde je stigla do četvrtfinala u kojem je izgubila od Serene Vilijams sa 6:4, 6:1.\nMarija je tada istakla da sporni meldonijum zbog čijeg korišćenja je bila suspendovana, lek koji je zabranjen u većini zemalja, a pomaže u problemima sa srcem, uzima punih deset godina, kao i da je njega greška što nije proverila da je spomenuti lek zabranjen od početka nove sezone.\nOGLASIO SE MILO Đukanović čestitao Bečiću i poželo mu MNOGO USPEHA na mestu predsednika Skupštine Crne Gore


Kvar - Dejan Ilić - Peščanik\nU nedelju, 12.04.2015, papa Franja je govorio o tri ogromne tragedije bez presedana, koje je čovečanstvo doživelo u 20. veku. Jedna je početkom veka pogodila jermenski narod unutar Otomanskog carstva, a druge dve su zločini koje su počinili nacistički režim i staljinistički režim, objasnio je papa. Na stranu sad što papa ovde govori o genocidu, što možda nije primereno kada je reč o masovnim staljinističkim zločinima (sporno je tu što nema nikakvih naznaka da su ljudi u Sovjetskom Savezu masovno stradali zbog svoje etničke, rasne ili religijske pripadnosti, što je nužan uslov da se zatiranje jedne grupe označi kao genocid). Za nas je važnije i daleko neugodnije to što u kontekstu zločina velikih razmera papa Franja na kraju pominje kao genocid i masovno ubijanje civila u Bosni (pored Kambodže, Ruande i Burundija) u poslednjoj deceniji 20. veka, dakle masakre za koje je direktno odgovorna srpska strana. Tako je bolno podsećanje na nedavnu zločinačku istoriju koja se ovde uporno želi skloniti u stranu stiglo par dana pre zvanične posete predsednika Srbije Vatikanu i papi Franji lično.\nU petak, 17.04.2015, predsednik Srbije je vladinim avionom krenuo za Vatikan, u dogovorenu posetu. Avion se, međutim, pokvario usred leta, zbog čega se sa pola puta vratio nazad u Beograd. Reč je inače o avionu koji ima bogatu istoriju kvarenja i krajnje je nepromišljeno što ga s takvim letačkim kartonom bilo ko iz vrha države i dalje koristi. Štaviše, ima mesta za pitanje šta je uopšte u glavama ljudi koji su i dalje spremni da rizikuju život u tom avionu. To pitanje bi nas moglo dovesti i do sledećeg: ako se tako nemarno odnose prema svojim životima, kako će ti ljudi donositi odluke koje utiču na živote njihovih sugrađana? (U sklopu vesti o incidentu, treba posebno obratiti pažnju na „šaljivu“ izjavu predsednikovog savetnika Olivera Antića, u pravom „srpskom“ duhu.) Pored toga, šta nam to što osobe iz vrha države lete jednom nepouzdanom letelicom govori o stanju u zemlji na čijem su čelu? Kakvi su potencijali i zemlje i njene političke elite, ako se već niz godina potvrđuje da nisu u stanju da obezbede jedan sigurni vazduhoplov za reprezentativne svrhe? Konačno, ako oni rade u tako nebezbednim uslovima i očito nisu u stanju da te uslove poboljšaju, dakle – ako im je glava u torbi dok obavljaju svoj redovni posao, koliko su onda ugroženi životi običnih građana u Srbiji?\nTo je sve, razume se, samo jedan smer u kome bi moglo krenuti razmišljanje o ovom opasnom incidentu u vazduhu koji se na sreću okončao bez težih posledica. Drugi smer ticao bi se biografije predsednika Srbije te izjave o genocidima u 20. veku pape Franje. Ta izjava u neposrednoj je vezi – i to negativnoj – s predsednikovim angažmanom iz devedesetih: papa Franja je praktično osudio političko i drugo delovanje današnjeg predsednika Srbije u tom periodu. Na osnovu toga, moglo bi se spekulisati i o izbegavanju susreta sa papom od strane našeg predsednika. Ovdašnji vrh nije se oglasio niti protestovao protiv papinog sažetog istorijskog osvrta na prošlo stoleće. Ali, odustajanje od posete moglo bi se razumeti i kao jedan takav, istina nemušti gest protesta, koji se skriva pod krinkom izgovora o kvaru na avionu. Jeste, predsednik Srbije se odmah izvinio svojim nesuđenim domaćinima, a pokrenuta je i procedura da se utanači datum nove posete. Ali, da bi se otklonile potencijalne sumnje, treba bez ostatka prihvatiti vest o kvaru motora na avionu i spretnom pilotu koji je ipak uspeo da stabilizuje letelicu posle dva kilometra propadanja iznad mora.\nU tom slučaju, moje spekulacije ne samo što su čisti višak nego su i pakosna insinuacija protiv domaćeg državnog vrha. Svi znamo da se avioni kvare i da se ponekad zbog toga ruše. Nesreće se dakle događaju, čak i kada lete najviši državni zvaničnici. Godine 2010, u avionskoj nesreći u Smolensku, stradalo je pola državnog i vojnog vrha Poljske. (Pet godina kasnije, saznaćemo da je taj avion možda pao jer su pijani putnici tražili od pilota da slete uprkos magli na aerodromu.) Zašto nas onda izjeda sumnja? Odgovor je bolno jednostavan: u protekle dve i po decenije korumpirana je većina mesta sa kojih bi po prirodi stvari morale da stižu istinite informacije. Kada se kaže da je domaće društvo razoreno, pod tim se ne misli samo na materijalnu devastaciju koja i dalje traje. Reč je i o devastaciji u jednom epistemološkom smislu: uništene su procedure i institucije preko kojih se uspostavlja i posreduje istinita predstava stvarnosti, slika dakle koja bi po nekim svojim ključnim obeležjima morala verno da odražava realno stanje stvari.\nDa bi bilo jasno o čemu se zapravo radi, podsetimo se ključnih delova priče koju već nedeljama pokušavamo da sklopimo o udesu vojnog helikoptera u noći između 13. i 14. marta, a u kome je život izgubilo sedam osoba. Kad kažem ključnih, mislim na one delove te priče koji potvrđuju da danas u Srbiji nismo u stanju da se – recimo to krajnje jednostavno – složimo oko istine. Kola hitne pomoći koja su nosila bebu čiji je život bio ugrožen iz Novog Pazara u Kragujevac (ili Kraljevo) zaglavila su se na delu putu između Raške i Kraljeva zbog klizišta koje je zatrpalo kolovoz. Saobraćajna policija iz Kraljeva je zvanično saopštila da sva kola moraju da čekaju dok se put ne raščisti, jer na tom delu nema alternativnih puteva. To nije tačno: postoje dva alternativna puta, pored Ibarske magistrale, kojima se može stići od Raške do Kraljeva. Da li su policajci iz Kraljeva lagali? Kako stoji istina u zemlji u kojoj saobraćajna policija daje netačnu informaciju o putnim pravcima? Ko drugi, ako ne saobraćajna policija, treba da dâ verodostojne informacije o putnim pravcima? Ima li smisla sumnjati u saopštenje saobraćajne policije o stanju na putevima?\nU odnosu na sve što se dogodilo te noći, ovo je banalan primer. Nimalo međutim nije banalno to što danima nismo mogli da saznamo tačno vreme pada helikoptera. Ko je nadležan da saopšti tu informaciju? Čitavih pola sata posle pada helikoptera puštena je informacija da je helikopter sleteo. Da li je odmah trebalo da posumnjamo u tu vest? Zašto bismo uopšte imali razloga da jednu zvaničnu vest o jednom takvom događaju uzmemo za laž? A ipak se ispostavila kao laž. Rano ujutru stigla je vest da je helikopter pao. Mnogo kasnije saznali smo da je pao nešto malo posle 22.30. Takođe smo saznali da se za olupinom pale letelice tragalo više od tri sata, i da su delovi pronađeni oko 2.00 ujutru. Onda smo dobili i vest da je helikopter pao na oko 800 metara od piste surčinskog aerodroma. Niko, međutim, nije dao uverljivo objašnjenje zašto je bilo potrebno tri sata da se pronađe letelica koju je kontrola leta sve vreme imala na radaru, čija je posada imala uključene mobilne telefone, koja se srušila usred ravnice unutar naseljenog područja i praktično u reonu samog aerodroma. Pored toga, sama vest o padu data je takođe nekoliko sati po pronalasku olupine.\nNiko ne objašnjava ni zašto u potragu za letelicom nisu krenule jedinice koje treba da obave taj posao. Uz sve to, informacije sa samog mesta nesreće su tako šture, da se u stvari još uvek tačno ne zna ni gde se zapravo helikopter srušio. Rasprava o dalekovodima koja se ovih dana vodi na web stranama Peščanika daleko je od toga da za cilj ima da podrije profesionalni kredibilitet ili moralni integritet fotografa koji je snimio prve i ekskluzivne fotografije sa mesta nesreće. Te fotografije su, kako i sam fotograf kaže, „ekskluzivne“, dakle retke i praktično su oblikovale našu sliku o tom događaju. Ali, ni na osnovu njih mi ne možemo tačno da utvrdimo gde je helikopter u stvari pao. Mesto pada helikoptera je izuzetno važno u vezi sa potragom za olupinom, koja je trajala, da ponovimo, tri sata, iako se našla na nekih 800 metara od piste. Neobično je što je fotograf odgovorio uvređeno i uzvratio na pitanje optužbama. Umesto toga, bilo je dovoljno da kaže gde je on bio a gde je bila olupina. Ovako, ni dalje ne znamo tačno mesto pada.\nNa „slučaju helikopter“ vidi se kako su zakazale sve procedure i sve institucije koje su u normalnim okolnostima zadužene za „sliku“ stvarnosti. Takođe vidimo kako se „istina“ krivi i savija prema potrebama i interesima onih koji imaju moć (proceduralnu i institucionalnu) da je „oblikuju“. (Nije li se isto dogodilo i u vezi sa odlukama koje se tiču „Beograda na vodi“, o čemu je ovde i ovde takođe bilo reči?) Treba, međutim, reći da takva situacija nije nimalo neobična. Mi ovde sve vreme govorimo o jednom opštem pitanju koje bi se moglo formulisati na sledeći način: kako se u društvu konstruiše istina koja je zajednička. Da bi postojala istina, moraju postojati temeljna zajednička razumevanja, koja se opet obezbeđuju putem procedura i institucija (kao što su mediji, obrazovne ustanove, sudovi, parlament, nezavisna državna tela), te nekom vrstom kulturne transmisije (putem škola i medija, na primer). U vezi sa tim, može se reći da se svaki režim oslanja i na neki poseban režim istine: na skup procedura i institucija koje imaju autoritet da garantuju istinitost. Tokom devedesetih, režim istine je razoren i zloupotrebljen. U dvehiljaditim kao da nije ni pokušano da se procedure i institucije obnove i da im se vrati legitimitet. Tako smo stigli u situaciju da se danas u Srbiji o istini odlučuje glasanjem ili pukom silom.\nPo prirodi stvari, u takvim okolnostima je sve sumnjivo. Pošto je istina isterana sa mesta gde bi trebalo da se „proizvodi“ i jemči za nju, prinuđeni smo da je uspostavljamo na nekim drugim, alternativnim mestima, koristeći drugačije procedure, koje bismo pomalo patetično ali ne i neprikladno mogli nazvati – građanskim samoorganizovanjem za istinu. Sve što se događalo tokom poplava ili u vezi sa lažnim doktoratima, pa i sve što se sad događa u vezi sa palim helikopterom, treba videti kao pokušaj da se sačuvaju istina i zdrav razum formiranjem alternativnog režima istine. S druge strane imamo vlast koja tradicionalne „nosioce“ istine (dakle medije, obrazovne ustanove, sudove, parlament) zloupotrebljava na štetu jednog takvog pokušaja. To su logične posledice potpune obnove starog režima, koji ih je jednom već zloupotrebio i razorio, i koji će u istoriji 20. veka ostati zapamćen upravo onako kako je o tome referisao i papa Franja, čijim smo govorom počeli ovaj tekst. Nekako je očekivano da se taj papa i naš predsednik, svako u svom režimu „istine“, zbog kvara na domaćem avionu – mimoiđu.


20-11-2018 15:13 Izdvojeno Srbija Ekonomija Video\nVladajuća elita u Srbiji čini sve da onemogući dolazak velikih ruskih komapnija u Srbiju, tvrdi ekonomista Dragoš Vučković.\nDragoš Vučković (Foto: HelmCast)\nOn je govoreći na tribini srpskog predstavništva Međunarodnog evroazijskog pokreta rekao da je bankama sa zapada potrebno mesec dana da dobiju sve dozvole i počnu da rade u Srbiji dok je bankama iz Ruske federacije to “nemoguća misija”. On tvrdi da vladajuća elita u Srbiji “podmeće klipove” i “miniraju na sve moguće načine” kako bi onemogućili dolazak krupnog ruskog kapitala.\nVučković navodi primer posete rukovodstva Roskosmosa koji je ovde nije dobio prijem kakav zaslužuje tako velika kompanija, a da ih je dočekao samo ministar Nenad Popović i nekoliko sekretra. On je objasnio da Srbija dozvoljava samo manjim ruskim preduzećima da deluju na našem terenu, poput voćarske industrije, nakupaca i slično.\nTakođe, on je rekao da je u Srbiji ugušena sva institucijonalna saradnja sa članicama Evrozijske unije i da u Privrednoj komori Srbije više nema odeljenja zaduženog za to.\n- To je tragično. Sa jedne strane imate more NVO i organizacija koje podržavaju saradnju sa EU, a za Evroazijsku uniju to nemamo – rekao je on.\nVučković o ometanju dolaska ruskog kapitala u Srbiji govori nako sat i 14 minuta snimka.\nNa tribini je učestrvovao i Svetozar Radišić, a više o tome šta je rekao pročitajte OVDE.\nSKOT TUŽAN ZBOG ŠIPTARA I INTERPOLA: To je razočarajuće


Da li će Kina dozvoliti da Kosovo dobije pozivni broj - Sputnjik Srbija\n05:11 21 Jul 2019\nDa li će Kina dozvoliti da Kosovo dobije pozivni broj\n17:51 27.09.2016 (osveženo 15:27 01.10.2016) Preuzmite kraći link\nNijedna zemlja koja nije članica Ujedinjenih nacija ne može imati svoj pozivni telefonski broj, što znači da bi dodeljivanje broja Prištini bio presedan koji bi mogao da ima dalekosežne posledice na međunarodnoj sceni.\nU Briselu se nastavlja runda tehničkog dijaloga Beograda i Prištine, koji bi trebalo da traje do četvrtka. Tema razgovora trebalo bi da bude primena sporazuma o telekomunikacijama. Portparolka Evropske komisije Maja Kocijančič izjavila je da EU želi dogovor u oblasti telekomunikacija, ali da se na tome još radi.\nSagovornik Sputnjika, bivši državni sekretar u Ministarstvu za Kosovo i Metohiju i direktor Centra strateških alternativa Dušan Proroković kaže da od oba tima stižu veoma oskudne informacije, ali da mu se čini da Beograd i Priština vode pregovore oko toga kako će biti preuzet pozivni broj za KiM.\n© Foto: Youtube/Fond Strateske Kulture\nOn objašnjava da je Srbija do sada insistirala da poseduje dva boja od kojih bi jedan ustupila takozvanoj republici Kosovo, a da je Priština želela da članstvom u Međunarodnoj telekomunikacionoj uniji legitimizuje svoj status u međunarodnim odnosima.\n„Druga mogućnost je da Beograd nešto traži zauzvrat, a da Priština to još ne nudi. Pregovarački tim Beograda je možda i pristao na sve ono što Priština traži, dakle da se učlani u još jednu međunarodnu organizaciju i da na svoje ime dobije telefonski pozivni broj, što bi bio presedan koji do sada nije postojao, a da zauzvrat Beograd traži politički ustupak. Mada ne znam šta bi taj ustupak mogao da bude“, kaže Proroković.\nMeđunarodna telekomunikaciona unija funkcioniše po vrlo složenim principima. Do sada je ustanovljen kriterijum da samo države-članice UN mogu da poseduje pozivne brojeve za svoju teritoriju.\n„Srbija bi želela, bar je takva početna pozicija bila, da uzme drugi telefonski pozivni broj koji bi ustupila Kosovu na korišćenje. Priština to nije htela, oni žele da imaju svoj telefonski broj i da se Srbija ni ne spominje. Kompromis do kojeg su došli u Briselu jeste da to učini Austrija. Ali onda se otvara kinesko-tajvanski problem. I šta ako Sjedinjene Države zatraže za Tajvan pozivni broj i tako legitimizuju ceo proces na koji Kina ima mnogo zamerki. Ako to prođe tako, kako su zamislili u Briselu vise nije presedan nego se kao pravilo može koristiti u nizu drugih slučajeva u svetu. Onda se otvara puno pitanja u međunarodnim odnosima. Nama se taj telefonski broj i pitanje pozivnog koda čini kao tehničko pitanje, ali za velike države koje imaju ozbiljne teritorijalne sporove to je političko pitanje par ekselans i sa tim niko ne želi da se igra“, kaže Proroković.\nEU hoće i Kurtija za pregovaračkim stolom?!\nNa pitanje da li bi neka zemlja mogla da stavi veto na zahtev Austrije za kosovski broj, Proroković kaže da sve velike sile mogu da se usprotive i to pitanje podignu na politički nivo.\n„Od nečega što je trebalo da prođe ispod radara visoke međunarodne politike, može da nastane prvorazredno političko pitanje o kojem posle može da se raspravlja i u UN. Ja mislim da to nikome nije potrebno“, kaže Proroković i dodaje da je to verovatno razlog što se odugovlači sa dijalogom o telekomunikacijama.\n„Dakle, dodela broja bila bi presedan koji bi mogao da smeta velikim silama koje imaju slične probleme“, zaključuje Proroković.\nMinistarka za dijalog sa Srbijom u prištinskoj vladi Edita Tahiri izjavila je ranije da će Kosovo sledeće sedmice dobiti svoj pozivni broj i ocenila da direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić ne govori istinu kada kaže da je moguće da Kosovo dobije međunarodni pozivni broj, ali samo u okviru pozivnog broja koji obuhvata teritorijalni prostor Srbije.\nZamenik direktora Kancelarije za KiM Dušan Kozarev izjavio je da je izlišno demantovati izjave Tahirijeve o prejudiciranju ishoda predstojećih briselskih razgovora o telekomunikacijama i karakteru pozivnog broja za KiM.\n„To će umesto nas ili posrednika demantovati zvanični bilten Međunarodne telekomunikacione unije (ITU), koji je najrelevantniji za to pitanje, u kojem će, kada Srbija odluči, pisati sve što mi govorimo mesecima i što je dogovoreno u Briselu — ne trocifreni broj za državu, već trocifreni broj za geografsku oblast. Dakle, pozivni broj za teritorijalnu oblast u okviru Republike Srbije, poput pozivnih brojeva za npr. Tajvan u okviru Kine ili Foklandska ostrva pod Velikom Britanijom“ izjavio je Kozarev za Tanjug.\npozivni broj, EU, Dušan Proroković, Kosovo, Brisel, Tajvan, Priština, Kina


Predavanje istoričara Milovana Balabana na temu „Dostojevski i ruska imperijalna ideja“ 28. decembra na Jutjub kanalu KCNS - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nPredavanje istoričara Milovana Balabana na temu „Dostojevski i ruska imperijalna ideja“ 28. decembra na Jutjub kanalu KCNS\nPredavanje istoričara Milovana Balabana na temu „Dostojevski i ruska imperijalna ideja“ možete pogledati u ponedeljak, 28. decembra, u 20 časova na zvaničnom Jutjub kanalu KCNS.\nNa predavanju će biti reči o vizijama Dostojevskog vezanim za istoriju Rusije, Evrope, ali i čitavog sveta. Dakle tema će biti, osim osvrta na život i književnog opusa ruskog pisca, viđenje uloge Rusije u svetskoj istoriji. Rusija je baštinila ideju vizantijskog carstva, a koji je smisao te ideje i kako se ona percepira iz ugla Dostojevskog, te na koji način se ona razlikuje od zapadne imperijalne ideje, pokušaćemo da objasnimo na predavanju.\nDostojevski kroz svoja književna dela, ali i publicističke članke zaokružuje svoju ideju pravoslavne imperije i njenog značaja, kako za ruski narod tako i za ostale, pre svega evropske narode. Antiherojima (koji ovaj svet vide kao đavolji haos i teže da ga ili unište ili u totalu ovladaju njim) u svojim književnim delima Dostojevski suprotstavlja heroje, koji su čuvari one praiskonske istine, samog Gospoda Isusa Hrista, koji će ovladati svetom posle svih muka kroz koje će on proći.\nOtud će na predavanju akcenat biti i na Dostojevskom kao tragaocem za Hristom i kao pozitivnom proroku, nadahnutom vizionaru budućnosti Rusije. Veliki ruski genije smatra da Rusi, ali pre svega pravoslavlje ima specifičnu i sudbonosnu ulogu u celokupnoj istoriji sveta, što je ujedno najznačajnija karakteristika ruske imperijalne ideje u očima Dostojevskog.


Anćeloti dogovorio uslove sa vezistom, još samo da klub popusti - Admiral Bet SPORT\nStefan Cvetković Posted on 16. maja 2019. 11:07 16. maja 2019. 11:05\nKarlo Anćeloti je veoma blizu pojačanja za narednu sezonu.\nItalijanski trener želi pojačanje na sredini terena. Odlaskom Mareka Hamšika, kao i potencijalnim transferom Alana, nastala bi velika rupa na sredini terena koju je potreno pokriti. Iz tih razloga užurbano se radi na dovođenju novih igrača i sa jednim je dogovorena saradnja, samo se čeka još "zeleno svetlo" njegovog matičnog kluba.\nNapoli je dogovorio lične uslove sa vezistom Fiorentine Džordanom Vereturom. Anćeloti je spremio francuskom vezisti petogodišnji ugovor, ali problem predstavljaju pregovori sa timom iz Firence. "Ljubičasti" žele čak 27 miliona evra za njegov transfer, dok Napoli ne ide iznad 20.\n26-godišnji vezista jedan je od standardnijih u Fiorentini, koju je pojačao 2017. godine u transferu vrednom 7 miliona evra iz Aston Vile. Za dve sezone u Italiji odigrao je 67 utakmica u italijanskom prvenstvu i postigao 13 golova.\nVeretu je nedavno dao intervju u kome je otvoreno pričao o nameri da igra u Ligi šampiona i da će razmisliti o budućnosti u klubu. S obzirom da je Fiorentina na razočaravajućem 13. mesto na tabeli, jedini način da se dokopa elitnog evropskog takmičenja je da napustio stadion "Artemio Franki".\nTagovi : džordan veretu, fiorentina, karlo anćeloti, napoli


Blokada zbog zakona | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Blokada zbog zakona\nVIDEO K9: Blokadom mosta i protestnom šetnjom Novosađani su u subotu, uz desetine drugih gradova i mesta u Srbiji, izrazili svoje nezadovoljstvo zbog Zakona o eksproprijaciji i multinacionalne kompanije Rio Tinto.\nBlokadom puteva i mostova zbog Rio Tinta, te usvajanja Zakona o referendumu i građanskoj inicijativi i Zakona o eksproprijaciji veliki broj građana širom Srbije izrazio je svoje nezadovoljstvo i prošle subote.\nI dok iz pojedinih medija bliskih koaliciji na vlasti stižu optužbe da nije reč ni o kakvim ekološkim protestima već o potezima opozicije kojima želi da destabilizuje državu i čak izazove građanski rat, aktivisti tvrde da do ovakvih okupljanja u startu dolazi spontano.\nNovosadski aktivista Mirana Pogačar navodi da se ovakvim protestima pridružuju aktivisti i organizacije civilnog društva kojima su bliski ciljevi takvih okupljanja ili ih organizuju u svojim mestima.\nEpilog tročasovnogg protesta u Novom Sadu je tuča na Mostu slobode koja je izbila kada su, kako je premeo 021.rs, neki od momaka koji su sedeli u kolima sa maskama i kačketima, izašli i počeli da snimaju okupljene tražeći da prođu, što im ovi nisu dopustili.\nPrijavljeno je i nekoliko tuča na skupu, na kojem nije primećeno prisustvo policije.\nBiber spejom je napadnut i snimatelj redakcija autonomija.info i Vojvođanskog istraživačko-analitičkog centra VOICE, zbog čega je reagovao i NUNS koji je podneo krivičnu prijavu portiv NN lica sa zahtevom MUP-u da hitno sazna ko su napadači.\nNakon blokade mosta usledila je protestna šetnja centrom grada tokom koje su aktivisti razbili staklo na prostorijama Pokreta socijalista.\nBlokada saobraćaja izabrana je zato što izaziva očiglednu reakciju i vrši pritisak na donosuioce odluka, kaže Pogačar.\nProtesti su organizovani sa zahtevom za oslobađanje svih uhapšenih na prethodnim protestima, povlačenje Zakona o eksproprijaciji i izmene Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi.\nReagujući na subotnje dešavanje u Novom Sadu, kada je prilikom blokade Mosta slobode došlo i do tuče, gradonačelnik Miloš Vučević je na društvenim mrežama objavio da su, kako je naveo, “zdravlje i životi Novosađana važniji od jeftinog politikanstva i svakog pokušaja da se zaustavi normalan život”te da ono što se dogodilo u Novom Sadu, pod “plaštom navodnog ekološkog protesta” predstavlja, prema njegovim rečoma, “najbrutalnije nasilje nad normalnim životom koje je moglo da proizvede i tragične posledice”.\nPrethodni tekstBesplatne banje za 400 penzionera\nSledeći tekstSlatkiš za slatkiša


2005. Za život bez straha II - Autonomni ženski centar\n2005. Za život bez straha II\nSaradnja sa institucijama na uspostavljanju mehanizama za praćenje i intervencije u oblasti nasilja u porodici.\nProjekat Za život bez straha II realizovan je tokom 2005. godine u svih 16 beogradskih opština u saradnji sa Gradskim centrom za socijalni rad Beograd i Sekretarijatom unutrašnjih poslova Beograda. Učesnice/i projekta bile/i su 225 stručnih radnica/ka iz Odeljenja za socijalni rad i 98 službenika/ca policije. Projekat je realizovan uz finansijsku podršku DFID-a i HIVOS-a.\nProgram razvoja dobrih praksi u oblasti nasilja u porodici koji od 2002. godine u kontinuitetu realizuje Autonomni ženski centar sadrži brojne aktivnosti koje uključuju predstavnice/ke centra za socijalni rad i policije u svih 16 beogradskih opština.\nCilj svih aktivnosti usmeren je na razumevanje i rešavanje problema nasilja u porodici kroz unapređenje profesionalnog postupanja i razvijanje saradnje između institucija na lokalnom nivou.\nKontekst u kom je realizovan projekt od 2002. godine obeležen je opredeljenjem vlasti za brze reforme u institucijama sistema i zakonske promene koje vode ujednačavanju pravne prakse sa Evropskom unijom. Promena Krivičnog zakona RS – inkriminacija nasilja u porodici (čl. 118a), bila je značajan pokazatelj opredeljenosti države da se suoči sa do tada nevidljivom problematikom nasilja u porodici. Ipak, kraj 2003. godine obeležen je usporavanjem, čak zaustavljanjem reformskih procesa, primetnom retradicionalizacijom društva i marginalizacijom nezavisnih nevladinih organizacija. Ipak, zakonske promene, pre svega promena Porodičnog zakona (definisanje nasilja u porodici, širokog kruga zaštićenih lica i mere zaštite od nasilja u porodici), omogućile su kontinuitet u razvoju delotvornijih mehanizama za intervenisanje u situacijama nasilja u porodici. Različiti dokumenti – strategije, izveštaji, protokoli – iako im nedostaju uputstva o implementaciji i indikatori za praćenje ostvarenih efekata, stvarali su formalni okvir za pozitivne promene u oblasti nasilja u porodici.\nNastojanje da se uspostavi saradnja sa predstavnicima javnog sektora – centra za socijalni rad i policije, ostvarivana je kroz tri tipa programskih aktivnosti:\n- sticanje znanja o nasilju u porodici organizovano je kroz seminare, evaluacijske susrete i konsultacije; štampani su edukativni materijali; rađene su analize postupanja javnih službi i analize sudske prakse u cilju sticanja uvida u postojeće modele zaštite i propuste sistema;\n- sticanje veština i primena stečenih znanja organizovana je kroz identifikovanje i evidentiranje slučajeva nasilja u porodici, izradu detaljnih uputstava o postupanju, organizovanje konferencija slučaja i zajedničko planiranje mera zaštite žrtvi i postupaka prema počiniocu nasilja, kao i kroz razvoj saradnje između predstavnika različitih institucija na lokalnom nivou.\n- javno zagovaranje obezbeđivalo je vidljivost problema nasilja u porodici, senzibilisanje opšte i stručne javnosti i lobiranju donosilaca odluka za sistemske promene.\nOstvareni rezultati mogu se predstaviti kroz prikaz realizovanih aktivnosti, ali i procenom ostvarenih uticaja na socijalnu promenu.\nNajvažniji rezultati u odnosu na aktivnosti planirane za 2004/05. godinu:\nIzveden je 51 jednodnevni seminar za 321-og učesnika/cu iz 32 institucije u 16 beogradskih opština. U edukaciju je uključeno 19 eksternih saradnica/ka i 4 članice tima. Seminari su od najvećeg broja učesnika/ca procenjeni kao relevantni i korisni, odnosno primenljivi.\nNa evaluacionim sastancima učesnici su istakli da su najčešće prepreke za primenu svih postignuća i preporuka: opterećenost poslovima, posebno u CSR, nedostatak podrške i vrednovanja rada na problematici nasilja u porodici od strane rukovodilaca, nedostatak sistemskih rešenja koja bi podržala promovisani model aktivnosti, tehnička neopremljenost i neadekvatna materijalna podrška. Istovremeno, veliki broj učesnika izražava spremnost da primenjuje stečena znanja i učestvuje u budućim aktivnostima.\nSvi učesnici/ce su dobili lične primerke publikacija sa bazičnim informacijama: specifične karakteristike nasilja u porodici i uloga javnih službi, međunarodni i domaći dokumenti o problematici nasilja u porodici, tumačenje inkriminacije nasilja u porodici u Krivičnom zakonu RS, protokoli o postupanju stručnih radnika u CSR i pripadnika policije. Pripremljene su 3 nove publikacije: Interpretacija odredbi o merama zaštite u novom Porodičnom zakonu RS; Rezultati kvalitativne analize sudske prakse u primeni krivičnog dela – nasilje u porodici; Izveštaj o aktivnostima sa detaljnim prikazom rezultata i svih dokumenata. Pripremljeno je 5 edukativnih plakata – od kojih su «krugovi nasilja» posebno popularan i koristan plakat.\nUčesnici iz CSR identifikovali su slučajeve nasilja i vodili evidenciju o karakteristikama nasilja i preduzetim merama zaštite. U periodu od 6 meseci u 7 CSR registovano je 252 slučaja nasilja. Organizovano je 45 konferencija slučaja za međusektorsko planiranje mera zaštite u konkretnim situacijama nasilja u porodici. Održano je 7 susreta profesionalaca na lokalnom nivou sa ciljem da se ostvare lični kontakti, razmene informacije o nadležnostima i kreira sporazum o saradnji.\nSoftver za elektronski unos i obradu podataka o osobama koje su izložene nasilju u porodici dopunjen je i izmenjen posle promena Porodičnog zakona. Izrađena su i uputstva za beleženje podataka u policiji i liste za samoprocenu (pri telefonskoj prijavi nasilja, o postupanju patrole i o pisanom izveštaju policije).\nIzrađen je dokument Sporazuma o sardanji, koji je predložen rukovodiocima i donosiocima odluka na svim nivoima. Organizovana su dva okrugla stola sa donosiocima odluka na različitim nivoima u cilju lobiranja da rezultati aktivnosti dobiju podršku za dalju implementaciju. Dopisi poslati donosiocima odluka na različitim nivoima sadržavali su predloge za: unapređenje prakse u institucijama, poboljšanje saradnje između institucija, uključivanje svih zainteresovanih strana u kreiranje dokumenata javne politike. Komentarisani su strateški dokumenti Vlade RS, relevantni za problem nasilja u porodici: Reformski projekti u socijalnoj zaštiti i Izveštaj o primeni Strategije za smanjenje siromaštva u Srbiji.\nRealizovano je 45 medijskih nastupa od strane predstavnica tima, kako bi se problem nasilja u porodici učinio vidljivim i značajnim. Model koordinirane akcije promovisan je na konferencijama i skupovima drugih organizacija. Tim je po pozivu realizovao bazične seminare o nasilju u porodici i modelu saradnje u 5 opština u Srbiji – Vrbas, Stara Pazova, Apatin, Žitište i Inđija. Uzeto je aktivno učešće u dve inicijative partnera – u Savetu za borbu protiv nasilja u porodici u opštini Palilula (na poziv lokalne uprave) i u sardanji u prevenciji nasilja u porodici na opštini Savski venac (na predlog načelnika policije).\nProcena ostvarenih rezultati u postizanju socijalne promene ukazuje da je :\nPostignut značajan napredak u razumevanju i definisanju problema, što je imalo direktan uticaj na korisnice usluga, kao i indirektan uticaj na profesionalce koji nisu bili obuhvaćeni programskim aktivnostima (tužilaštvo, sud, škole, predškolske ustanove i sl).\nPostignut je značajan napredak u postupanju profesionalaca u rešavanju problema nasilja u porodici, korišćenjem odgovarajuće obuke, uputstava i dokumenata o postupanju. Proces kreiranja postupaka bio je participativan i inicirao je brojna kreativna rešenja.\nPostignt je značajan napredak u stvaranju «kritične mase», što potvrđuje broj učesnika koji su aktivno primenjivali znanje, kao i broj predstavnika drugih institucija, koje nisu direktno uključene u projekat, a koji su angažovani u aktivnostima planiranja mera zaštite od nasija. Broj profesionalaca zainteresovanih za model i obuku iz drugih gradova, takođe je značajan.\nPostignut je delimičan uspeh u ostvarivanju promena u institucionalnoj politici. Sve aktivnosti su doprinele stvaranju jasne politike i konkretnih uputstava o postupanju, ali nisu uspostavljene kao formalizovani standardi postupanja, iako ne postoje formalne prepreke za to. Ohrabrujući su pojedinačni primeri aktivnosti timova u CSR, inicijativa policije i primeri uspostavljanja međuinstitucionalne saradnje i podrške lokalne uprave.\nOstavren je delimičan uspeh u održavanju postignutih učinaka. U kontekstu koji ne stimuliše bržu reformu sistema javnih usluga i koji ne promoviše individualnu profesionalnu odgovornost, nije izvesno da bi se sve aktivnosti i standardi realizovali bez projektne podrške. Ipak, brojne pojedinačne inicijative ukazuju da su postignuti rezultati ostavili nepovratne efekte na svakodnevnu profesionalnu praksu u centrima za socijalni rad i policiji.\nNaučene lekcije uključuju i sugestije za buduće aktivnosti:\n· nužnost rada na održavanju vidljivosti i društvenog značaja problema nasilja u porodici,\n· nastojanje da se formalizuju standardi postupanja profesionalaca u javnim službama,\n· veća pažnja posvećena praćenju primene zakonskih rešenja i strateških dokumenata Vlade i institucija,\n· razvijanje posebnih instrumenata za praćenje i procenu efekata aktivnosti,\n· više pažnje za aktivnosti javnog zagovaranja,\n· stalna podrška postojećoj motivaciji i idejama profesionalaca u institucijama,\ndalje rasvetljavanje predrasuda u odnosu na rodne dimenzije nasilja u porodici.


SBB fondacija u akciji čišćenja u Požarevcu • Poportal\nPožarevac, 08. septembar – Nakon akcije čišćenja u Trsteniku, danas se društveno odgovorna kampanja SBB fondacije „Ne prljaj. Nemaš izgovor!“ nastavila u Požarevcu, gde je Eko tim SBB fondacijeočistio Stišku i ulicu 27. aprila.\n„Dužnost svih građana je da se odgovorno ponašaju prema životnoj sredini, a naš cilj je da ih po tome edukujemo i informišemo. Kampanja „Ne prljaj. Nemaš izgovor!“ je prepoznata širom Srbije, što pokazuje spremnost ljudi da svoje gradove učine zdravijim mestom za život. Cilj cele kampanje je da se podigne svest društva o značaju zaštite životne sredine i skrene pažnja javnosti na loše navike bacanja smeća i zanemarivanja prostora u kome živimo. Na podršci u realizaciji današnje akcije zahvalio bih se predstavnicima grada Požarevac, udruženju Ekološka svest i JKP Požarevac“ – izjavio je Stefan Stanković, menadžer SBB prodajnog objekta.\n„Cilj naše organizacije je da podignemo svest građana i da našu okolinu učinimo lepšom i čistijom za život. Naše udruženje će svakako da nastavi da podržava ovakve akcije“, ističe Miletić.\nSBB fondacija je u periodu od četiri godine očistila 82 grada i odigrala predstavu „Ko to tamo prlja“ za 25.000 dece. Pored toga, proizvedeno je i podeljeno 40.000 eko kesa, donirano je 21 dečje igralište širom Srbije, a u 2018. godini pokrenut je projekat „Ne prljaj. Nemaš izgovor! – IZAZOV!“ u kojem je do sada učestvovalo 52.328 dece iz 2522 odeljenja, odnosno 614 škola.


Demant iz Komšićevog kabineta u kojem su ipak priznali da nisu finansijski pomogli košarkašku reprezentaciju, jer nije bilo sredstava\nUslijedio je demant iz Komšićevog kabineta u kojem su ipak priznali da nisu finansijski pomogli košarkašku reprezentaciju, jer nije bilo sredstava.\n“Povodom medijskih natpisa da je član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić odbio zahtjev Košarkaškog saveza Bosne i Hercegovine za finansijsku pomoć, želimo vrlo jasno i precizno demantovati takve izjave, za što postoje i pisani dokazi.\nNaime, član Predsjedništva Bosne i Hercegovine nema nikakvu mogućnost finansijski pomoći bilo koju organizaciju ili pojedinca, pa tako ni Košarkaški savez, bez obzira na finansijsku podršku koju je želio pružiti reprezentaciji.\nČlan Predsjedništva BiH Željko Komšić je izrazio želju da Košarkaškom savezu pomogne čim budžet bude usvojen, što je u odgovoru jasno i navedeno.\nKošarkaškoj reprezentaciji Bosne i Hercegovine koja proteklih dana postiže historijske uspjehe želimo još jednom poželjeti mnogo sreće u nastavku prvenstva”, stoji u saopštenju Komšićevog kabineta.\n#željko komšić#ženska košarkaška reprezentacija bih\nIz Predsjedništva za Fokus: Kabinet Komšića nikoga nije vratio iz penzije


Konferencija mreSVUBIH-a u Sarajevu – ACED\nOd 13. do 15 maja 2012. godine, u hotelu “Hollywood” u Sarajevu, organizovana je konferencija mreSVUBIH-a. Konferenciji su pored 40 predstavnika mreže savjeta/vijeća učenika u BiH, prisustvovali i predstavnici kantonalnih i entitetskih ministarstava za obrazovanje. Tokom drugog dijela konferencije, prezentovani su rezultati rada kantonalnih i entitetskih mreža, te ciljevi i postignuti rezultati mreSVUBIH kampanje “Želimo znati”. Dana 15. maja 2012. godine, predstavnici mreSVUBIH-a su imali priliku da u Parlamentu BIH prezentuju plan buduće saradnje sa ministarstvima, kao i da definišu plan nastavka kampanje javnog zagovaranja.\nGARD projekat – Osnažavanje žena u ruralnim sredinama