Za policajce sa Kosova spremaju rešenja o posebnoj penziji\nVlada Srbije donela je uredbu kojom je uvela posebne penzije i zdravstveno osiguranje za zaposlene koji su do 31. decembra 2013. radili u Ministarstvu unutrašnjih poslova na Kosovu, saznaje „Blic“.\nPolicija Srbije (Foto Mup Srbije)\nPrimena ovog prava počela je od 1. marta ove godine, a moći će da ga ostvari blizu 800 policajaca i policijske administracije, koji su do 31. decembra 2013. godine radili pod okriljem srpskog MUP-a iako nisu ispunili uslove predviđene propisima o penzijskom i invalidskom osiguranju.\nOd tada su na KiM-u, nakon dogovora Beograda i Prištine, sve službe srpskog MUP-a prestale da rade, a zaposlenima su uručena privremena rešenja o prevremenoj i posebnoj penziji. Većina tih policajaca je integrisana u kosovsku policiju, ali su im rešenja ostala.\nOna su bila predmet spora, jer se radilo o privremenim rešenjima pa je država Srbija 22. februara donela izmenjenu uredbu, kojom su ovi nedostaci otklonjeni. Slična stvar je urađena prošle godine i za zaposlene u kosovskim sudovima i tužilaštvima, što je izazvalo velike polemike u stručnoj javnosti koja je tvrdila da je to u suprotnosti sa važećim zakonima. Da li će se to desiti i sa ovom uredbom neizvesno je, ali ono što je izvesno je to da će posebne penzije za bivše zaposlene u MUP-u na Kosovu biti utvrđene u iznosu od 70 odsto njihove prosečne plate koju su ostvarili u 2013. godini.\nIzvor Blica iz Nemanjine 11 kaže da će novac za ove namene biti obezbeđen iz budžeta Srbije.\n"Ostvarivanje prava na posebne penzije obaviće PIO fond. Korisnik koji ostvaruje pravo na posebnu penziju ne može zasnovati radni odnos, niti biti radno angažovan u državnom organu, odnosno službi čije se plate finansiraju iz budžeta Srbije," objašnjava sagovornik Blica.\nIspravljeni nedostaci iz 2014.\nU Vladi Srbije je potvrđeno da je doneta uredba o ostvarivanju posebnih prava bivših zaposlenih u MUP-u na teritoriji Kosova i Metohije, ali, navodi Blic, nisu dobili odgovor da li je ispravno da se uredbom uvodi nova kategorija penzija koje nisu predviđene zakonom.\n"Ova uredba je doneta kako bi se ispravili nedostaci iz dokumenta koji je usvojen 2014. godine, a odnosio se na zaposlene u službama MUP-a na prostoru KIM. Uredba je doneta 22. februara, a njena primena počeće da važi osam dana nakon toga," rečeno je Blicu u Vladi.\nKoSSev: Oko 1.200 policajca i radnika MUP-a na Kosovu i Metohiji penzionisano je 2013. godine, nakon potpisivanja Prvog sporazuma o principima kojima se reguliše normalizacija odnosa Beograda i Prištine, a koji je i 22. aprila iste godine Vlada i prihvatila.\nDevetog decembra, iste godine, srpska Vlada donela je novi zaključak da se do 13. decembra ukinu radna mesta policajcima sa Kosova i Metohije i u skladu sa Uredbom o posebnim penzijama pripadnika MUP-a na KiM-u, oni i penzionišu.\nIako je prema Prvom sporazumu o principima, kojima se reguliše normalizacija odnosa Beograda i Prištine, planirana integracija radnika MUP-a sa KiM-a u Kosovsku policiju, nisu svi i integrisani. Jedan deo pripadnika MUP-a sa Severa Kosova - njih oko 280, integrisan je u Kosovsku policiju krajem 2013. godine, dok je 130 radnika, među kojima su i policajci, kao i administrativni radnici, samo penzionisano, ne i integrisano, a oko 800 takvih je na jugu Kosova i Metohije na koje se sporazum nije ni odnosio.\nPrema Uredbi Vlade Republike Srbije o uslovima za ostvarivanje prava na takozvanu posebnu penziju zaposlenih u Ministarstvu unutrašnjih poslova na teritoriji Kosova i Metohije, koja je nakon sporazuma i doneta - penzionisani radnici MUP-a sa KiM-a pravo na penziju nisu mogli da prenesu na drugo lice, pravo na penziju im prestaje kada prestanu da žive na teritoriji Kosova i Metohije, kao i ukoliko se zaposle van teritorije Kosova i Metohije.\nNjihova penzija nije bila nasledna u slučaju smrti, a pri obračunu penzija uzet je u obzir radni staž koji su ovi radnici ostvarili samo u MUP-u.\nPripadnici MUP-a Srbije na KiM-u su upravo zbog ove uredbe i toga što najveći deo njih nisu uključeni u integraciju održali i niz protesta i razgovora sa zvaničnicima iz Beograda.


Isplata penzija počinje u petak, ali i ovog mjeseca povećanja iste nema - Skandal portal\nIsplata penzija počinje…\nIako je prema Budžetu FBiH u prošloj godini bio planiran rast penzija za 3,5 posto, ipak je došlo do povećanja penzija za samo 2,8 posto. Iz Saveza udruženja penzionera TK, ističu kako su penzioneri u prošloj godini bili zapostavljeni od svih. Kako navode potrebno je da dođe do izmjena Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju FBiH u članu 80 gdje se navodi da do vanrednog povećanja može doći ukoliko bruto društveni proizvod bude pozitivan dvije godine uzastopno.\n“Tražimo da pod hitno u procedure dođe do izmjena i dopuna zakona o PIO tj da se mijenja član 80 gdje će se olakašati, ublažiti ili pojednostaviti ti kriteriji gdje neće biti uslov da dvije godine uzastopno pozitivan BDP, nego da bude samo obuhvaćen rast troškova života. Izmjene i dopune zakona su trebale da budu gotove u oktobru i novembru prošle godine međutim zbog situacije sa politikom i pandemijom do toga nije došlo. Nadamo se da neće biti upitno vanredno usklađivanje penzija u ovoj godini” – rekao je Huso Halilović, predsjednik IO Saveza Udruženja penzionera TK\n“Na sastanku Vlade FBiH, sa premijerom sa resornim ministrom finansija I ministra za rad i socijalnu politiku i direktorom FPIO postignuti su bili dogovori i usaglašeni su bili tekstovi izmjena zakona, imamo obećanje od njih da će bez obzira na rast ili BDP doći do vanrednog usklađvanja penzija u ovoj godini.” dodao je Halilović.\nGrađani su podijeljenog mišljenja kada je u pitanju zadovoljstvo iznosom penzija, ali su svi složni oko toga da bi do povećanja penzija trebalo doći jer su troškovi života visoki.\nPenzije za januar u FBiH bit će isplaćene u petak, 5.februara.U skladu sa Zakonom o mirovinskom i invalidskom osiguranju, siječanjske penzije bit će isplaćene preko Jedinstvenog računa trezora FBiH. Najniža mirovina iznosi 382,18 KM, zajamčena 478,91 KM, a najviša 2.174,48 KM.Ukupno potrebna sredstva za isplatu mirovina za januar iznose oko 195 miliona KM, priopćio je Federalni zavod za mirovinsko i invalidsko osiguranje.


SAD: Uvešćemo sankcije i pomagačima Severne Koreje - Sputnjik Srbija\n06:44 08 Jul 2020\nSAD: Uvešćemo sankcije i pomagačima Severne Koreje\n22:23 16.05.2017 (osveženo 22:30 16.05.2017) Preuzmite kraći link\nSAD očekuju da se sankcije protiv Severne Koreje pooštre nakon još jedne raketne probe, sankcije će takođe uticati na zemlje koje se ne pridržavaju rezolucija Saveta bezbednosti UN o Severnoj Koreji, izjavila je američka ambasadorka u UN Niki Hejli.\n„Želimo da preispitamo postojeće sankcije i razmotrimo pooštravanje sankcija. SAD neće dozvoliti trećim zemljama da pomažu Severnoj Koreji i nametnuće im sankcije“, istakla je Hejlijeva pre zasedanja Saveta bezbednosti UN.\nAmerička ambasadorka rekla je da su Sjedinjene Američke Države spremne da započnu dijalog sa rukovodstvom Severne Koreje, ali ne pre nego što Pjongjang prestane sa lansiranjem raketa i zaustavi svoj nuklearni program.\n„Mi smo spremni da razgovaramo, ali ne dok ne vidimo potpuno zaustavljanje nuklearnog procesa i bilo kakvih testova“, izjavila je Hejlijeva.\nJoš jedan nosač aviona se kreće ka Severnoj Koreji\nnuklearne probe, sankcije, Savet bezbednosti UN, Niki Hejli, Severna Koreja


Tajson poslao čovečanstvu 'najvažniju poruku u istoriji'\nIzvor: B92, 21.Apr.2017, 17:28\nTajson poslao čovečanstvu "najvažniju poruku u istoriji"\nKlimatske promene i evolucija predstavljaju činjenice baš kao i jednačina E=mc2, kaže slavni fizičar Nil Degras Tajson. "Ali, ljudi su izgubili sposobnost da procene šta je istina, a šta nije", objašnjava.\n"Što pre to razumete, pre ćemo stići do političkih razgovora o potencijalnim rešenjima ovih problema", rekao je u video-snimku objavljenom na Fejsbuku, koji je za manje od 24 sata videlo više od 7.7 miliona ljudi.\nTema kojom se Tajson bavi je sve veći >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << pad naučne pismenosti među stanovništvom SAD. Naučnik predviđa da će posledice ovog trenda biti katastrofalne.\n"Svaki minut proveden u neznanju samo odlaže političko rešenje koje je moglo da bude doneto još pre nekoliko godina", objašnjava Tajson.\n"Kada jača moć ljudi koji ne samo da znaju ništa o nauci, već je i osporavaju, onda imate recept za totalnu propast naše informisane demokratije", dodao je.\n15:39: NOVO POJAČANJE: Vojvodina sve jača za prolećni deo sezone\n15:38: Tilerson: Turska ima legitimno pravo da se zaštiti\n15:38: Piloti nemaju strah od letenja, ali imaju od nečeg drugog\n15:37: Obilazak vinograda na dan Svetog Vinka\n15:37: Zelena pijaca u Valjevu - mesto gde se dobro pazari\n15:37: Aleksinčanin i Nišlija uhapšeni zbog prodaje marihuane\n15:37: DEJAN STANKOVIĆ: Hvala Bogu da mogu da pomognem sunarodnicima na...\n15:36: Severna Koreja kao ZOMBI NACIJA: Ljudi se vraćaju iz MRTVIH jeda...\n15:36: Tracey Thorn objavljuje novu solo ploču nakon sedam godina\n15:36: POSLE RAZVODA ANE I DARKA, JOŠ JEDAN PAR PRIZNAJE DA IMA PROBLEM...\n15:35: Kuće za izbegličke porodice\n15:35: Jemenski pobunjenici raketirali vojnu paradu, ima mrtvih\n15:35: Na trgovanju na Sarajevskoj berzi ostvaren promet od 236.522,79 K...\n15:35: Kosovsko tužilaštvo spremno da srpskim kolegama pruži sv...\n15:34: MMF očekuje jačanje cikličkog oporavka svjetske ekonomije u 20...


Pušači imaju odgovor: Pušenje je zavisnost\n„Pušači kažu da poslednjih godina nekontrolisano puše sve više i više cigareta, da osećaju zasićenje nikotinom i da ne žele više da budu zarobljenici pušenja“, kaže predstavnica Savetovališta za odvikavanje od duvana dr Ika Pešić.\nOna navodi da je sve manje prostora u kome je dozvoljeno pušenje, da je pušačima teško da se suzdržavaju u tim prostorima i zato se suočavaju sa efektom snažne zavisnosti.\nIstraživanje je pokazalo da oni koji razmišljaju o ostavljanju duvana kao podršku u procesu odvikavanja ističu i pomoć lekara i stručnjaka (15 odsto) i upotrebu medikamenata (20 odsto).\n„Uz pomoć lekova koji sadrže supstancu citizin, koja na telo pušača deluje slično kao nikotin, mnogi bivši pušači su se uspešno odvikli od pušenja“, kaže Pešić u pisanoj izjavi medijima.\nU online anketi na sajtu www.bezduvana.rs, tokom prve polovine maja učestvovalo je 1009 ispitanika iz Srbije, a većina njih je prvu cigaretu probala iz radoznalosti.\nIspitanici koji uopšte ne razmišljaju o prestanku pušenja uglavnom tvrde da bi konkretan zdravstveni problem i zabrana lekara bili motiv da započnu proces odvikavanja.\nU kafićima – kafa, cigara – napolju!


U glavnom takmičarskom programu 22. Festivala evropskog filma na Paliću večeras će na Letnjoj pozornici biti prikazana italijanska drama "Moja majka" Nanija Moretija i svetska premijera "Rukli" estonskog autora Vejka Onpua.\nDodelom priznanja za izuzetan doprinos evropskom filmu švedskom reditelju Roju Andersonu i domaćem autoru Želimiru Žilniku večeras je na Letnjoj pozornici otvoren 22. Festival evropskog filma Palić.\nNa Letnjoj pozornici na Paliću večeras svečano počinje 22. Festival evropskog filma, koji će otvoriti poznati švedski reditelj Roj Anderson (Roy Andersson).\nRanohrišćanska bazilika iz 5. veka na lokalitetu Kladenčište nedaleko od Crvene Reke, kod Bele Palanke, zatrpana je danas uprkos protivljenju niškog Zavoda za zaštitu spomenika kulture.\nIzložba "Mija Aleksić - biti glumac", autora Bobana Stefanovića, biće otvorena danas u Srpskom kulturnom centru Istra u okviru 62. filmskog festivala u Puli.\nSpektakl puštanja hiljadu lampiona u čast Teslinog rođendana, koji je 10. jula otkazan zbog jakog vetra na Dunavskom keju, biće održan sutra, 16. jula.


Gebrüder Weiss Srbija dobio nagradu za unapređenje godine - logistikaitransport.com\nGW Austrija dobio je prvu nagradu u glavnoj kategoriji „Partner godine“, u istoj kategoriji poslovnica u Mađarskoj je na četvrtom mestu, a u kategoriji „Unapređenje godine“ Srbija je zauziela peto mesto što je značajna potvrda konzistentnog kvaliteta i vrhunske usluge koju pruža Gebrüder Weiss u oblasti kopnenog prevoza.\n” Drago nam je što je System Alliance Europe prepoznao naš napredak – to nas dodatno motiviše da nastavimo sa dobrom praksom, i da sledeće godine budemo još bolji ” Roland Raith, generalni director Gebrüder Weiss za Srbiju\nO tome da su inovativnost, vrhunska logistička rešenja i izuzetni kvalitet usluge sinonim za kompaniju Gebrüder Weiss kako na domaćem, tako i na svetskom tržištu, govori činjenica da su njihove poslovnice među prvih pet kompanija u svim kategorijama godišnjih nagrada koje dodeljuje System Alliance Europe (SAE ), evropska mreža za zbirni transport. Pored poslovnica u Mađarskoj i Austriji, ove godine se na listi najuspešnijih našla i Srbija, zauzimajući peto mesto u kategoriji „Unapređenje godine“.\n„Neprekidno radimo na novim rešenjima sa ciljem da na što bolji način izađemo u susret potrebama naših klijenata, te mi je posebno drago što smo na listi najboljih kompanija upravo u ovoj kategoriji. Protekla godina bila je u znaku razvoja naprednih digitalnih rešenja za naše klijente i širenja kapaciteta, što je dovelo do značajnog povećanja kvaliteta usluga koje pružamo, i posledično, do povećanja tražnje u određenim oblastima poslovanja. Drago nam je što je System Alliance Europe prepoznao naš napredak – to nas dodatno motiviše da nastavimo sa dobrom praksom, i da sledeće godine budemo još bolji“, izjavio je Roland Raith, generalni direktor Gebrüder Weiss za Srbiju.\nGebrüder Weiss ostao je dosledan odličnim rezultatima i ove godine: GW Austrija dobio je prvu nagradu u glavnoj kategoriji „Partner godine“ šestu godinu za redom, dok je u istoj kategoriji poslovnica u Mađarskoj zauzela četvrto mesto, što je značajna potvrda konzistentnog kvaliteta i vrhunske usluge koju pruža Gebrüder Weiss u oblasti kopnenog prevoza. Značajan napredak u odnosu na prethodnu godinu ostvario je i GW Maria Lanzendorf, koji je sa prošlogodišnjeg desetog, ove godine dospeo na treće mesto u kategoriji „Kvalitet preko 10.000 pošiljki“.\nU istoj kategoriji, Gebrüder Weiss Lauterach beleži drugu poziciju, dok Maria Saal beleži četvrto mesto u kategoriji „Kvalitet do 10.000 pošiljki“. System Alliance Europe dodeljuje nagrade na osnovu velikog broja pažljivo definisanih kriterijuma, među kojima je i povećanje obima pošiljki, unapređenje različitih kriterijuma kvaliteta usluge i poboljšanje performansi.\nAlliance Europe (SAE) System Alliance Europe, evropska transportna i logistička mreža, sinonim je za inovativnost u logističkoj industriji, a kompanije koje je čine karakterišu inteligentni procesi, međuzavisnost i visok nivo performansi. Od svog osnivanja 2005. godine, organizacija je konstantno rasla, te danas broji 45 partnerskih kompanija sa 142 poslovnice u 29 zemalja Evrope. Osnovna oblast delovanja ove mreže je zbirni transport, a pored njega, proizvodni portfolio partnerskih kompanija nudi sveobuhvatna logistička rešenja uz visoke standarde kvaliteta, transparentne procese i pouzdan transport.


Spajić sjutra u posjeti Luksemburgu | Aktuelno\nKako su naveli, u toku posjete biće potpisan Ugovor o kreditnom aranžmanu između Evropske investicione banke i Investiciono-razvojnog fonda A.D. Crne Gore za finansiranje malih i srednjih preduzeća, klimatskih i prioritetnih projekata VI\nMinistar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić, boraviće u prvoj radnoj posjeti Velikom Vojvodstvu Luksemburg u periodu od 23-24. novembra, kako bi se sastao sa predstavnicima EIB-a, koje predvodi potpredsjednica Liliana Pavlova, odgovorna za poslovanje u Crnoj Gori, saopšteno je iz Ministarstva.\nKako su naveli, u toku posjete biće potpisan Ugovor o kreditnom aranžmanu između Evropske investicione banke i Investiciono-razvojnog fonda A.D. Crne Gore za finansiranje malih i srednjih preduzeća, klimatskih i prioritetnih projekata VI.\n”Crna Gora i EIB imaju razvijenu saradnju, a od početka pandemije COVID-19, EIB je uložila 100 mil € za podršku crnogorskim kompanijama. Novi finansijski okvir, na ukupan iznos od 150 mil €, koji će započeti svoju realizaciju kroz Ugovor u iznosu od 50 mil € predstavlja kontinuitet uspješne saradnje, koja se sada, osim finansiranja preduzetnika i opšteg sektora mikro, malih i srednjih preduzeća, srednje kapitalizovanih preduzeća, preduzeća javnog sektora i velikih preduzeća, širi i na projekte klimatskog ublažavanja i klimatske adaptacije.\nPrilikom posjete planiran je i sastanak sa izvršnim direktorom Agencije za razvoj finansijskog centra, Luksemburg za finansije, gospodinom Nikolasom Mackelom, kako bi se razgovaralo o uspostavljanju direktne ekonomske saradnje. Ova Agencija pruža veliki broj finansijskih usluga, sa posebnim fokusom na povezivanju investitora i tržišta širom svijeta. Luksemburg je najbogatija država u EU i jedna od najbogatijih u svijetu, sa BDP-om po glavi stanovnika od preko 110 000 $. Ekonomija ove države se bazira na finansijskim uslugama koje čine oko 35% BDP-a i kao takav, Luksemburg predstavlja najvažniji bankarski sektor zone Evropske unije”, piše u saopštenju Ministarstva.\nEKONOMIJA Aktuelno - 18.01.2022-09:49


Volvo se polako oporavlja od "korona krize" - Auto Republika\nПочетна Vesti Volvo se polako oporavlja od “korona krize”\nVolvo se polako oporavlja od “korona krize”\nŠvedska marka saopštila je da je u maju prodaja njihovih automobila skočila za 40% naspram rezultata koje su ubeležili u aprilu.\nRast prodaje pripisuju sve labavijim i manje strogim merama evropskih država koje se polako vraćaju u normalno funkcionisanje nakon što se smirila epidemija COVID-19. Iako se evropsko tržište dakle polako oporavlja, ipak je sve to daleko od prodajnih brojki koje su ubeležene za isti period prethodne godine.\nTako je Volvo u maju 2019. godine prodao 25,5% više automobila, nego u prethodnom mesecu ove godine. Ipak, u maju 2020. godine isporučili su na Starom kontinentu 44.380 vozila, značajno više nego 31.760 u aprilu.\nVolvo navodi da nisu očekivali da se američko i kinesko tržište toliko brzo oporave, te veruju da će oslonjeni na uspeh u ove dve zemlje uspeti da održe pad prodaje na godišnjem nivou u prihvatljivim granicama.\nŠvedski brend ističe da je u maju prodaja u Kini skočila za 21,8%, dok je u SAD ubeležen rast isporuka od sredine aprila. Volvo ističe veliku potražnju za njihovim vozilima u Americi od sredine aprila, te je tamošnje tržište zaključno sa prethodnim mesecom ostvarilo neznatan pad prodaje od svega 2,5%.\nRukovodstvo Volvoa uvereno je da će stvari krenuti na bolje već od narednog meseca, kada se očekuje novo popuštanje mera izolacije u evropskim državama koje su najviše pogođene korona virusom.\ntagovi: evropsko tržište kina korona virus SAD volvo\nprethodni Toyota Hilux zategla bore! (GALERIJA)\nsledeći Renault i zvanično dobio državni zajam


Naime, Barbara zapravo i ne postoji, već je ona foto-robot najangažovanijeg radnika na svetu, a njen profil dobijen je na osnovu istraživanja u 90 zemalja.\nKako kaže Markus Bakingem, starešina Odeljenja za istraživanje na Institutu "ADP Research Institute", Barbara je najčešće menadžer ili tim lider u oblasti profesionalnih usluga, a u kompaniji je zaposlena pet ili više godina.\nOna je udata, ali nema decu, ali je zato je uposlena kao timski igrač, što joj je dva puta više povećalo šanse da bude angažovana u potpunosti.\nGlavni razlog zašto Barbara ima dva posla (glavni i dodatni) je taj što joj jedan pruža stabilnost, a drugi joj daje mogućnost da radi ono što voli.\nOvo istraživanje, sprovedeno širom sveta (90 zemalja) pokazalo je da je samo 15,8 odsto radnika širom sveta potpuno angažovano. Poslodavci se pitaju na koji način da nađu još više Barbara? Odgovor leži u uslovima koji će privući više Barbara u vaše radno okruženje.\nNajpre, ona mora biti timski igrač, zatim joj se mora obezbediti dovoljno prostora, za svoj i dodatni posao, i na kraju, neophodno joj je omogućiti da se oseća da pripada i doprinosi timu, nezavisno od lokacije i okruženja u kom radi.


NBA - Strana 56\nGolden stejt ponovo šampion\nKošarkaši Golden stejta ubedljivo savladali Klivlend sa 108:85 i u četvrtoj utakmici i sa 4:0 u finalnoj seriji odbranili titulu NBA šampiona. Drugu godinu zaredom, Kevin Durent je dobio nagradu za najkorisnijeg igrača finala.\nKošarkaši Golden stejta su sa 110:102 savladali Klivlend i u prvoj utakmici na gostujućem terenu i poveli sa 3:0 u finalnoj seriji NBA lige. Iako je Lebron Džejm postavio novi rekord sa desetim trostrukim učinkom u finalima, nije upeo da zaustavi ...\nOčekivani potop Kavsa – rekord Karija za 2-0 u seriji\nKošarkaši Golden Stejta poveli su sa 2-0 u velikom finalu, pošto su u drugom meču pobedili Klivlend sa 122:103.\nDžejms odveo Klivlend u finale NBA lige\nKošarkaši Klivlenda plasirali su se, četvrti put uzastopno, u finale najjače lige na svetu, pošto su u odlučujućoj sedmoj utakmici finala Istočne konferencije pobedili Boston 87:79\nNBA: ‘Ratnici’ preživeli, ‘majstorica’ i na ‘Zapadu’\nU šestom meču finalne serije ‘Zapada’ Golden Stejt je demolirao Hjuston 115:86 i izjednačio je u seriji 3-3.\nDžejms odlučio – igraće se majstorica na Istoku\n"Sedma utakmica, dve najlepše reči u sportu", kaže Lebron Džejms. Za verovati mu je, pošto je najbolji košarkaš Klivlend Kavalirsa odigrao jednu od onih "Lebron Džejms utakmica", postigao je 46 poena protiv Boston Seltiksa i odveo finale Istoka u ...\nHjuston na korak od velikog finala\nKošarkaši Hjustona savladali su u veoma uzbudljivom meču Golden Stejt rezultatom 98:94 i poveli sa 3:2 u finalu Zapada.\nNovajlija Džejson Tejtum vodio je svoj tim do pobede u petom susretu sa 24 poena, a to je bio deseti uzastopni trijumf Bostona na domaćem terenu u plej-ofu ove sezone\nSrpski košarkaš Bogdan Bogdanović uvršten je u drugi tim novajlija u NBA ligi posle odlične sezone u dresu Sakramento Kingsa.\nLebron "pokidao" Boston\nMale šanse ima bilo koja ekipa u NBA ligi kada se Lebron "razljuti", tako je i bilo u četvrtoj utakmici finala istoka NBA. Klivlend je pobedio 111:102, i izjednačio u seriji na 2:2, uz Lebronovih 44 poena\nKralj uzvraća udarac: Kavsi pregazili Seltikse\nKošarkaši Klivlend smanjili su na 2:1 u finalu Istoka, pošto su pred domaćom publikom pobedili Boston 116:86.\nBoston dva, Klivlend nula! To je trenutni rezultat u finalnoj seriji Istočne konferencije NBA lige, nakon što je domaćin iz Masačusetsa slavio i noćas sa 107:94!\nSeltiksi su "zaustavili" Lebrona na samo 15 poena i uz dobru partiju Brauna, Morisa i Horforda poveli sa 1:0 u finalu plej-ofa Istočne konferencije\nKokoškov pomera NBA granice\nAmerikanci već dva dana komentarišu angažman srpskog trenera u Finiksu. Skariolo: Ne zaboravite da je bio pomoćnik u šest NBA klubova


Ljubitelji fudbala na ovim prostorima sigurno se sećaju “džentlmena u kopačkama”, čoveka koji je odbio 1992. godine da ide na Evropsko Prvenstvo u fudbalu i da igra za reprezentaciju Danske jer po njegovim rečima “nije zaslužio ni on ni njegova reprezentacija da zauzima mesto boljoj ekipi, onoj koja je to izborila na terenu, državi koja se tada još uvek zvala Jugoslavija”. Iz poznatih razloga, ekonomskih, političkih i sportskih sankcija kojim je kažnjena tadašnja naša država, naše mesto zauzela je Danska i kako to obično biva, umešao se “Marfijev zakon” i osvojila prvo mesto pobedivši favorizovanu Nemačku sa 2:0.\nTaj čovek se zvao (i još se zove) Mihael Laudrup, rođen je 1964. godine, izdanak je poznate fudbalske porodice Laudrup, njegov ujak je bio fudbaler i trener, imao je dosta uspeha u danskom i škotskom fudbalu, otac mu je bio danski reprezentativac, brat Brajan ekstra talentovani igrač, član Bajerna, Rendžersa i Čelzija, a sinovi Mads i Andreas trenutno igraju u mlađim selekcijama Danske.\nBio je prefinjeni tehničar, vrlo kreativan, paker, jedan od rekordera u broju asistencija, ali je uvek bio u senci atraktivnijih fudbalera, mahom golgetera, koji ni blizu ne bi bili tako efikasni da nije bilo Mihaela.\nPočeo je vrlo rano da igra u seniorskoj konkurenciji, već sa 16 godina debitovao je u KB Kopenhagenu i Brondbiju a sa devetnaest je otišao u Italiju, u Juventus, ali je prve dve godine bio pozajmljen Laciju. Posle toga je igrao još četiri godine u Juventusu i osvojio jednu šampionsku titulu i Interkontinentalni Kup.\nSredinom 1989.godine pravi potez karijere i prelazi u Barselonu gde ga Johan Krojf sa pozicije ofanzivnog veziste stavlja na centralnog, takozvanog “plejmejkera” i tim činom otkriva sve vrline i pozitivne osobine vrsnog pakera i kreativnog fudbalera. Napadači poput Salinasa, Stoičkova i nešto kasnije Romaria prosto su procvetali i Laudrupove “asistencije kao rukom” pretvarali u golove, pobede i titule. Za četiri godine osvojio je četiri šampionata, Kup Kralja, dva Superkupa, jedan Kup Šampiona i Superkup Evrope. Željan izazova, u naponu snage i najboljoj formi, iznenada odlučuje, na zaprepašćenje svih da pređe u najvećeg Barseloninog neprijatelja, Real iz Madrida. I tamo je osvojio jednu Ligu, ali nije se toliko zadržao. Kasnije je igrao malo i u Japanu a na kraju karijere igrao je par sezona u Ajaksu gde je osvojio dve titule, zajedno sa braćom De Bur, Van Der Sarom, Litmanenom i Benijem Mekartijem igrao zapaženu ulogu i u evropskim takmičenjima. Povukao se iz aktivnog igranja sa 34 godine,u junu 1998. godine.\nOno što izdvaja Mihaela Laudrupa od odličnih fudbalera je što su ostali znali da igraju samo fudbal i ništa drugo a Mihael je stigao da završi i Fakultet za Menadžment (Nije Megatrend), da se bavi proizvodnjom vina, prvo iz hobija a kasnije je i osnovao sopstvenu kompaniju “Laudrup Vin Og Gastronomi”, malo preduzeće sa desetak zaposlenih, član je “Vinske Akademije” a povremeno se bavi i politikom kao član Danske Liberalno-Konzervativne Partije.\nUbrzo posle završetka igračke karijere, prešao je u trenerske vode i prvo je bio pomoćnik selektora danske reprezentacije Mortena Olsena, a prve samostalne trenerske korake je načinio u Brondbiju sa kojim je osvojio jedno prvenstvo, dva kupa i jedan Superkup. Vodio je još Hetafe, Moskovski Spartak, Majorku i Svonsi sa kojim je osvojio Liga kup Engleske, prvi trofej koji je velški klub ikad osvojio u karijeri. Trenutno je trener Katarskog Lehvija sa kojim je dosad osvojio dve titule.\nI da nije bilo one legendarne odluke, da ne ode na Evropsko Prvenstvo 1992. iz protesta zbog sankcija Jugoslaviji, sasvim zasluženo nosi nadimak ” džentlemen u kopačkama”. Jer je uvek važio za pravog profesionalca, sportsmena i čoveka koji poštuje protivnika.


Đukić neće otići tek tako, ovo je suma koju traži za raskid! - Sportske.net\nĐukić neće otići tek tako, ovo je suma koju traži za raskid!\nUkoliko dođe do prevremenog raskida ugovora na štetu Miroslava Đukića, crno-beli će morati da mu uplate veliku sumu novca.\nPovratak Super ligi, Zvezda i Partizan imaju teške zadatkeNiko kao srpski klubovi u kvalifikacijama, ni dva mesta u LŠ nisu tako daleko!LE - Poznati potencijalni rivali Partizana i Spartaka u plej-ofu!Ko će voditi Partizan protiv Mladosti? Ni Đukić, ali ni Mirković?!Novinarima stigao poziv iz Humske, zakazane promocije novih pojačanja!\nMiroslav Đukić je trenutno trener Partizana, ali je sve izvesnije da će možda do kraja nedelje biti bivši, očekuje se njegova smena svakog trenutka.\nIpak, nekadašnji selektor mlade i seniorske reprezentacije Srbije neće tek tako otići iz Humske jer ima važeći ugovor.\nUkoliko dođe do raskida ugovora, crno-beli će morati da uplate čak 400 hiljada evra na račun Miroslava Đukića, prenosi "Informer" danas.\nOni napominju i da će novi trener skoro sigurno biti Zoran Mirković koji će imati i mentora u vidu Ljubiše Tumbakovića, selektora Crne Gore.\nPartizan je dobro krenuo u Evropi, zabeležene su dve pobede protiv Rudara iz Pljevalja i prolazak u dvomeču protiv litvanskog Trakaija, ali je igra ono što brine upravu i navijače crno-belih, ona je daleko od očekivanja.


KOCD - Autonomni ženski centar\nPeti sastanak ženskih nevladinih organizacija u okviru projekta Kontakt organizacije civilnog društva za implementaciju Strategije za smanjenje siromaštva u Republici Srbiji održan je 27. februara u Hotelu Park u Beogradu. Pored 40 ženskih nevladinih organizacija, sastanku su prisustvovale/i i predstavnice/i državnih institucija i međunarodnih organizacija.\nPredstavljen je izveštaj Republika Srbija u procesu univerzalnog periodičnog pregleda Saveta za ljudska prava UN (gđa Gordana Mohorović, Ministarstvo za ljudska i manjinska prava); Projekat pružanja unapređenih usluga na lokalnom nivou u Republici Srbiji – DILS (g. Saša Rikanović, Ministarstvo zdravlja i gđa Svetlana Đurić, Ministarstvo prosvete); Načini i procedure konkurisanja na UNDP tendere (gđa Jelena Čolović, UNDP); kao i Kampanja EU za ostvarivanje socijalnih prava i Kampanja Generalnog sekretara UN protiv nasilja nad ženama (gđa Jelena Keserović, AŽC).\nIako je ovo poslednji sastanak u okviru KOCD projekta Tima podpredsednika Vlade za implementaciju Strategije za smanjenje siromaštva, ženske nevladine organizacije, članice klastera, su se složile da nastave projektom uspostavljen vid komunikacije i saradnje.


U budžetu ZDK ostvarene uštede | maglajinfo.com\nU budžetu ZDK ostvarene uštede\n20.08.2015. 22:12 0\nVlada Zeničko-dobojskog kantona (ZDK) je kod usvajanja budžeta za ovu godinu planirala i kredit u visini 28,5 miliona KM, ali zbog ušteda ostvarenih kroz program štednje, koji se realizira, i povećanjem punjenja budžeta u odnosu na prošlu godinu, najvjerovatnije se neće ići u realizaciju ovako planiranog kredita.\n- Ostvarene su velike uštede i mi smo stajališta da se ne ide u realizaciju svih 28,5 miliona KM planiranog kredita, već maksimalo 20 miliona. S tim da mi i dalje pratimo efekte mjera programa štednje, moguće je da ćemo kalkulirati sa nižim kreditom u odnosu na ovih dvadeset miliona koji su trenutno nekakva realna opcija - kaže ministar finansija Andrej Kajić.\nVlada ZDK sa mjerama štednje ne planira umanjivati sredstva koja su ranije planirana za plaće i druga zakonska primanje zaposlenika koji se finansiraju iz budžetskih sredstava.\nTako neće doći u pitanje ni iznos regresa, koji je planiran budžetom na nivou iz 2014. godine, i u suradnji sa sindikalnim organizacijama će se dogovoriti način i modaliteti isplate regresa u ovoj godini.


Tramp obećao Amerikancima 25 miliona novih radnih mesta - Sputnjik Srbija\n21:10 22.10.2016 (osveženo 21:57 22.10.2016) Preuzmite kraći link\nTramp je obećao, pre svega, da će građanima SAD omogućiti da rade, navodeći pritom mogućnost otvaranja 25 miliona novih radnih mesta u narednih deset godina.\nAmerikanci: Klintonovoj treba suditi\nTramp je, takođe, izjavio da će smanjiti nivo nelegalne imigracije u zemlju i preispitati ugovor Severne Amerike o slobodnoj trgovini (NAFTA) i Tihookeansko partnerstvo (TTP), kao i da će izmeniti neuspešan program aktuelnog predsednika Baraka Obame za pružanje medicinskih usluga stanovništvu.\nTramp je obećao i da će smanjiti poreze za srednju klasu, da će se pobrinuti za vojne veterane i da će obnoviti važne infrastrukturne elemente u zemlji.\nSvoj program Tramp je objavio u subotu ujutru tokom 45-minutnog nastupa u gradu Getizburgu u Pensilvaniji, koji je prenosio televizijski kanal „Foks njuz“.\npredsednički izbori u SAD, mandat, program, nezaposlenost, imigranti, Republikanska stranka SAD, Donald Tramp, Barak Obama


Nove mere u Beogradu - Nema žurki na splavovima\nSonus festival omiljen među publikom osvaja nagradu 4. godinu zaredom\nNove mere u Beogradu – Nema žurki na splavovima\nPR Članak 31.07.2020\nPoslednja od mera nedavno je stigla od Lučke kapetanije Beograd, nakon sastanaka, konsultacija i preporuka zdravstvenih radnika, pišu mediji.\nNjom se, između ostalog, zabranjuju žurke i sve druge proslave na brodovima, čamcima i splavovima, odnosno svim vrstama plutajućih objekata, prenosi Blic.\n“Obaveštavaju se brodarstva, zapovednici brodova, starešine plovila, preduzeća rečnog saobraćaja i vodoprivrede, nadležni organi i organizacije, privezišta za čamce i nautički klubovi, vlasnici čamaca, ostali učesnici u plovidbi kao i sva zainteresovana lica na teritoriji Republike Srbije da su dužni da se pridržavaju svih mera radi sprečavanja pojave, širenja i suzbijanja zarazne bolesti kovid 19 i zaštite od te bolesti.\nPrimenjivati mere propisane Zakonom o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, Zakonom o zdravstvenoj zaštiti, Zakonom o javnom zdravlju, kao i druge mere koje priroda te bolesti nalaže u skladu sa aktuelnom epidemiološkom situacijom i svim preporukama Kriznog štaba RS.\nPored toga, zabranjuje se organizovanje žurki, proslava i slično na brodovima, čamcima i plutajućim objektima, dozvoljena je plovidba čamcem pri čemu treba voditi računa da bude obezbeđena razdaljina između lica na čamcu od dva metra.\nSvaki prekršaj odredaba ovog saopštenja brodarstvu smatraće se prekršajem u unutrašnjoj plovidbi i kazniće se u skladu sa odredbama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama”, stoji, između ostalog, u saopštenju od jula ove godine.\nVečeras se otvara Barutana!\nThe Clubber 05.06.2020\nPR Članak 02.06.2020\nPratite uživo dvanaestočasovni set Tijane T u petak, 24. aprila\nThe Clubber 22.04.2020\nMarco Carola nastupice ove subote u Beogradu\nPR Članak 28.01.2020\nThe Clubber 14.01.2020\nAnetha osvaja Beograd: Veliki povratak u klub Drugstore\nThe Clubber 23.12.2019


Đukanović žestoko kritikovao opoziciju\nCrnogorski premijer Milo Đukanović optužio je danas u parlamentu opoziciju da "preko leševa" pokušava da dođe do vlasti i "uništi ekonomsku osnovicu" države.\nU oštro intoniranoj debati o povjerenju vladi, premijer je rekao da njen dio želi da "stvori što veći socijalni haos, da radi sve da okleveta investitore, izazove bunu kod radnika protiv privatizacije, izvede ih na ulice i okrene ih protiv investitora".\n"Tjeranje investitora pokušaj je uništavanja ekonomske osnovice Crne Gore i pokušaj da se vratite na pozicije Vojislava Koštunice, koji je tvrdio da je Crna Gora ekonomski neodrživ sistem", optužio je Đukanović opoziciju.\nOpozicija smatra da izvršnoj vlasti treba izglasati nepovjerenje jer je odgovorna za "lošu bezbijednosnu" i "sve lošiju" ekonomsku situaciju u zemlji. U inicijativi se, pored ostalog, navodi da je vlada "odgovorna za narušeno opšte stanje bezbijednosti" u državi, kao i za "neefikasnost državnih institucija u borbi protiv svih oblika kriminala, a naročito u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala".\nMotiv za glasanje o nepovjerenju vladi jeste i "sve lošija ekonomska situacija" u zemlji, "pad standarda građana i dramatičan pad bruto društvenog proizvoda".Opozicija smatra da izvršna vlast "nema adekvatan odgovor" za zaustavljanje i ublažavanje posljedica krize.\nLider Pokreta za promene (PZP) Nebojša Medojević ocjenio je da je izvršna vlast izgubila legitimitet, jer nije ispunila izborna obećanja, i optužio je vladu za "uništvanje i rasprodaju resursa" i pretvaranje države "u sirovinsku bazu iz koje novac izvlači nekoliko tajkuna".\nCrnogorski premijer je uzvratio da smjena vlasti u Crnoj Gori "nije realna", jer "većina građana veruje objektivnom i kritičkom sudu referentnih, međunarodnih institucija o Crnoj Gori i svojim očima, ne opozicionoj interpretaciji crnogorske stvarnosti".


Dve inauguracije: Ašraf Gani (gore desno) i Abudlah Abdulah (dole levo)\nAvganistan je ponovo skliznuo u duboku političku krizu nakon što su dva glavna takmaca u žestoko osporavanim rezultatima predsedničkih izbora – proglasili pobedu i potom u ponedeljak na odvojenim ceremonijama položili zakletvu kao šefovi države.\nTo će dodatno opteretiti ionako neizvesne pregovore sa talibanima, koji treba da počnu u utorak, u cilju okončana oružanih sukoba koji potresaju ovu zemlju skoro 19 godina.\nAktuelni predsednik Ašraf Gani, zvanično proglašen pobednikom, položio je po drugi put zakletu pred čelnikom Vrhovnog suda Avganistana. Istovremeno, šef izvršne vlasti Abdulah Abdulah, položio je zakletvu pred jednim od glavnih imama na inauguraciji održanoj u drugom krilu predsedničke palate.\nDve eksplozije odjeknule su za vreme ceremonija ukazujući na nivo nesigurnosti u zemlji iako su SAD 29. februara u Dohi potpisale sporazum sa talibanima.\nMilitantna grupa "Islamska država" preuzela je odgovornost za napad navodeći da je ispalila dve rakete. Avganistansko ministarstvo unutrašnjih poslova navelo je da je bilo četiri projektila i da je jedan policajac lakše povređen.\n"Ne nosim pancir, samo svoju košulju i ostajem čak iako treba tu da ostavim glavu", rekao je Gani i nije napustio podijum posle polaganja zakletve, u kojoj je obećao da će "slušati i štititi" islam i poštovati i nadzirati primenu Ustava.\nAšraf Gani je, prema rezultatima Izborne komisije, dobio 50,64 odsto glasova\nOn je rekao da postoji fundamentalna i nevidljiva veza talibana i "Islamske države".\nNekoliko minuta kasnije, Abdulah Abdulah, takođe se proglasio predsednikom Avganistana:\n"Tokom naše kampanje obećali smo građanima da nećemo prihvatiti bilo kakvu vladu kao rezultat izborne krađe”.\nOn je dodao da mu je avganistanski narod poverio ogromnu odgovornosti, kao i "rešen sam da služim tom narodu".\nIzborna komisija je saopštila da je Abdulah Abdulah je osvojio samo 39,52 procenata glasova\nKonačni rezultati septembarskih predsedničkih izbora objavljeni su tek u februaru, zbog toga što su kandidati uložili 16.500 žalbi zbog navodnih neregularnosti. Glasanje su otežavali i tehnički problemi i napadi militanata.\nIzborna komisija je saopštila da je Ašraf Gani je dobio 50,64 odsto glasova a Abdulah Abdulah je osvojio samo 39,52, ali je ocenio da su ti rezultati "puč" i najavio je formiranje paralelne vlade.\nNeuspešno posredovanje SAD-a\nAmerički zvaničnici su pokušali da posreduju u pronalasku izlaska iz postizbornog ćorsokaka. Gani i Abdulah su prvobitno prihvatili da odlože inauguraciju predviđenu za ponedeljak.\nAmerički izaslanik u Avganistanu Zalmah Halizad (Zalmay Khalilzad) posredovao je u maratonskim razgovorima Ganija i Abdulaha do rano izutra u ponedeljak, ali očigledno bezuspešno.\nNakon prethodnih osporavanih predsedničkih izbora 2014. zemlja je bila na ivici građanskog rata pre nego što je tadašnji američki državni sekretar Džon Keri (John Kerry) posredovao u postizanju sporazuma o podeli vlasti.\nTada je ustanovljena nova pozicija šefa izvršne vlasti, na koju je imenovan Abdulah, kako bi prihvatio rezultate izbora.\n"Odvojene inauguracije u Kabulu održane su upravo na način koji su SAD nadale da će izbeći, što potvrđuje Halizadova diplomatija u poslednjtim trenucima, tokom noći između Ganija i Abdulaha," izjavio je Endrju Votkins (Andrew Watkins), analitičar Međunarodne krizne grupe (International Crisis Group).\n"Uprkos Halizadovim nastojanjima da posreduje, SAD su uglavnom ostale pri svom stavu: poslale su jasnu poruku Kabulu da neće intervenisati u istoj meri kao što je to učinio Keri posle sličnih osporavanih izbora," ističe Votkins.\n"Čini se da dvojica lidera reaguju na emocije njihovih sledbenika, ali to izaziva ogrmonu neizvesnost," istakao je Ali Adili, istraživač Avganistanske istraživačke mreže.\n"To je opasna kombinacija nefunkcionalnosti institucija, hazarderskog ponašanja političara kao i njihove emotivne reakcije, koje su pratile i slično ponašanje pristalica u ovom kritičnom trenutku," dodao je Adili.\nOvaj spor je produbio neizvesnosti u zemlji, a mnogi upozoravaju na opasnost od obnove nasilja i urušavanja istorijskog sporazuma sa talibanima kako bi se okončali višegodišnji oružani sukobi u zemlji.\nKao deo tog dogovora, u utorak je trebalo da počnu direktni pregovori prozapadne vlade u Kabulu i talibana. Međutim, ova politička kriza dovodi u pitanje taj plan.\n"Zemlja ulazi na nepoznati teren i svaki dalji potez može pogoršati situaciju," kaže Ali Adili.\nOn smatra da će bez spremnosti na kompromis biti nemoguće da se pronađe izlaz iz političke blokade.\nAdili je podsetio da je Abdulahov tim predložio nekoliko varijanti dogovora.\nJedna od opcija je poništavanje rezultata izbora, proglašavanje Ganija pobednikom a da sadašnja vlada nastavi da funkcioniše dok se u pregovorima sa talibanima ne postigne političko rešenje.\nDruga mogućnost je uključivanje ličnosti izvan aktuelne administracije u novi aranžman o podeli vlasti.\nVotkins smatra da bi najgori scenario bio "ako kriza, koja je uglavnom ostala retorička i politička, prerasla u građanske nemire ili otvoreno nasilje".\nNeizvesni pregovori sa talibanima\nNema goreg trenutka za krizu od sadašnjeg, pošto u utorak međuavganistanski dijalog treba da okupi talibane, vlasti, opoziciju i civilno društvo u pokušaju da se pronađe zajednički stav o budućnosti zemlje. Podele u vlasti, međutim, mogu samo da oslabe Kabul i ojačaju položaj talibana.\nTrvenja u Kabulu mogu dalje i da iskomplikuju imenovanje delegacije koja će pregovarati sa militantima, što takođe izaziva nesuglasice.\nTalibani su se obavezali ovim dogovorom sa SAD-om da započnu direktne pregovore sa avganistanskom vladom o trajnom primirju i aranžmanu o podeli vlasti.\nMeđutim, Ašraf Gani odbija da poštuje jednu od glavnih odredbi sporazuma iz Dohe, koji njegova vlada nije ratifikovala. Radi se o oslobađanju do 5.000 talibanski zatvorenika u zamenu za oslobađanje 1.000 pripadnika avganistanskih snaga. Za talibane je razmena zatvorenika preduslov za početak svakih pregovora.\n"Oslobađanje talibanskih zatvorenika je povezano sa bezbednošću naših građana i uspostavljanjem mira," kazao je predsednik Avganistana.\n"Srećna je okolnost da smo postigli okvirni sporazum koji će omogućiti znatno smanjenje nasilja nakon puštanja zatvorenika," dodao je Gani.\nVotkins ističe da ova politička drama pokazuje koliki je izazov za avganistanske političare različitih opredeljenja da sednu za isti pregovarački sto sa talibanima.\n"Sledeći korak u mirovnom procesu će iziskivati neku vrstu kompromisa od strane avganistanske političke elite, koji nije u stanju da postigne – ni sada a vrlo često ni u poslednjih pet godina," smatra analitičar Međunarodne krizne grupe.\nPrema tom sporazumu SAD su se obavezale na potpuno povlačenje stranih trupa u roku od 14 meseci u zamenu za bezbednosne garancije, koje bi doprinele okončanju građanskog rata.\nAvganistan: Sukobi talibana i snaga bezbjednosti


Vibrator u rikverc na inostranoj kompilaciji „Girls With Guitars“ - Rock SvirkeRock Svirke\nVibrator u rikverc na inostranoj kompilaciji „Girls With Guitars“\nPančevački bend Vibrator u rikverc potpisao je ugovor sa cenjenom nezavisnom izdavačkom kućom Cleopatra Records iz Los Anđelesa (cleorecs.com), a njihova pesma „Doris“ naći će se na kompilaciji Girls With Guitars na kojoj će biti predstavljeni bendovi iz celog sveta predvođeni ženama.\nSpecijalno za ovu priliku naš poznati fotograf Nebojša Babić uradio je foto sešn, a devojke je obukla avangardna kreatorka Nataša Šarić.\n„Doris“ je prvi singl sa predstojećeg, drugog po redu, albuma benda Stereo jezik koji će biti objavljen u prvoj polovini ove godine. Pesma je nekoliko nedelja bila na prvom mestu Diskomera Radija Studija B, a uskoro će biti objavljen i spot u režiji Nebojše Nenadića (15 Minutes Pictures) koji je sa bendom sarađivao i na spotu za singl „Neko nema ni to“(br. 1 godišnje liste Diskomera za 2011. godinu).\nBend trenutno završava sledeći singl „Begbede Wonderbra“, a devojkama se u studiju pridružio frontmen grupe Psihomodo popDavor Gobac, koji je otpevao refrene.\nVibrator u rikverc: „Želimo da se vratimo u zlatno doba…


Vesti online / Vesti / Srbija / Eksplozija u Kosovskoj Mitrovici, bomba na kuću Srbina\nEksplozija u Kosovskoj Mitrovici, bomba na kuću Srbina\nNepoznate osobe bacile su sinoć eksplozivnu napravu u dvorište kuće u kojoj živi jedan Srbin sa svojom majkom u naselju Bošnjačka mahala u Severnoj Mitrovici.\nEksplozija se dogodila u 23.20, povređenih nije bilo ali je napravljena materijalna šteta. Šteta je pričinjena na još jednoj komšijskoj kući.\nEksplozivna naprava bačena je ispred kuće u ulici Šumadinska, javlja novinar Radija Kontakt plus sa lica mesta. Kosovska policija obavlja uviđaj a na licu mesta su i pripadnici Euleks policije i Kfora.\nEksplozija je bila jaka i čula se u većem delu Severne Mitrovice, naročito u naselju Bošnjačka mahala.\nKosovska policija obavila je istragu, a na lice mesta došli su i pripadnici Euleksa i vojnici Kfora, javio je B92.\nSRBIJA Na Božić bez roditelja, sa ljubavlju koju im drugi pružaju: Tamara i Tijana hoće kuću i igralište\nSRBIJA Masovna tuča u Kosovskoj Mitrovici na Badnji dan


Ovako je počelo: Podela koja je odredila sudbinu Crne Gore\nA. J. 3. jula 2019. 21:04\nVest o iznenadnoj smrti prvog demokratski izabranog predsednika u istoriji Crne Gore malo koga je ostavila ravnodušnim. Momir Bulatović bez sumnje ostaće upamćen kao istorijska ličnost koja je predvodila Crnu Goru u nikad nepovoljnijem međunarodnom i geopolitičkom okruženju po SR Jugoslaviju.\nNjegov odlazak je u Crnoj Gori oživeo i sećanje na istorijski rascep do tada jedinstvenog DPS-a i podelu „Milo-Momir“ iz 1997. godine, koja je po mnogima predstavljala ključnu vododelnicu za sudbinu Crne Gore i njenu zajednicu sa Srbijom.\nAnalitičar Luka Radonjić ističe da je podela „Milo-Momir“ po masovnosti svrstavanja na jednu ili drugu stranu bila jedna od najvećih, a po reperkusijama podele unutar države, društva i porodice jedna od najdubljih koju Crna Gora ikada pamti.\n„Ne kaže se slučajno da je jedinstveni DPS pre podele imao 50 odsto, a nakon podele 100 odsto. Narativ ’Milo-Momir‘ je bio hamletovski dramatičan, ’biti ili ne biti‘, a borba po svim linijama fatalistička. Dakako, tome je kumovala i činjenica da je Milova strana imala podršku moćnog Zapada, NATO pakta, tada jake srpske opozicije, ali i svih zapadnih obaveštajnih struktura i poluga moći. To je drugu (Momirovu) stranu po mentalitetskoj liniji brđanskog inata i istorijskog otpora ’velikima‘ dodatno učvrstilo na pozicijama koje osim njih — nije branio niko“, obrazlaže Radonjić.\nOn dubinu podele u Crnoj Gori ilustruje time što su se, kako kaže, i deca te 1997. godine tokom fudbalskih mečeva umesto dotadašnje Partizan-Zvezda podele, delili u timove „Milo-Momir“.\n„A koliko je jak gen ove podele, slikovito govori i to da i danas na ulici možete čuti da se neko zapita — kako to da neka osoba sada radi u državnoj administraciji kad mu je đed bio za Momira“, primećuje Radonjić za Sputnjik.\nAnalitičar ipak ističe da je suština u tome da je podela na pristalice Mila i Momira u svojoj biti pre svega imala izraženu duboko etičku dimenziju.\n„Moglo bi se kazati da je jedna od osnovnih razlika između Momira i Mila bila ta što je Milo svakome znao cenu, a Momir vrednost“, kaže Radonjić, uz podsećanje da su nažalost i mnogi u DPS-u, poput Mila, imali slične kriterijume, o čemu su ostala brojna svedočanstva.\n„Premda bi mnogi iz DPS-a u duhu rasrbljavanja istorije države i partije to želeli danas da zaborave, Crna Gora ipak pamti: prvobitno, 64 člana Glavnog odbora DPS-a podržala su Momira, 22 su bila uzdržana, svega sedam bilo je za Mila (među kojima su bili Sveto Marović i Duško Marković…). A onda su bukvalno preko noći nastupili čuveni preletači, koji su odredili sudbinu Crne Gore. Bez obzira što ih je Milo, kako se veruje, platio kućama, automobilima ili kešom, njihova vrednost je, može se slobodno reći, bila i ostala kao u Novaka Kilibarde, nekada predsednika ultrasrpske Narodne stranke, koji će po sopstvenom priznanju kasnije u autobiografiji priznati da ga je na čelo te partije postavila crnogorska Udba“, kaže Radonjić.\nPored svega toga, ovaj analitičar lucidno primećuje da „kao što je Milo odlično znao cenu svom DPS-u, tako su i Amerikanci znali cenu Milu, a vrednost Momiru“.\n„O tome je diskretno i učtivo posvedočio Bulatović izjavom da su mu Amerikanci nudili da bude Milo Đukanović, ’samo‘ je bilo potrebno da se okrene protiv zajednice sa Srbijom i svojih prijatelja i saboraca, što je odbio, između ostalog i zbog činjenice da mu je bilo neprihvatljivo da ga američke službe vole, a Srbija prezire. Odbacio je zov trenutačnog političkog pragmatizma i odabrao doslednost, lojalnost, čestitost i vjernost tradicionalnoj Crnoj Gori, sve ono zbog čega je većinska Crna Gora i stala uz njega 5. oktobra 1997. godine, kada je uprkos ogromnim polugama moći koje su bile protiv njegove opcije, porazio u prvom krugu predsedničkih izbora Mila Đukanovića“, navodi Radonjić.\nSagovornik „Sputnjika“ zaključuje da se u drugom izbornom krugu dogodila, kako tvrdi, najveća izborna krađa u istoriji Crne Gore, na koju Zapad ne samo da nije ćutao, već je najglasnije podržao i time usadio trajno i duboko nepoverenje u narodu Crne Gore, do nivoa nepovratnog animoziteta.\n„Do danas je ostalo mnogo priča, mnogo tragova za mnogo ljudi, a nijedna priča ni za jednog čoveka da je zbog novca bio uz Momira. To Bulatovića i čini autentičnim predstavnikom one Crne Gore čiji su temelji čojstvo i junaštvo Marka Miljanova i svrstava ga među najpoštenije ljude koje su naša Brda ikada dala. A vlast personifikovana u Milu Đukanoviću, koja beleži svoju tridesetogodišnjicu vladanja, odavno već proizvodi društvo koje zna cenu svačemu, a vrednost ničemu“, zaključuje Radonjić.\ncrna goraMomir BulatovićMilo Đukanović


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - Sportski direktor Radnika: Osvrt na pripremni period i prelazni rok\nSreda, 12.12.2018 04:00\n16.02.2018 FK Radnik 1264\nSportski direktor Radnika: Osvrt na pripremni period i prelazni rok\nRadnik se posle 22. odigrana kola nalazi na 10. poziciji sa 25 osvojena boda. Upisali su sedam pobeda, četiri nerešena rezultata uz 11 poraza i gol razliku 25:41.\nPred kraj prelaznog roka smo doveli Vuka Mitoševića koje je naše najveće pojacanje, a izašli smo u susret Ognjenu Čančareviću kome je ugovor isticao za šest meseci i koji je želeo da se oproba u inostranstvu. Umesto njega, doveli smo Milovana Lekića, u proteklih godinu dana standardnog čuvara mreze Bežanije. Pavle Prodapalo i Dragomir Vukobratović su došli pred sam kraj prelaznog roka. Na pozajmicu su otišli Faton Džemaili u Budućnost Popovac, a Iljasa Zulfiju se vratio na pozajmicu u Ozren Sokobanja.\nSmatram da smo jači nego u prvom delu sezone, a nama ostaje kao glavni cilj i dalje opstanak u ligi i želja da afirmišemo što vise mladih igrača.\nOdradili smo dobre pripreme i nadamo se da ćemo uspeti u našoj nameri da što pre rešimo pitanje opstanka – zaključio je Gašić.


"Best Woman Film"! Srpkinja dobitnica dve nagrade u Holivudu! (VIDEO) - Naši u svetu\nObjavljeno 24/10/20 u 12:30\nKratki igrani film “Kada sam kod kuće” rediteljke Ivane Todorović osvojio je dve nagrade na upravo završenom festivalu “Independent Shorts Awards” za nezavisna kratkometražna ostvarenja u Los Anđelesu. Autorka je osvojila Bronzanu nagradu za najboljeg studenta reditelja i priznanje “Best Woman Film” na ovom festivalu u Holivudu, što je još jedan u nizu novih uspeha ovoga filma u poslednje vreme.\nProjekat je realizovan kao master rad na katedri Filmska i TV režija Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu, koji je i producent filma uz podršku Filmskog centra Srbije i kuće “Blok film”, prenosi “Nova.rs”.\nDrama prati mladu ženu koja se nakon nekoliko godina vraća kući iz inostranstva kako bi se hrabro suočila sa veoma osetljivom traumom iz svoje prošlosti, a glavne uloge u oovm ostvarenju tumače Milica Stefanović, Dragana Varagić, Radoje Čupić i Sara Dinić. Ostatak ženske autorske ekipe čine – scenaristkinja Melina Pota (Krugovi, Klopka), direktorka fotografije je Milica Drakulić, montažerka Tamara Kostić, producentkinja Tijana Drakulić.\nFilm je osvojio i druge nagrade, a ostvarenje je prikazano u galeriji “The New York Foundation for the Arts” u Njujorku, kao i na “Brooklyn Film Festivalu”.\nRežiserka je autorka kratkih socijalno-angažovanih dokumentarnih filmova, koje je snimala u Beogradu i Njujorku, a do sada je potpisala dela „Ja kada sam bila klinac, bila sam klinka”, „A Harlem Mother”, „Rapresent” i „Svakodnevica romske dece iz bloka 71″. Todorović se bavi i obrazovanjem mladih, drži radionice dokumentarnog filma, a i sama je u Beogradu završila francusku radionicu dokumentarnog filma “Ateliers Varan”.\nHolivudski zavodnik otkrio šta je uradio sa zarađenim novcem iz kockarnice, prvi i jedini put da se okušao u igrama na sreću\nPrva žena Šona Konerija iznela šokantne detalje braka sa slavnim glumcem (FOTO)\nHolivud “gori” od ove vesti: Počinje snimanje serije prema ulogama…\nBogati i slavni napuštaju Holivud! Višemilionske kuće prazne, a oko njih beskućnici i…\nPoznati Srbi “Oskarovci” u Holivudu, od stručnjaka za efekte do…\nBred Dekster, Srbin koji je osvojio HOLIVUD (VIDEO)


U vazduhoplovnoj bazi Torehon razmatrane mogućnosti saradnje ministarstava odbrane Crne Gore i Kraljevine Španije\nDatum objave: 08.02.2019 10:41 | Autor: mod\nDelegacija Ministarstva odbrane Crne Gore, na čelu sa generalnom direktoricom Direktorata za materijalne resurse, Almom Ljuljanaj-Jovićević posjetila je GRUCEMAC, jedinicu za nadzor vazdušnog prostora Vazduhoplovstva Kraljevine Španije, u vazduhoplovnoj bazi Torehon.\nTom prilikom crnogorskoj delegaciji prezentovan je sistem nadzora i zaštite vazdušnog prostora Kraljevine Španije, uz praktično pokazivanje svih njegovih segmenata, kao i načina na koji je Vazduhoplovstvo Kraljevine Španije usaglasilo nacionalne i NATO zahtjeve u ovoj kompleksnoj oblasti.\nDirektorica Ljuljanaj-Jovićević je upoznala domaćine sa prioritetima u modernizaciji Vojske Crne Gore, sa posebnim fokusom na strateški okvir i jačanje nivoa interoperabilnosti, kao i budućim planovima za razvoj crnogorskog odbrambenog sistema. Ona je naglasila istrajnost u namjeri da se u potpunosti modernizuje Vojska Crne Gore u skladu sa najvišim standardima i aktuelnim bezbjednosnim izazovima, u cilju formiranja kvalifikovanih i kvalitetnih oružanih snaga koje će u potpunosti biti spremne da odgovore, kako nacionalnim, tako i NATO zahtjevima.\nSagovornici su konstatovali da je u cilju unapređenja interoperabilnosti i sticanja novih sposobnosti Vojske Crne Gore neophodno razmotriti varijante za otpočinjanje buduće saradnje dvije zemlje u oblasti odbrane.\nAdmiral Santiago R. Gozalez Gomez istakao je da će Ministarstvo odbrane Kraljevine Španije snažno podržavati dalji razvoj crnogorskih odbrambenih kapaciteta.


Beta\t 14. avgusta 2015. 13:05\nPokret “Dosta je bilo” Saša Radulović pokrenuo je akciju “Biografije na sunce! Kakvo iskustvo i znanje imaju Vučićevi kadrovi”, kojim od Vlade Srbje traže da objavi biografije 160 republičkih funkcionera kako bi javnost izmedu ostalog saznala šta je kvalifikovalo bivšeg vozača, prodavačicu tekstila ili vlasnika kafane za odgovrne položaje koje zauzimaju.\n“Da li se vlast plaši da javno objavi kojim znanjem i iskustvom raspolažu funkcioneri koji upravljaju stotinama milijardi godišnje u Fondu PIO, Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje ili Nacionalnoj službi za zapošljavanje?”, navodi Pokret u saopštenju i pita šta je navedeno u biografiji premijerovog bivšeg vozača Dejana Matića da je izabran u Upravni odbor Agencije za privredne registre.\n“Javnost treba da zna i šta piše u biografiji mladog apsolventa iz Bora, funkcionera SNS, koga je Vlada nedavno imenovala da zastupa državni kapital u RTB Bor?”, navodi se u saoštenju pokreta na čijem čelu je bivši ministar privrede i dodaje da javnost treba da zna biografije “Vučićevih drugara i poslovnih partnera” iz Jugoimport SDPR i Elektromreže Srbije.\nPokret “Dosta je bilo” zato, kako se navodi u saopštenju, postavlja i pitanje da li je dovoljno biti Vučićev kum pa rukovoditi energetskim sektorom Srbije, bez minimalnih kvalifikacija.\n“Da li je za izbor na mesto predsednika Nadzornog odbora Pošte Srbije kriterijum biti supruga ministra ili za člana NO Službeni glasnik biti sestra narodne poslanice? Da li su fotelje u Srbijašumama, Putevima Srbije i Emisionoj tehnici i vezama rezervisane samo za poslanike vladajuće koalicije, a članstvo u Upravnom odboru Agencije za privatizaciju za vlasnika kafane”, navodi pokret.\nTakodje, u saopštenju se navodi da Pokret zahteva da se javno objavljuju i sve transakcije svih javnih finansija, svakog meseca za prethodni mesec jer “samo je potpuna transparentnost rada garancija iskorenjivanja korupcije i brana partokratskim interesima”.


10 godina nakon terorističkih napada, mnogi Amerikanci veruju da će nadu da će zemlja sačuvati svoju moć i jedinstvo, uprkos ekonomskim i drugim društvenim izazovima.\nUoči obeležavanja desete godišnjice terorističkih napada na Sjedinjene Države 2001. godine Amerikanci su, prema ispitivanjima javnog mnjenja, u pesimističnom raspoloženju ponajviše zbog privrednih teškoća zemlje. Prema rezultatima nedavne ankete koju je sproveo nedeljnik „Tajm“, 71 odsto nacije smatra da je situacija gora nego što je bila u poslednjih nekoliko decenija. A prema Galupovom istraživanju, 88 odsto ispitanika se izjasnilo negativno o pravcu kojim se kreće zemlja. Pa ipak, mnogi Amerikanci gaje nadu da će zemlja sačuvati svoju moć i jedinstvo.\nHiljade motociklista okupilo se u Virdžiniji za tradicionalni karavan posvećen poginulima u terorističkim napadima 2001. kao i u čast policajaca i vatrogasaca koji su bili prvi na spasilačkoj dužnosti.\nMeđu njima je i Derek Spekter, vatrogasac iz Arlingtona u Virdžiniji. Spektor je bio medju prvima koji su odgovorili na napade na Pentagon, blizu njegove vatrogasne stanice: „Dok smo ulazili u vatrogasna kola osetili smo potres, kada je bio avion uleteo u Pentagon.“\nKao član memorijalnog karavana motociklista, Spektor učestvuje i u ceremoniji podizanja Patriotske zastave, koja je obišla svih 50 saveznih država. Njom se odaje počast poginulima 11. septembra, kao i američkim vojnicima koji su se borili u Avganistanu i Iraku.\n„Mislim da ta vožnja kroz Ameriku simboliše sve najbolje u našoj zemlji. Zaboravite na politiku i političke stranke, mi smo svi i dalje Amerikanci, koji cene svoju zemlju bez obzira na to šta ko kaže ili učini. Mi svi duboko verujemo u našu zemlju, koju smatramo dragocenom“, kaže Derek Spekter.\nSvi takvi napori za izgradnju nacionalnog jedinstva stižu u pravo vreme, ocenjuje politički analitičar Mark Pen:\n„Ljudi već sedam godina govore o tome da stvari ne idu kako treba, a većina smatra da je zemlja u stalnom padu od terorističkih napada 11. septembra, 2011.“\nDugotrajna polarizacija javnog mnjenja zbog ratova i pooštrenih mera unutrašnje bezbednosti, ostavila je duboki trag u zemlji, kaže Kliford Mej, saradnik Fondacije za odbranu demokratije.\n„Zemlja je nažalost duboko podeljena oko pitanja nacionalne bezbednosti, oko kojeg bi lično voleo da postoji veća sloga između Demokratske i Republikanske stranke. Podeljena mišljenja traju isuviše dugo“, kaže Mej.\nMeđutim, Mark Pen tvrdi da su Amerikanci mnogo složniji nego što se to na prvi pogled može zaključiti.\n„Ispod površine postoji kolektivno uverenje da je Amerika i dalje velika zemlja, i da, bez obzira na teška vremena, zajedničke vrednosti dolaze do izražaja kao gotovo nikada ranije.“\nPomenuto jedinstvo glavno je obeležje memorijalnog karavana motociklista. Jedan od učesnika karavana je penzionisani vatrogasac iz Njujorka, Džo Toriljo, koji je spasen ispod ruševina jedne od oborenih kula Svetskog trgovinskog centra 11. septembra, 2001.\n„Postao sam portparol karavana i ceremonije Podizanja zastave i jedinu želju koju imam pošto sam preživeo rušenje južne kule, jeste da ostatak života posvetim ponovnom ujedinjavanju Sjedinjenih Američkih Država - jer 11. septembar je bio izazov za našu čvrstinu i snagu“, kaže Toriljo.\nU Virdžiniji ove godine, 11. septembar će biti dan bolnog prisećanja i podizanja američke zastave, ali i dan polaganja zakletve večnog sećanja na događaje tog datuma pre deset godina.


Dimitrije Grgić - Blic Sport\nSrpski strelci Damir Mikec i Dimitrije Grgić plasirali su se sa svojim klubovima na finalni turnir Bundeslige, saopštio je Streljački savez Srbije.\nSVETSKI KUP Grgić peti u gađanju vazdušnom puškom\nStrelac iz Srbije Dimitrije Grgić zauzeo je peto mesto u gađanju vazdušnim pištoljem na trećem i poslednjem ovogodišnjem Svetskom kupu, u Gabali, u Azerbejdžanu.\nBEZ FINALA Mikec i Grgić posustali u kvalifikacijama\nNaši strelci Dimitrije Grgić i Damir Mikec nisu uspeli da se plasiraju u olimpijsko finale discipline 50 metara MK pištoljem, pošto su u kvalifikacijama zauzeli 16., odnosno 18. mesto.\nSrpskim strelcima treća medalja na Evropskom prvenstvu\nSeniorska reprezentacija Srbije osvojila je bronzanu medalju na prvenstvu Evrope u streljaštvu u gađanju pištoljem sa 10 metara.\nStrelac kom su oteli kartu za London: Uzimamo kvotu za reprezentaciju, a ne za sebe\nTrubači, porodica, medalje i karte za Olimpijske igre u Riju, naši strelci su dočekani na beogradskom aerodromu upravo kako dolikuje šampionima, a jedno ime se ipak izdvojilo u moru svih: Dimitrije Grgić. Ovaj momak je došao u centar medijske pažnje pre tri godine, kada mu je oduzeta karta za Olimpijadu u Londonu.\nZlatiću zlato, Grgiću olimpijska viza!\nReprezentativac Srbije u streljaštvu Andrija Zlatić osvojio je danas zlatnu medalju u gađanju vazdušnim pištoljem na Svetskom kupu u Čangvonu u Južnoj Koreji, dok je Dimitrije Grgić osvajanjem osmog mesta izborio olimpijsku normu za London 2012. godine.\nEkipi Srbije i Zlatiću srebra na Svetskom prvenstvu!\nMuška seniorska reprezentacija Srbije u gađanju vazdušnim pištoljem osvojila je danas titulu viceprvaka na Svetskom prvenstvu u Minhenu, a potom je usledila i medalja u pojedinačnoj konkurenciji. Andrija Zlatić je u disciplini vazdušni pištolj završio kao drugi, oborivši dva državna rekorda ukupnim rezultatom 689,2 kruga i osnovnim od 590 krugova.


U periodu januar 2014. - januar 2015. godine, u okviru USAID Projekta održivog razvoja sprovedena je aktivnost promocije investiranja u braunfild lokacije – Reciklaža braunfild lokacija u južnoj Srbiji.\nBrojne zapuštene industrijske lokacije, preduzeća u stečaju i kompanije sa nepremostivim finansijskim problemima u Republici Srbiji predstavljaju veliki potencijal za privredni razvoj, koji se već dugi niz godina nepravedno zapostavlja. U periodu 2001-2013. godine, blizu 2.000 od 3.017 preduzeća u državnoj svojini prestalo je sa radom, palo u stečaj ili je na ivici zatvaranja. Promocija potencijala za ulaganje u ove kompanije zahteva sistematski pristup, u cilju jačanja celokupne privrede u Srbiji. Prodaja ili dokapitalizacija preduzeća u stečaju, kompanija u procesu privatizacije ili sa velikim finansijskim poteškoćama predstavlja ozbiljan izazov sa kojim se moramo suočiti. Veliki broj ovih preduzeća još uvek ima odličnu reputaciju, resurse i znanja, a njihovo propadanje neretko je posledica neuspešne ili neadekvatne privatizacije. Mnoga od tih preduzeća predstavljaju atraktivne lokacije za investiranje, sa dobrom infrastrukturom i transportnim mogućnostima. Braunfild lokacije se često izbegavaju iz straha od nepoznatog, pa potencijalni kupci, zakupci ili ulagači propuštaju izvanredne prilike i odlučuju se za ulaganje u manje „rizične“ poslove. Najčešći uzrok oklevanja je nerešeno pitanje imovine, regulatorne ili političke prepreke, a krajnji rezultat je zaustavljanje ili usporavanje procesa revitalizacije njihovog poslovanja.\nOvaj Portal kreiran je u saradnji sa partnerskim gradovima i opštinama USAID Projekta održivog razvoja, koji su se odvažili da se upuste u marketing svojih nesloventnih preduzeća, jer su prepoznali njihove potencijale za razvoj lokalne privrede. Od kandidovanih trideset (30) braunfild lokacija, odabrano je ukupno 15, koje su promovisane u okviru aktivnosti USAID Projekta održivog razvoja, putem izrade brošura na engleskom i srpskom jeziku i ovog Portala. Prikazane su lokacije iz Niša, Kraljeva, Leskovca, Čačka, Gadžinog Hana I Vladičinog Hana, čime je pokrenuto pitanje rešavanja ovog problema i sagledavanja prepreka u privlačenju investicija u braunfild lokacije na njihovoj teritoriji. Neke od prikazanih lokacija pripadaju kategoriji braunfilda u širem smislu, jer su u relativno dobrom stanju, ali su u potrazi za novim vlasnikom ili strateškim partnerom, koji će im pomoći da ponovo pokrenu i ojačaju svoje poslovanje.\nPromocija braunfild lokacija u okviru ovog projekta obuhvatila je:\n•\tDetaljno prikupljanje podataka i analizu dostupne dokumentacije;\n•\tPripremu paketa ponude za potencijalne invesitore – promotivnih materijala na engleskom i srpskom jeziku za 15 izabranih lokacija, u vidu brošure i u elektronskom obliku;\n•\tOrganizaciju „mentorskih“ aktivnosti od strane uspešno privatizovanih preduzeća;\n•\tKreiranje portala Brownfield Serbia, sa podacima za 15 odabranih lokacija;\n•\tUspostavljanje kontakata sa potencijalnim investitorima u cilju marketinga pomenutih lokacija i praćenje podataka o zainteresovanim kupcima, zakupcima i potencijalnim strateškim partnerima\nZahvaljujemo se svim učesnicima na ovom projektu, na uloženom trudu i njihovom značajnom doprinosu, a naročito Kancelarijama za lokalni ekonomski razvoj gradova i opština koje su učestvovale u ovoj aktivnosti.\nOvaj portal omogućava unošenje podataka i za dodatne lokacije. Zainteresovane jedinice lokalne samouprave mogu predložiti svoje lokacije Nacionalnoj agenciji za regionalni razvoj, uz preduslov da se obezbede potpuni i tačni podaci o kandidovanim braunfildima.\nUSAID projekat održivog lokalnog razvoja je petogodišnji projekat Američke agencije za međunarodni razvoj koji podržava lokalne samouprave, privatni sektor i civilno društvo da unaprede efikasnost i ostvare ekonomiju obima kroz međuopštinsku saradnju, sa ciljem ubrzanog ekonomskog razvoja. Ključne aktivnosti Projekta usmerene su na podršku otvaranju novih radnih mesta i smanjenje nezaposlenosti u regionima. Projekat pruža stručno-savetodavnu pomoć i obezbeđuje bespovratna finansijska sredstva. www.lokalnirazvoj.rs


Hotel Oriental, Santa Lucía - ažurirane cene za 2018. godinu\nHoteli u gradu: Santa Lucía\nHotel Oriental (Hotel), Santa Lucía (Urugvaj) - ponude\nBoulevard Battle y Ordoñez 99, 90700 Santa Lucía, Urugvaj – Odlična lokacija - prikaži mapu\nHotel Oriental Hotel sa 2 zvezdice\nOvaj objekat takođe ima jednu od najboljih lokacija u gradu Santa Lucía! Gosti su zadovoljniji lokacijom u poređenju sa drugim objektima u ovoj oblasti.\nOvaj hotel je takođe ocenjen kao najisplativiji u gradu Santa Lucía! Gosti dobijaju više za svoj novac u poređenju sa drugim objektima u ovom gradu.\nHotel Oriental toplo dočekuje Booking.com goste od 27. dec 2011.\nU kom periodu želite da boravite u objektu Hotel Oriental?\nNe propustite: Objekat Hotel Oriental je rezervisan jednom u poslednjih 12 sati.\nla feria Pijaca\nMeđunarodni aerodrom Carrasco\n4 razloga da izaberete objekat Hotel Oriental\nSadržaji smeštajnog objekta: Hotel Oriental\nKućni red Objekat Hotel Oriental je otvoren za posebne zahteve - dodajte zahtev u sledećem koraku.\nObjekat Hotel Oriental prihvata sledeće kartice i zadržava pravo da privremeno blokira iznos na kartici pre vašeg dolaska.\nVisoka ocena za destinaciju Santa Lucía\nRecenzije svih gostiju Porodice (45) Parovi (66) Grupe prijatelja (11) Individualni putnici (14) Poslovni putnici (5)\nSve ocene gostiju Izvanredan: 9+ (39) Dobar: 7 – 9 (71) Ok: 5 – 7 (17) Loš: 3 – 5 (8) Veoma loš: 1 – 3 (1)\nNajbolje na destinaciji: Santa Lucía Kliknite ovde za više hotela i drugih smeštaja blizu popularnih znamenitosti na destinaciji: Santa Lucía\nUštedite do 50% u gradu Santa Lucía


donacije - Srpskainfo\nDirektor Svjetskog programa za hranu Ujedinjenih nacija (WFP) Dejvid Bizli iznio je plan o tome kako bi bilo potrošeno 6,6 milijardi dolara na borbu protiv gladi u svijetu, odgovorivši tako na prijedlog direktora Tesle Ilona Maska da će prodati Tesline akcije da bi finansirao plan, ukoliko bi WFP mogao da opiše tačno kako bi to funkcionisalo.\n"SAMO VUČIĆ MOŽE DA OBUZDA DODIKA" Nebojša Vukanović o situaciji u BiH i otvorenom pismu koje je izazvalo reakcije u Srbiji i Srpskoj\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić ima veliki uticaj na srpskog člana Predsjedništva BiH i lidera SNSD, Milorada Dodika, i jedan je od rijetkih, ako ne i jedini, koji ima ugled i uticaj koji ga može obuzdati da ne srlja i ne vuče u potpunu propast narod Republike Srpske.\nGdje su potrošene donacije Vlade Srbije: Skupština opštine Drvar traži ostavku načelnice Runić\nSkupština opštine Drvar traži neopozivu ostavku načelnice Dušice Runić zbog poslednjeg revizorskog izvještaja u kojem je utvrđeno niz nepravilnosti.\nDodik zahvalan na donaciji “Mađarska ima prijateljski odnos prema BiH, posebno prema Republici Srpskoj”\nSrpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas u Istočnom Sarajevu da Mađarska ima prijateljski i human odnos prema BiH, pogotovo prema Republici Srpskoj, na čemu je Srpska veoma zahvalna, kao i za svu dosadašnju pomoć u borbi protiv pandemije virusa korona.\nDONACIJA OD 60.000 EVRA Pomoć Njemačke za četiri bolnice u FBiH i jednu u Srpskoj\nAmbasador NJemačke u BiH Margret Uber i regionalni direktor udruženja "Arbajter samariter bund" Elmir Bojadžić potpisali su ugovor kojim je odobreno 60.000 evra za podršku pet bolnica iz BiH u borbi protiv virusa korona.\nUSKORO DONACIJA VAKCINA Broćeta: Srpska ne zaboravlja opštine sa srpskom većinom u FBiH\nNajava da će Vlada Republike Srpske donirati vakcine opštinama Drvar, Kupres, Glamoč, Petrovac i Grahovo u Federaciji BiH još je jedan pokazatelj da Srpska ne zaboravlja opštine sa srpskom većinom u FBiH, rekao je Srni delegat srpskog naroda u Domu naroda federalnog Parlamenta Goran Broćeta.\nHUMANOST IZA REŠETAKA Pritvorenici doniraju novac za liječenje sedmomjesečnog Gavrila\nU Okružnom zatvoru u Kragujevcu pritvorenici su odlučili da se priključe akciji za prikupljanje novca za lečenje sedmomjesečnog dječaka Gavrila Ðurđevića koji boluje od spinalne mišićne atrofije, a zašta je potrebno 2,5 miliona evra.\nU Kozarsku Dubicu danas je iz građevinske firme IGM "Drina" iz Bijeljine stigla prva donacija građevinskog materijala za izgradnju i obnovu kuća stanovništvu koje je pretrpjelo štetu od zemljotresa.\nKliničkom centru Univerziteta u Sarajevu, Bolnici "Sveti vračevi" u Bijeljini i Univerzitetskom kliničkom centru u Mostaru sutra će biti uručeni testovi na korona virus i zaštitna oprema, najavljeno je iz Udruženja "Partnerstvo za zdravlje".\nPRIKUPLJENO 4,8 MILIONA EVRA POMOĆI Donacije građana za nastradale u zemljotresu u Hrvatskoj\nIzvršni predsjednik Crvenog krsta Hrvatske Robert Markt izjavio je da je za građane nastradale u razornom zemljotresu do sada prikupljeno 36 miliona kuna (4,8 miliona evra) donacija.\nNa adresu udruženja Mozaik prijateljstva, koje vodi javnu kuhinju koja dnevno zna nahraniti više od 1.000 ljudi često stižu donacije pojedinaca, privatnih firmi te drugih nevladinih organizacija.\nPolicijska uprava Prijedor podnijela je danas Okružnom tužilaštvu u ovom gradu izvještaj protiv državljanina Hrvatske A.V, osumnjičenog za prevaru i zloupotrebu ovlaštenja u privredi.\nVRIJEDNA DONACIJA IZ KINE Za građane BiH obezbijeđeni testovi za otkrivanje korona virusa\nKineske fondacije „Fosun Foundation“ i „Cancer Foundation“ dodijelile su pomoć građanima BiH za borbu protiv Covid – 19, ukupne vrijednosti 104.000 dolara.\nBio je kritikovan, osporavan, hvaljen u više navrata ali Novaku Đokoviću niko ne može osporiti da je jedan od najhumanijih sportista na svijetu što je pokazao u više navrata svojim djelima.\nOpšta bolnica Gradiška, posredstvom UNDP, dobila je više skupocjenih uređaja i aparata od Evropske unije, vrijednih nekoliko stotina hiljada KM. Najnovija pošiljka sadrži ultrazvučni aparat i respirator, čija vrijednost iznosi 100.000 KM.


NovaEnergija.net » procureli filmovi procureli filmovi – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "procureli filmovi"\nHakerska grupa ukrala je neke od najvećih filmova godine i preti da će ih objaviti na internetu.\nPirati koji sebe nazivaju Hive-CM8 tvrde da su došli do visokokvalitetnih verzija Tarantinovog “The Hateful Eight”, Injarituovog “The Revenant” sa Leonardom Dikapriom i drame Vila Smita “Concussion”.\nGrupa je već počela da objavljuje neke od filmova i obećava da će u narednim danima moći da se nađe barem novih filmova na internetu.\nHakeri su došli do DVD screeners verzija, koje obično dobijaju novinari i kritičari, pre svetskih premijera.\nNemoguće je saznati koliko puta su dosad objavljeni filmovi preuzeti, ali firma Excipio koja se bavi različitim statističkim analizama, procenjuje da je Tarantinov film preuzet 1,3 miliona puta za 24 sata.\nHive-CM8 svojevremeno je preuzela odgovornost i za objavljivanje piratskih verzija “Hobita”, “12 godina ropstva”, “Društvene mreže” i “Interstellar”.\nIzvor: News.com.au, B92\nPirati prete Holivudu: Procureli najveći filmovi godine was last modified: December 27th, 2015 by Jelena Jovičić\nHolivud: Na hiljade zahteva za brisanje linkova procurelih filmova\nRazni holivudski studiji čine sve što mogu da se reše procurelih screener-a ovih dana. Filmski studiji šalju na hiljade zahteva za brisanjem linkova raznim veb servisima, uključujući torrent sajtove i…


Lacoste otvorio radnju u TC Ušće | CityMagazine\nPriča ne bi stigla do Srbije da nije kompanije N Sport koja je generalni distributer Lacoste brenda za Srbiju.\n„Stajling predstavlja odraz nečije ličnosti i načina života i iz tog razloga N Sport pruža otpor konvencionalnosti i skreće pažnju na različitost i jedinstvenost svake osobe. Sport, lajfstajl, elegancija, moda i urbani duh su parametri kojima se kompanija vodi pri odabiru ponude za kupca, a Lacoste je oličenje svega toga. N Sport i Lacoste su mesto gde se individualnost, kvalitet, modni trendovi i udobnost stavljaju na prvo mesto“, rekao je gospodin Dalibor Šarić, generalni menadžer kompanije N Sport.\n"Krokodil" u Ušću\nIza brenda Lacoste stoji jedan od čuvenih Francuskih tenisera, Rene Lacoste, za koga se smatra da je rodonačelnik stila poznatog kao - sportska elegancija. Odeću je stvarao iz sopstvene potrebe, da bi dobio veću slobodu kretanja i više udobnosti tokom svojih mečeva. Tako je rođena zvezda – lagana, vazdušasta, bela majica kratkih rukava sa rebrastim okovratnikom – čuvena Lacoste polo majica.\nGodine 1933. Rene Lacoste je zajedno sa Andreom Žilijerom, vlasnikom i predsednikom tadašnje najveće trikotažne kompanije, osnovao firmu La Societe Chemise Lacoste, koja je proizvela do tada neviđene polo majice, koje je na teniskim terenima nosio sam Lacoste. Lacoste je bio poznat i po nadimku „Korkodil“ koji je dobio kao rezultat opklade u kojoj mu je predsednik Francuskog teniskog saveza obećao torbu od krokodilske kože ukoliko pobedi u meču koji je bio jako važan za njihov tim. Pobedio je, a američka štampa mu je dodelila nadimak „The Crocodile“ koji je ubrzo prihvatila i publika.\nKada je došlo vreme da se smisli logo za novonastali brend, krokodil je bio prirodan izbor. Simbolika je bila više nego očigledna: strpljenje i snaga. Krokodil je veran prikaz brenda koji se fokusira na dugovečnost, dosledan stil i beskompromisnu posvećenost kvalitetu. Krokodila je nacrtao Reneov prijatelj Robert George, a Rene Lacoste ga je nosio izvezenog na džepu tokom mečeva. Ovo je prvi put da je ime brenda bilo vidljivo sa spoljne strane na nekom odevnom predmetu.\nUživajte u poslednjoj "Lacoste" kolekciji za proleće/leto 2017.\nKvalitet je uvek bio primarni fokus brenda Lacoste. Izabran je najjači i najkvalitetniji pamuk sa dugim vlaknima koja omogućuju minimalno tretiranje. Upravo to su karaktristike koje Lacoste polo majici daju izuzetnu udobnost i mekoću. Da bi se dobila dosledno bezprekorna struktura, svaka majica je napravljena od jedne serije pamuka koji se plete u čuvenom Lacoste petit pique tkanju. Petit pique je vrsta tkanja koje podseća na mrežu i ima strukturu saća kaja omogućava pravi komfor.\nDragan Vujić Vujke predstavio je prisutnima zanimljivu istoriju brenda\nDo 1950. godine, Lacoste polo majica je bila dostupna samo u jednoj boji: klasična tenis bela. Danas, ona dolazi u gotovo svim nijansama, a ovaj vrhunski izbor boja je jedna od ključnih karakteristika brenda.\nKontakt konferencija brend · lacoste · priča · proleće 2017 · tc ušće


Odnosi Crkve i države: nužnost i granice «politizacije»\nI zjava predsednika Srbije Borisa Tadića od 11. marta, u kojoj je izneo stav da „ako Crkva i nije deo države, imajući u vidu politička kretanja u kojima smo, Crkva je sasvim sigurno deo društva i treba da se pita o mnogim važnim pitanjima života pojedinca i života društva“, po svemu sudeći, nagoveštava početak jednog novog poglavlja u odnosima između srpske države i crkve, koje iziskuje novo vreme.\nSrpska pravoslavna crkva je u poslednje dve decenije prošlog veka u odnosima sa državom prošla dugi put od proganjanja i prokazanosti koji su vukli korene iz vremena „tvrdog“ komunizma, preko postepenog tolerisanja njenog postojanja (uz nastavak marginalizacije njenog delovanja), sve do postepenog vraćanja ugleda, ali i pokušaja instrumentalizacije od strane političkih aktera obnovljenog višestranačja tokom ratnih devedesetih godina.\nU novi vek SPC je ušla suočavajući se sa brojnim predrasudama nekih relevantnih političkih subjekata prema njoj, te hipotekom zasnovanom na različitim predstavama o njenoj ulozi u prošlosti i obimu njenog delovanja u budućnosti. Jedni su osuđivali njeno delovanje i preteranu „političnost“ tokom godina Miloševićeve vladavine, stavljajući joj predznake već prema svojim političkim ubeđenjima i poziciji koju su zauzimali tokom ovog perioda. Pobornici „starog režima“ prebacivali su joj antimiloševićevsko delovanje, a njegovi protivnici to da je u početku podržavala uspon Miloševića na vlast, kao i njegovu ratnu avanturu. Predstavnici nekih političkih opcija su joj čak prebacivali nedovoljno jasnu i nepravovremenu političku opredeljnost u jednom od najtežih perioda srpske istorije uopšte. Ipak, većina naroda sve ovo vreme iskazivala je najveće i nedvosmisleno poverenje u Crkvu kao „instituciju od najvećeg ugleda u srpskom društvu“, imajući na umu njenu nepokolebljivu i istrajnu privrženost svom narodu u dobru i zlu, pogotovo tamo gde je država faktički prestala da funkcioniše, kao na Kosovu – bez obzira na to što se možda ponekad mnogi nisu intimno slagali sa pojedinim postupcima pojedinih crkvenih velikodostojnika.\n„ Antipolitizacija“ Crkve\nU poslepetooktobarskom periodu, koji je isprva ličio na početak „nove idile odnosa države i Crkve“, čiji je jedini stvarni rezultat (uzrokovan marketinškim razmišljanjem pokojnog Đinđića) bio vraćanje veronauke kao izbornog predmeta u škole, u podeljenom srpskom društvu preovlađuju dva pogleda na to kakav treba da bude položaj Crkve.\nSa jedne strane, izrazito neprijateljski stav prema bilo kakvom angažmanu Crkve u političkoj sferi imaju pripadnici ideološkog krila reformista, za koje ona predstavlja rodno mesto omraženog „srpskog nacionalizma, hegemonizma i antidemokratičnosti“, umesto da bude, kako oni „znalački“ određuju, samo duševni servis privatnih potreba verujućih individua. S druge strane, neke od stranaka koje su stale nasuprot osovini DOS–nevladin sektor, uključujući i marginalna desničarska politička udruženja, u Crkvi su želele da vide saveznika u zalaganju za moralnu obnovu, čuvara tradicija koje su se našle pod „sabljom ostrašćenih modernista“ i snagu koja će blagosloviti isključivo njihove političke napore u areni srpskog višestranačja.\nIstovremeno, sa dolaskom novog režima posle petooktobarskog puča, kod srpske jerarhije i vernika primetan je suprotan fenomen – proces „antipolitizacije“, to jest delimično povlačenje pripadnika Crkve iz javnog života i njihova sve veća nezainteresovanost za političke teme, i u užem i u širem smislu.\nŠto se tiče „antipolitičnosti“ jerarhije, ona je direktna posledica delimične „klerikalizacije“ intelektualno potkovanijih sveštenika, onih sa završenim teološkim fakultetom ili bar institutom. To pogotovo važi za sveštenike koji su proveli deo svog školovanja ili službovanja u inostranstvu, ili su, pak, pod uticajem „crkvene mode“ (strane mantije, kamilavke), sebe počeli da doživljavaju kao elitu koja je daleko iznad „profanih tema i jeftinog politikantstva“ – a u stvari su se udaljili od stvarnog života i običnog naroda.\nI među vernicima je primetan isti proces. Dok su krajem osamdesetih i početkom devedesetih obraćenici najčešće bili antikomunisti ili, pak, „pomodni pravoslavci“ (koji su u dominantnom broju bili antimiloševićevski nastrojeni), sa početkom novog veka i opadanjem broja neofita, među njima su ostali najprisutniji pripadnici mlađe, urbane, umetnički ili intelektualistički usmerene populacije, koja je u Srpsku pravoslavnu crkvu često pristizala iz raznih modernih potkultura. Zainteresovani da u okviru pravoslavne vere dobiju rešenja za svoje egzistencijalne, filozofske, pa čak i estetske dileme, oni se nakon ulaska u krug vernika pretvaraju u „upućenu elitu“, formirajući zatvorene krugove koji su potpuno utonuli u međusobne dijaloge (u goroj varijanti u tračeve i ogovaranja), a koji su takođe malo zainteresovani ili potpuno nezainteresovani za nacionalnu politiku ili politiku uopšte. Doduše, među vernicima postoje i ideološki ispolitizovane grupice, najčešće pobornici marginalnih i ekskluzivnih političkih opcija. Oni svoje ideološko-teoretske postavke podižu gotovo na nivo crkvenih dogmi, iako su njihovi politički stavovi ne samo neostvarivi, nego i takvi da nemaju ni elementarno utemeljenje u stvarnosti, te egzistiraju najčešće samo u njihovim glavama. Među njima se mogu naći zaista „egzotični“ pobornici „Večne Vizantije“, integralnog jugoslovenstva, prosvećene monarhije ili pak teokratije. Šarenilo političkih vizija vernika još je veće, pa i besmislenije nego ono na oficijelnoj srpskoj političkoj sceni.\nUprkos „modernim“ zalaganjima da se Crkva posmatra institucionalistički, kao servis privatnih verskih potreba u smeru izgradnje građanski prihvatljivog individualističkog morala (kao što je slučaj u sekularizovanim protestantskim zemljama), kojem je strano svako „političko angažovanje“, hrišćanska antropologija ima hiljadugodišnji, ovom viđenju dijametralno suprotan pogled na čoveka i svet. Za nju čovek nije pojedinac, individua, već ličnost i političko biće (u aristotelovskom smislu), to jest crkveno i saborno biće koje se ostvaruje u potpunosti jedino u zajednici sa drugim ličnostima.\nNaličje ove formalne odvojenosti crkve i države, ali sa suprotnim predznakom, javlja se vidu u doživljavanja Srpske pravoslavne crkve kao elitističke, klerikalne vlasti koja ili treba da bude nezainteresovana za društvenu zbilju ili da predstavlja nekakvu organizaciju „platonovskih upravaljača“ u mantijama koji treba da vode državu ustrojenu po nekakvom teokratskom modelu. Ovakvo viđenje je podjednako strano pravoslavlju kao i sekularni individualizam, koji je nastao u okviru formalističkog doživljavanja vere tokom istorije zapadnog društva.\nNeophodno je reći da su oba lica „antipolitizacije Crkve“, i ono koje dolazi spolja, sa liberalnog, reformskog krila srpskog društva, i ono iz „crkvenog“, elitističkog krila, duboko strana duhu Srpske pravoslavne crkve, te da su ona ponajviše posledica modernih zapadnjačkih uticaja na percepciju odnosa ljudske ličnosti i zajednice na srpskim prostorima. Srpsko sveštenstvo, poniklo u narodu sa kojim nije izgubilo suštinske veze, nikada se do sada nije „uzdiglo“ iznad svog naroda i doživljavalo ga kao objekat delovanja „izabrane, duhovne elite“, što je uvek bio pokazatelj nehrišćanske, sujetne i vlastoljubive pozicije.\n„Nebeska politika“ i „zemaljska politika“\nZa razliku od države i društva kao oblika ljudske zajednice, Crkva predstavlja duhovnu, kvalitativno drugačiju zajednicu koja egzistira u okviru ovih zajednica i sa njima se ne podudara, već ih u svojoj duhovnoj dimenziji nadilazi. Ta svest o različitosti, ali i delimičnom prožimanju ovih zajednica otvara široke mogućnosti uzajamne saradnje, uz potrebu pune svesti o dometima i granicama zajedničkog delovanja. U protivnom, moguća su ozbiljna zastranjivanja, kako nam pokazuju već dva milenijuma istorije odnosa države i crkve. Kada se država formalno, ideološki preoblačila u crkvu, dobijali su se razni oblici cezaropapizma i „državne crkve“, a kada se crkva svodila samo na političku dimenziju, dobijao se papizam, ili pak razne utopijske ideologije u različitim izdanjima.\nCrkva kao duhovna zajednica, ako stoji čvrsto na svojim istorijskim temeljima, uvek teži koegzistenciji i plodotvornoj saradnji sa državom, kao i uspostavljanju „simfonije“ (premda je ovaj termin kroz istoriju neretko postajao ideološki temelj samodržavlja „osveštanog“ od jerarhije pod pritiscima ili zbog privilegija) – „simfonije“ kao koegzistiranja drugačijih, ali ravnopravnih zajednica. Gde je to bilo nemoguće, Crkva je u cilju očuvanja svoje samobitnosti odbijala da se potčini „politikama ovoga sveta“ koje su bile neprijateljski usmerene ka duhovnim vrednostima čiji je ona baštinik. U tom slučaju stradanje Crkve je jedini mogući izbor i, paradoksalno, jedina istinska politika koja joj preostaje, kako nam svedoči istorija još od vremena Nerona i Dioklecijana, pa do boljševičkih tirana.\nU svim ostalim slučajevima hrišćani su uvek bili akteri politika obe zajednice, crkvene zajednice i društva uopšte, vođeni jedinstvenim duhovnim motivom koji se nalaze u srži Hristove vere – ljubavi prema bližnjem. Pri tome svi hrišćani, i laici i sveštenici, ako istinski žive veru koju ispovedaju, treba da se u skladu sa svojim sposobnostima angažuju da pomognu svim pripadnicima društva u kome žive da ne postanu idolopoklonici prolaznih političkih ideologija i njihovih često ostrašćenih fraza, nasuprot trajnim vrednostima života o kojima Crkva svedoči već dva milenijuma.\nCrkva kao duhovna zajednica koja deluje „za život sveta“ ne poseduje nekakvu „horizontalnu“ političku ideologiju, ali iz same srži hrišćanske vere proizlazi specifična „politička filozofija“ brige za društvo i ličnosti koje ga čine. Brinući se prvenstveno, ali ne i isključivo za duhovni život svojih verujućih pripadnika, Crkva može i treba da se, vođena jevanđeoskim duhom, osvrće i na goruće socijalpolitičke teme, apelujući na savest državnika i svih građana da se iznađu najbolji odgovori na izazove savremenosti. Stoga istinski hrišćani u svakoj socijalnoj doktrini ili postojećoj političkoj opciji podržavaju one ideje i aktivnosti koje se uklapaju u nesebičnu viziju čoveka i društva. U takvoj službi zajednici, crkva „natpolitički“ deluje u politici.\nSvakako da je agitovanje sveštenstva u stranačkoj politici nepoželjno, makar ona, po svojim ciljevima, bila i najplemenitija i „najhrišćanskija“, jer se tako služba svima zamenjuje uplitanjem u deobe i sukobe različitih interesa. Međutim, iako treba da budu iznad dnevne politike i mentaliteta strančarenja, pripadnici crkvene jerarhije nipošto ne smeju da budu apolitični, nezainteresovani za sudbinu naroda, države i društva. U okviru svoje službe oni, kao deo naroda i baštinici njegovog morala, treba uvek i pravovremeno da reaguju i izjasne se o svim društvenim pojavama od većeg značaja. I premda među pripadnicima Srpske pravoslavna crkve (naroda i sveštenstva) nema mnogo onih koji duboko promišljaju šire društvene pojave i ono što je najvažnije – njihove duhovne uzroke te posledice do kojih mogu da dovedu – SPC je u tragičnim vremenima po svoj narod ostala verna svojoj hrišćanskoj tradiciji i svojoj „nebeskoj politici“, čiji glavni moto jeste i treba da ostane taj da je politika samo sredstvo, a čovek cilj.


U Drvoredu šampiona još dva drveta - Soskanal\n» U Drvoredu šampiona još dva drveta\nObjavio Branislav Popović 23/12/2016 - 13:55\nU Drvoredu šampiona još dva drveta\nDanas su na prostoru Atletske dvorane na Banjici zasađena još dva drveta. Osim Asmira Kolašinca, sada su tu Dragutin Topić i Tatjana Mirković (Jelača).\nDrvored šampiona zamišljen je tako da svi atletičari (sadašnji i bivši) koji imaju osvojene medalje sa velikih takmičenja imaju svoje drvo.\nDragutin Topić od 1993.godine drži rekord u skoku uvis koji iznosi 238cm, što je ujedno i 15ti rezultat svih vremena. Prvi veliki međunarodni uspeh ostvario je na Svetskom prvenstvu za juniore 1990.godine kada je osvojio zlatnu medalju sa preskočenih 2.37 centimetara, a nakon toga tri nedelje kasnije, osvojio je zlato i na Prvenstvu Evrope za seniore u Splitu. Topić je zasadio drvo koje se zove PAULOVNIA, listopadno drvo koje raste i do 25 metara. (drugačiji naziv je carsko drvo)\nTatjana Mirković (Jelača), je državna rekorderka u bacanju koplja, njen najveći uspeh bila je osvojena srebrna medalja na Evropskom prvenstvu 2014.godine koje je održano u Cirihu kada je bacila 64.21 metar.\n„Velika mi je čast što sam ja među atletičarima koji imaju svoje drvo u ovom Drvoredu šampiona. Nadam se da će se ovaj krug proširiti i da ćemo i u budućnosti imati prilike da se radujemo osvojenim odličjima. Sa treninzima sam počela pre par meseci, za sada sve teče po planu, i zdavstveno je sve u redu, što je najbitnije“, rekla je Tatjana Mirković.\nOna je zasadila drvo koje se zove KATALPA, raskošno ukrasno drvo koje može da raste do 15 metara, i da živi do sto godina.\nVideo of TsTXVPQx0ww


Vodila majku na terapije i usput pljačkala medicinare\nPolicija je uhapsila Tanju Janković (30) iz Banjaluke zbog više krađa izvršenih u Univerzitetsko-kliničkom centru Republike Srpske.\nTokom istrage utvrđeno je da je Jankovićeva u julu i avgustu ove godine dovodila majku na terapije, a zatim iskoristila odsustvo zaposlenih radnika UKC RS i iz njihovih novčanika ukrala oko 500 maraka.\nMarija Markanović, portparol Policijske uprave Banjaluka, objasnila je da je osumnjičena identifikovana nakon istrage koja je vođena na ravetljavanju krivičnih dela krađe izvršenih u prostorijama zdravstvene ustanove.\n- Osumnjičena se tereti da je u vremenskom periodu od 11. jula do 10. avgusta ove godine izvršila tri krivična dela krađe iskoristivši odsustvo oštećenih i iz novčanika ukrala novac u ukupnom iznosu od oko 500 KM - navela je portparolka Policijske uprave Banjaluka.\nNakon informacija o krađama u UKC RS policija je odmah obavestila dežurnog okružnog tužioca Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka koji je naredio da se dostavi izveštaj protiv osumnjičene zbog počinjenih krađa.\n- Policija nastavlja rad u cilju utvrđivanja da li se osumnjičena može dovesti u vezu sa drugim izvršenim krivičnim delima protiv imovine - zaključila je juče portparolka Policijske uprave Banjaluka, Marija Markanović.\nPodsetimo, pre tri meseca policija je uhapsila zdravstvenog radnika Marka Maleševića (21) iz Ribnika, jer je pljačkao pacijente na Klinici za onkologiju UKC RS.\nIako su detalji ovog slučaja ostali skriveni od očiju javnosti, „EuroBlic“ je otkrio da se Malešević nije zaustavio na jednom, već je počinio nekoliko krivičnih dela koja su okvalifikovana kao teške krađe.\n- Na osnovu naredbe Osnovnog suda u Mrkonjić Gradu tokom pretresa kuće i pomoćnih objekata koje koristi osumnjičeni pronađeni su predmeti, odnosno novčanici sa ličnim dokumentima i nakit, a koji potiču iz krivičnih dela. Pronađeni predmeti biće deo materijalnih dokaza protiv osumnjičenog u budućem krivičnom postupku - izjavila je ranije Marija Markanović, portparol PU Banjaluka.\nProtiv osumnjičenog je takođe dostavljen izveštaj Okružnom javnom tužilaštvu Banjaluka. Jedina sankcija koju je tada „zaradio“ Malešević bila je smanjenje plate i premeštaj na drugu kliniku.\nKrivični zakonik Republike Srpske za krivična dela krađe predvideo je maksimalnu kaznu od tri godine zatvora.


Aktuelno, 01 januar 2018\nponedjeljak 1 januar 2018\nPeti dan protesta u Iranu, do sada 10 žrtava\nU protestima koji se već peti dan održavaju u nekoliko iranskih gradova poginulo je 10 osoba osoba.\nTrump u prvom tweetu u 2018. napao Pakistan\nAmerički predsjednik se u Novoj, kao i u prošloj godini oglasio tweetovima. Ovog puta je na Twitteru optužio Pakistan da laže i vara Sjedinjene Države, pružajući utočište teroristima, dok istovremeno prima milijarde dolara inostrane pomoći.\nPentagon sprema promjenu strategije u Siriji\nSAD se spremaju promijeniti svoj pristup u Siriji, i obećavaju pomoć u obnovi nakon poraza Islamske države i njenog samoproglašenog kalifata.\nApple se izvinjava, smanjuje cijenu baterije na 29 dolara\nKompanija Apple izvinila se zbog usporavanja starijih modela Iphonea.\n2017: Godina u kojoj je Tužilaštvo sumnjičilo Dodika i provjeravalo prijavu protiv Izetbegovića\nMilorad Dodik, predsjednik RS, imao je status osumnjičenog zbog sprovođenja referenduma o Danu RS, a Bakir Izetbegović bio predmet tužilačke provjere zbog neuspjelog pokušaja revizije presude po osnovu tužbe BiH protiv Srbije.\nREKORDNA GODINA: Uprava za indirektno oporezivanje prikupila 7 milijardi maraka\nUprava za indirektno oporezivanje BiH premašila je danas rekordnih sedam milijardi KM prihoda od indirektnih poreza prikupljenih u ovoj godini.\nCORMACK: Dodik treba odustati od svojih ciljeva da BiH konstantno vuče unazad\nAmerička ambasadorica u BiH Maureen Cormack izjavila je da je odluka o stavljanju predsjednika RS Milorada Dodika na američku "crnu listu" politička odluka američke vlade, donijeta na vrlo visokom nivou.\nRATNI ZLOČIN: Četiri optužnice protiv 14 osoba\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine (BiH) podiglo je danas četiri optužnice za ratne zločine protiv ukupno 14 osoba. Optužnice obuhvataju genocid u Srebrenici, te zločine na području Ključa, Prijedora i Ilijaša.\nOptužnica za genocid protiv ratnog ministra policije RS\nTužilaštvo BiH podiglo je optužnicu protiv Tomislava Kovača, ratnog ministra unutrašnjih poslova Republike Srpske, za genocid u Srebrenici u julu 1995. godine, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nUpute za kalendar Glasa Amerike\nHrana u eri društvenim medija\nRehabilitacioni centri ranjenim vojnicima pružaju priliku za novi život\nViše od 100 umrlih od coronavirusa\nOkončana potraga u Turskoj\nTrumpov predstavio plan za Bliski istok, Palestinci ga odbacili kao „zavjeru”\nPočelo suđenje bivšem glavnom tužiocu Goranu Salihoviću\nSiniša Veselinović, Agencija za rad i zapošljavanje BiH: I odlazak radne snage umanjuje broj nezaposlenih


Napadač nožem povrijedio pet osoba u Manchesteru, policija ga uhapsila - Klix.ba\nIstraga u toku Napadač nožem povrijedio pet osoba u Manchesteru, policija ga uhapsila\nManchester napad nožem\nPet ljudi je povrijeđeno u napadu koji se dogodio u trgovačkom centru Arnadale u Manchesteru, javlja BBC.\nMuškarac je viđen kako trči i nožem napada ljude u trgovačkom centru. Policija nema informacija o smrtnim slučajevima. Antiteroristička jedinica predvodi istragu, a muškarac u četrdesetim je uhapšen kao osumnjičeni za ozbiljan napad.\nTrgovački centar je evakuisan, a tramvajski saobraćaj obustavljen.\n"Možemo potvrditi da je pet osoba povrijeđeno nožem. Svi su prevezeni u bolnicu. U početnoj fazi istrage razmatramo motiv ovog užasnog incidenta te okolnosti. S obzirom na lokaciju i prirodu napada, istragu vodi antiteroristička policija", saopćeno je iz mančesterske policije.\n"Muškarac je trčao okolo i nožem napadao ljude. Jedan čovjek je ušao u moju prodavnicu s posjekotinom. Nedugo nakon toga je osiguranje naredilo zatvaranje prodavnica", izjavio je jedan od uposlenika trgovačkog centra.


NEMAČKI DNEVNIK FAZ: Vučićevi hvalospevi u korist agresivne propagandne kampanje kineskog rukovodstva – Balkanekspresrb.rs\nNEMAČKI DNEVNIK FAZ: Vučićevi hvalospevi u korist agresivne propagandne kampanje kineskog rukovodstva\n19/03/2020 Off By BERB\nNemački dnevnik Frankfurter algemajne cajtung (FAZ) je 18. marta ocenio da su se “apeli za pomoć i podanički hvalospevi vlasti u Beogradu Kini savršeno uklopili u agresivnu propagandnu kampanju kojom kinesko rukovodstvo želi da redefiniše svoju ulogu i zataška greške koje je počinilo na početku epidemije korona virusa”.\nNemački list piše da je predsednik Aleksandar Vučić apelovao na Kinu da pomogne Srbiji u borbi protiv epidemije korona virusa, i da je “taj poziv ujedno povezao sa napadom na Evropsku uniju, rečima da evropska solidarnost ne postoj i da je to samo bajka”.\nVučić je, piše FAZ, rekao da se iz Evrope ne može očekivati pomoć i da Vlada Srbije sada najveću nadu polaže u Kinu i predsednika Si Đinpinga, kojeg je nazvao “dragim prijateljem” i “bratom” srpskog naroda.\n“Kinesko rukovodstvo je sa zahvalnošću prihvatilo hvalospeve iz Srbije”, a vest o prvoj isporuci kineske medicinske opreme Beogradu postala je 16. marta udarni naslov na kineskom internetu.\n“Vest o tome u kineskom partijskom megafonu ‘Narodne novine’ (Ženmin Žibao) pregledana je 380 miliona puta. Državna televizija je s uživanjem citirala rečenicu o ‘nepostojećoj evropskoj solidarnosti’. Portparol Ministarstva spoljnih poslova naveo je Srbiju kao primer ‘izgradnje svetske zajednice sa zajedničkom budućnošću’. To je fraza kojom Si Djinping voli da opisuje globalne liderske ambicije svoje zemlje”, piše FAZ.\nKineski lider ni inače, piše FAZ, ne krije da pandemiju namerava da iskoristi da bi uvećao ugled i uticaj Kine u svetu.\n“Pomoć koju je Peking uz veliku pompu obezbedio za Srbiju i Italiju deo je propagandne kampanje kojom kinesko rukovodstvo želi da redefiniše sopstvenu ulogu u borbi protiv korona virusa. Umesto kao uzročnik krize, želi da se predstavi kao spasilac”, piše nemački dnevnik.\nPo pisanju lista, izbijanje epidemije u kineskom gradu Vuhanu nanelo je ozbiljan udarac imidžu Pekinga, pošto su početno zataškavanje krize i haotični uslovi u bolnicama izazvali gnevne zahteve za transparentnočću i slobodom štampe i govora, koji su ugušeni čvrstom rukom i cenzurom.\nMedjutim, otkako je broj zaraženih u Kini počeo da opada i Evropa “preuzela ulogu epicentra” pandemije, rukovodstvo u Pekingu smatra da je na pobedničkom putu.\n“Svako malo se iz zvaničnih izvora naglašava da je kineski autoritarni sistem vladavine sposobniji od zapadnih demokratija da se izbori s krizom ovakvih razmera. Retorika samouverenosti podseća na finansijsku krizu 2008. godine, kada se prvi put čula priča o nadmoći kineskog sistema. Ali se ta poruka sada ne upućuje samo sopstvenom stanovništvu, već i međunarodnoj javnosti”, piše FAZ.\n“Zato Peking s neskrivenom agresivnošću reaguje na inostrane novinare koji drugačije od državnih medija opisuju kako se Kina bavi epidemijom. Oni su meta kleveta da su rasisti, neznalice i moralno iskvareni, a njihovo izveštavanje apsurdno”, piše FAZ.\nFAZ, medjutim, ocenjuje i da “primer Srbije pokazuje da kinesko rukovodstvo nije jedino koje ima potrebu da skreće pažnju javnosti i zataškava”.\nDnevnik piše da je još početkom februara ministar zdravlja Srbije “sa svom ozbiljnošću izjavio da srpski naučnici mogu da proizvedu vakcinu protiv virusa Sars-CoV-2”, a da je zatim beogradski pulmolog Branislav Nestorović 26. februara u televizijskom obraćanju javnosti u prisustvu “nasmejanog predsednika” Vučića rekao da je u pitanju “najsmešniji virus u istoriji čovečanstva” koji postoji samo na Fejsbuku.\nStav Vlade Srbije, piše FAZ, počeo je da se menja tek kada su zabeleženi prvi slučajevi zaraze, i ona je polako počela da pokazuje ozbiljnost koju su mnogi građani od nje očekivali i ranije.\n“Suočen s rastućim brojem slučajeva, i pulmolog Nestorović je kasnije rekao da se prethodnom izjavom ‘samo malo šalio’. Vučić je srpske novinare, koji su citirali njegovog pokaznog doktora, optužio da lažu i suprotno istini je tvrdio da ‘niko nije rekao da je to najsmešniji virus”, podseća nemački list.♦\nTagsAleksandr Vučić Kina Korona virus\nKORONA VIRUS: EU “zaboravila” zapasni Balkan?