Simbolični povratak u „porodicu“ | Savremeni svet\nPočetna strana > Rubrike > Savremeni svet > Simbolični povratak u „porodicu“\nBraneći ideju o povratku zemlje u vojni vrh NATO-a posle više od četiri decenije, Sarkozi je istakao učešće Francuske u misijama u Bosni, na Kosovu i u Avganistanu. Odluka koju je protekle nedelje saopštio predsednik Nikola Sarkozi, o povratku Francuske u vojnu komnadu NATO-a, nazvana je istorijskom. Ona je je, pre svega, simbolična.\nŠef države je, odlučno i uz odgovarajuće grimase, iz petnih žila branio ovu odluku kojoj su se u zemlji suprotstavile sve glavne opozicione snage, ali i oni desničari odani degolovoj tradiciji. Četrdeset i tri godine nakon što je slavni general povukao zemlju sa komandnih funkcija Severnoatlantske organizacije, sa obrazloženjem da želi da sačuva nezavisnost od SAD, Sarkozi je na putu da promeni ovu jedinstvenost Francuske u svetu, koju su njegovi prethodnici brižljivo gajili. De Golova odluka je doprinela da Francuska zauzme posebno mesto u horu zapadnih zemalja, kao alternativa politici koju je vodila Bela kuća, što je njenoj diplomatiji omogućilo šire manevarsko polje.\nNe treba smetnuti s uma da je Francuska 90 odsto u NATO-u i da nikada nije ni izlazila iz ove vojne organizacije, čiji je jedan od osnivača. Francuska je uvek zadržala svoje mesto u političkom vrhu alijanse. Na terenu je kao članica NATO-a učestvovala u bombardovanju Jugoslavije i sve više se uključivala u njene operacije, od Bosne i Kosova do Avganistana, do te mere da je postala četvrta zemlja po doprinosu u ljudima i budžetu.\nOna je, dakle, prisutna politički i operativno, ali u vojnoj komandi gotovo da nema predstavnika i to je ono što Sarkozi želi da ispravi, ističući da je u nacionalnom interesu da zemlja učestvuje u formiranju vojne strategije najveće svetske vojne organizacije, koja broji 26 članica, od kojih 21 evropskih. Evolucija Francuskih odnosa sa NATO-om poslednjih decenija išla je u pravcu potpune integracije, pa ova odluka nije neočekivana.\nPitanje je, međutim, šta dobija, a šta gubi. O tom pitanju postoji duboki raskol na francuskoj političkoj sceni. Dok Sarkozi i njegovi barjaktari, ministar spoljnih poslova, Bernar Kušner i ministar odbrane, Erve Moren, ističu da ova odluka neće dovesti u pitanje nacionalnu nezavisnost, navodeći da će Francuska zadržati nezavisnu kontrolu nad svojim nuklearnim naoružanjem, protivnici, među kojima su bivši premijeri Dominik de Vilpen i Lionel Žospen, kao i bivši ministar spoljnih poslova, Iber Vedrin i bivši ministar odbrane, Alen Rišar, ukazuju da će Francuska, naprotiv, izgubiti svoj jedinstven glas i potpasti pod uticaj SAD.\nŠef države je insistirao da ulazak u vojnu komandu neće mnogo promeniti postojeći poredak stvari, ali promena je, jasno je iz reakcija, simbolična. Isticanje nezavisnosti Francuske, ma kako bilo simbolično, išlo je na ruku njenom imidžu i njenoj diplomatiji, a nekoliko mesta u komandi NATO-a joj neće doneti više uticaja na međunarodnoj sceni, već bi, naprotiv, mogle da izazovu sumnju u njenu nezavisnost od američke politike. Zastupnici povratka ističu, međutim, vojne prednosti – učešće u razvijanju doktrina – i industrijski profit – razvijanje novih sistema naoružanja.\nVeliko pitanje je i da li Sarkozi ovim simboličnim približavanjem NATO-u podriva koncept evropske odbrane ili ga snaži, kao što hoće da uveri javnost. Evropska odbrana, koja sporo napreduje, rizikuje da se nađe u drugom planu. Većina evropskih članica NATO-a, naročito onih koje su se nalazile unutar Sovjetskog Saveza, veruje, pre svega, u američki „kišobran“ kada je u pitanju njihova bezbednost.\nOstaje i pitanje prave misije NATO-a, koja je mutirala po završetku hladnog rata. Sarkozi je branio intervencionizam, sličnim tonom kojim se izražavala prethodna američka administracija. “Od 1992. godine, izvlačeći zaključke iz novog stanja u svetu, išli smo sa NATO-om u Bosnu, pa na Kosovo, nakon što smo porazili Srbiju Miloševića (...)”, rekao je Sarkozi.\nPredstavljajući se kao neko ko brani princip nacionalnog integriteta, Sarkozi je napravio razliku između Gruzije i Bosne i Hercegovine. “Bosanski problem je rešen zahvaljujući američkim snagama, dok je problem u Gruziji rešen političkom voljom Evrope. Da li Evropa želi da je ostavimo na miru, ili Evropa želi mir? Izbor je jasan”, poručio je, dodajući da je Francuska imala „ponižavajuće iskustvo“ sa teorijom „ostavite nas na miru“, što je aluzija na njenu uzdržanost na početku ratova u bivšoj Jugoslaviji.\nUloga NATO-a je, može se zaključiti, da zavede mir na „kontinentima i u zemljama koje imaju ambiciju da budu ostavljene na miru“, a u kojima „jednog dana izbije rat“. Severnoatlantski savez je za Sarkozija „simbol zajednice koja deli iste vrednosti“, odnosno „vrednosti zapadne demokratije“. U svetlu opasnosti od novih pretnji poput terorizma, širenja nuklearnog naoružanja i napada na satelitske i informaticcke sisteme („Nacionalna teritorija bi mogla sutra da bude napadnuta, kao i naših saveznika“) potrebno je znati „ko vam je porodica“.\n„Uslov za nezavisnost je znati kojoj porodici pripadate, jer usamljena zemlja, zemlja bez prijatelja, nema nikakav uticaj“, poručio je naciji, ističući da su „naši saveznici i prijatelji zapadna porodica“. Odgovarajući implicitno Vilpenu, on je rekao da NATO ne vodi „rat civilizacija“, navodeći, kao primer, argument koji je često isticala administracija bivšeg američkog predsednika Bila Klintona, da je vojni savez „pritekao u pomoć muslimanima u Bosni i na Kosovu, protiv pritiska (Slobodana) Miloševića“. „To je istorijska istina koju svako može da konstatuje“, insistirao je francuski predsednik.


Sinoć u Kotežu teže povređene dve devojke na motoru - www.lobi-info.rs\nBojan K. 30. jula 2014., 10:59 3.6k Views\nSinoć oko 21.30 dogodila se saobraćajna nesreća u ulici Olge Jovičić u Kotežu u kojoj su teže povređene dve devojke koje su bile na motoru.\nDevojka koja je upravljala motorom, starosti oko 20 godina, zadobila je povredu glave, rascep usne i povredu levog kuka, dok je devojka starosti 28 godina, koja je bila suvozač, tom prilikom teže povređena. Ona je zadobila povrede glave i leđa u slabinskoj regiji, potres mozga i uganuće levog skočnog zgloba, istakla je portparol Hitne pomoći doktorka Nada Macura.\nHitna pomoć je obe devojke prevezla u Urgentni centar.\nSliku nam je poslao Bojan Savić\nNaslovna slika: Ilustracija\nPrethodna objava Kako Google Street View vidi Levu obalu\nSledeća objava Nevreme kako došlo, tako i otišlo


U Torontu otkazano više od 100 letova zbog nevremena\nVisse od 100 letova otkazano je danas sa Međunarodnog aerodroma "Pirson" u Torontu, a više desetina je odloženo zbog snežne oluje koja je pogodila Kanadu.\nI na Aerodromu "Pjer Eliot Trido" u Torontu odloženo je više od 70 letova.\nMeteorolozi u Kanadi navode da u regionu Montreala danas može da se očekuje do 28 centimetara snega. U delovima Kvebeka, kažu, pašće i do 43 centimetara snega.\nUpozorenja na snežnu oluju su na snazi za delove južnog Ontarija, u Kvebeku, Nju Brunsviku i još nekim delovima zemlje.


Novi pravilnik o kozmetičkim proizvodima - Advertiser Serbia\nNovi pravilnik o kozmetičkim proizvodima\nS ovim u vezikompanijezaštita potrošača\nNovi pravilnik o kozmetičkim proizvodima stupio je na snagu 5. septembra, a time je ova oblast potpuno usklađena sa propisima EU. Novi pravilnik donosi i dosta novina\nTako, ukoliko se za proizvod navodi da umanjuje bore ili hidrira kožu, u dokumentaciji mora postojati dokaz navedenog efekta.\nUsklađivanjem načina deklarisanja kozmetičkih proizvoda sa zahtevima evropske uredbe uvedena je mogućnost da se na kozmetičkim proizvodima sa rokom trajanja dužim od 30 meseci ne navodi datum minimalne trajnosti.\nDodatno, usklađene su liste zabranjenih i ograničenih supstanci i korigovan je pristup prisustvu nečistoća i supstanci u tragovima. Ovo se, na primer, odnosi na supstance kao što su konzervansi, UV filteri, boje i mnogi drugi kod kojih su ranije postojale određene razlike u dozvoljenim i nedozvoljenim koncentracijama, što više nije slučaj. Na ovoj listi se nalazi čak 1.611 zabranjenih supstanci.\nSedmi po redu SoMo Borac pokazao najbolje digitalne radove i trendove za sledeću godinu\nEvropski sud presudio u korist Google-a


Novi Pazar: Skupštinsko zasjedanje ušlo u četrnaesti sat – Sandzak Vijesti\nNovi Pazar: Skupštinsko zasjedanje ušlo u četrnaesti sat\nSjednica Skupštine Novog Pazara traje već 14 sati, a odbornici su usvojili tek trećinu od predviđenih 75 tačaka dnevnog reda.\nOsim drugog rebalansa budžeta i potvrđivanja mandata novim odbornicima lokalnog parlamenta, danas je usvojen i predlog da se Murska ulica nazove po Naseru Vučelju, Novopazarcu koji je kao pripadnik Vojske Jugoslavije poginuo 1999. godine.\nSkupština je usvojila i Odluku o utvrđivanju doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta kojom je smanjena naknada za izgradnju stambenih objekata površine manje od 200 kvadrata. Usvojena je i odluka kojom će biti uvećana taksa za isticanje reklama kladionicama i kockarnicama pa će sada iznositi 101 dinar dnevno po kvadratnom metru reklame.\nNa sjednici je odlučeno i da boravišna taksa za smeštaj u ugostiteljskim objektima bude smanjena sa 120 na 110 dinara po danu.\nIzabrani su članovi savjeta za bezbjednost i rodnu ravnopravnost, a usvojena je i promjena naziva Sportsko-sajamske ustanove “Pendik” u Ustanova za sport, kao i izmene statuta te javne ustanove.\nNa dnevnom redu će još biti i nova kadrovska riješenja i imenovanje novih direktora “Gradske čistoće”, “Parking servisa”, “Zavoda za urbanizam”, Turističke organizacije i Sportsko-sajamske ustanove “Pendik”,a po sprovedenom konkursu biće imenovan direktor Javnog preduzeća za uređenje građevinskog zemljišta.\nDirektori javnih preduzeća i ustanova podnijeće izvještaje o radu u prošloj godini odbornicima lokalnog parlamenta.\nNa dnevnom redu je i izvještaj o radu Štaba za vanredne situacije tokom epidemije korona virusa u Novom Pazaru.


Naslovna/Hronika/Poštar oštetio budžet Srpske za 32.000 KM\nPotpisivao uputnice kao isplaćenje za devet umrlih\nFočanska policija podnijela je izvještaj Okružnom javnom tužilaštvu u Trebinju protiv radnika “Pošta Srpske” čiji su inicijali D.Ž. iz Foče, zbog sumnje da je počinio krivična djela pronevjera i falsifikovanje isprave čime je budžet Republike Srpske oštetio za 32.000 KM.\nD.Ž. se sumnjiči da je, obavljajući poslove poštara u preduzeću za poštanski saobraćaj “Pošte Srpske”, od februara 2013. do januara ove godine svojeručno potpisivao uputnice kao isplaćene za devet umrlih lica korisnika invalidnine, boračkog dodatka i korisnika novčanih sredstava odlikovanom borcu, saopšteno je iz Policijske uprave Foča.\nNa taj način pribavio je imovinsku korist od oko 32.000 KM.\nbudžet Policija Prevare tužilaštvo\nRonioci izvukli tijelo iz Vrbasa\nSaobraćajka u trebinjskom tunelu, vozila slupana, putnici dobro


Nakon dvonedeljne pauze Spartak dočekuje Bačku – FK Spartak Ždrepčeva krv Subotica\nNakon dvonedeljne pauze zbog obaveze reprezentacije u Ligi nacija nastavlja se takmičenje u Super ligi. Subotičani u subotu 24. novembra sa početkom od 13 časova na stadionu u Kuli dočekuju ekipu Bačke.\nŠef struke Predrag Rogan ističe važnost narednog duela – Pred nama je još jedna izuzetno važna nas. Govorio sam u poslednjih šest kola da je za nas svaka naredna utakmica kao finale i u tom raspoloženju dočekujemo sutrašnji duel. Momci su svesni toga, dobro su radili protekle dve nedelje i sa nestrpljenjem iščekuju sutrašnji duel. Imamo određenih igračkih problema vezanih sa povredama, ali sam uveren da oni koji istrače da će dati sve od sebe da konačno zabeleže pobedu. Osvajanjem sva tri boda iz ovog duela, osvajanje pet bodova iz proteklih izuzetno teških šest kola dobiće posebno na značaju. Spartak ne zaslužuje mesto na kojem se trenutno nalazi, nadam se da će nam sreća napokon biti naslonjena te iz ovog meča izaći kao pobednici.\nGolman Miloš Ostojić očekuje pobedu – Naša priča je takva da bi nam jedna pobeda izuzetno značila u samopouzdanju i potvrdi dobrih partija u poslednjih par kola. Mislim da nas ni sreća nije pratila, ali i nju treba zaslužiti. Razmišljamo samo o pobedi i o tri boda koja su nam vrlo važna.


Foto: STr Yangon / Tanjug/AP\nU Mjanmaru vlada haos od februara, kada je vojska državnim udarom preuzela vlast. Od tada je više od 1.100 ljudi poginulo usled represije vlasti nad demonstrantima koji joj se suprotstavljaju.\nIzvestilac UN za ljudska prava u Mjanmaru Tom Endrjuz rekao je u petak pred Generalnom skupštinom UN da strahuje od pogoršanja situacije i optužio vojnu huntu za "gomilanje desetina hiljada vojnika i teškog naoružanja" na severu zemlje.\nVojna hunta je danas odbacile te optužbe, optuživši Ujedinjene nacije da koriste ljudska prava kao "političko sredstvo za mešanje u unutrašnja pitanja" Mjanmara.\n"Navodi UN mogu da stvore samo dodatne podele u zemlji i podstiču na nasilje unutar nje", navele su vojne vlasti Mjanmara.\nNepunih devet meseci od preuzimanja vlasti, mjanmarski generali i dalje ne uspevaju da stave pod kontrolu opoziciju, čiji se pripadnci redovno sukobljavaju sa vojskom.\nHunta je danas navela da je od početka nemira u februaru nestalo više od 70 vojnika i 93 policajca. Analitičari veruju da vojna vlast minimizira sopstvene gubitke.\nVojna vlast je pod sve većim pritiskom međunarodne zajednice da započne dijalog sa protivnicima.\nAmerički novinar u Mjanmaru osuđen na 11 godina zatvora zbog podsticanja na nasilje i pobunu


Magazin Intermezzo – PR u BiH: Loš imidž zbog nestručnog kadra i nepostojanja strukovnog udruženja\nPR u BiH: Loš imidž zbog nestručnog kadra i nepostojanja strukovnog udruženja\nU istraživanju o stanju PR profesije u BiH, koje je realizovala agencija PRIME Communications, učestvovalo je 115 PR praktičara.\nRezultati istraživanja pokazali su da 63,5 % ispitanika ima više od 5 godina iskustva u ovom poslu, a da je 36,5 % njih prije toga radilo u novinarstvu.\nIspitanici su identifikovali da uspješan PR-ovac treba da ima dobre komunikacione vještine i javni nastup, da poznaje i razumije biznis, te da razvija menadžerske vještine.\n“Realizovali smo treće istraživanje sa PR praktičarima kako bi imali pregled šta se sve promijenilo u posljednjim godinama, u kojem pravcu se struka u Bosni i Hercegovini razvija, te sa kojim se izazovima svakodnevno susrećemo u praksi. Nadamo se da će ovi podaci pomoći u unapređenju PR struke. Kada postanemo svjesni gdje se trenutno nalazimo, možemo dobiti i jasniju viziju u kojem pravcu struka treba da ide kako bi zaista bila posmatrana kao strateška funkcija u svojim organizacijama”, istakla je Lejla Brčaninović, PR direktorica agnecije PRIME Communications.\nIako skoro svi ispitanici (97,4 %) smatraju da PR menadžer treba da učestvuje u donošenju strateških odluka, samo 36,5 % ima priliku da to zaista i radi.\nDva glavna razloga za loš imidž PR-ovaca su nestručan kadar, te nepostojanje strukovnog udruženja. Ispitanici i dalje najviše sarađuju sa dnevnim novinama, a od novijih komunikacijskih kanala najviše koriste službene web stranice.\nKao i prethodnih godina ispitanici (56 %) su odgovorili da se najviše bave odnosima s medijima, te da su najveći problemi nedostatak finansijskih sredstava i nerazumijevanje važnosti odnosa s javnošću od strane menadžmenta.\n73% ispitanika navelo je da pored zaduženja koje obavljaju kao osobe za odnose s javnošću u svojoj organizaciji, obavljaju i druge funkcije i obaveze koje nisu direktno vezane za PR.\nRezultate istraživanja možete pogledati na http://prime.ba/stanje-pr-profesije-u-bih-2013/\nDodik:BiH ima loš imidž zbog Federacije BiH\nZbog državne politike saobraćaj je loš\nPrikupljeno 20.000 srca za udruženja koja pomažu osobama sa Down sindromom u BiH\nSve bolji imidž RS u EU\nZa loš rejting krivi političari


Građani Bosne i Hercegovine zadužili su se kod komercijalnih banaka od početka ove godine za više od pet milijardi eura, a akonomski analitičari procjenjuju kako je to dokaz teškog materijalnog stanja u kojemu se građani nalaze pa kreditiranjem nastoje osigurati golo preživljavanje, piše u ponedjeljak sarajevski 'Dnevni avaz'\n'U posljednjih pet godina uočava se konstantan blagi rast kredita stanovništvu na godišnjoj razini koji se kreće između 3,9 i 7,3 posto. Krediti građanima iznose skoro 48 posto od ukupno plasiranih bankovnih kredita i u prvoj polovini ove godine porasli su za oko 220 milijuna eura', navodi se u analizi Središnje banke BiH.\nAnalitičari ocjenjuju kako je zaduženost povećana zbog teške ekonomske situacije u BiH pa građani u podizanju kredita vide mogućnost za osiguravanje gole egzistencije. 'Vidi se da se radi u sustavu preživljavanja, da su krediti postali instrument za preživljavanje i funkcioniranje obitelji.\nNesporno je da se radi o ozbiljnom problemu kojim bi se trebali baviti ministarstva financija, gospodarstva i rada', kazao je za 'Avaz' ekonomski analitičar Zoran Pavlović i dodao kako je 'čudnim sustavom stvoreno ozračje u kojem mali broj ljudi ima mnogo novca koji im stoji na štednji'.


Crna Gora dobila podršku za veliki naučni projekat – PRIVREDNI PORTAL\nNaučni forum, na kojem će 25. i 26. u Trstu biti predstavljeni prvi finalni rezultati rješenja za obje opcije Međunarodnog instituta za održive tehnologije na prostoru Jugoistočne Evrope, koji bi trebalo da bude osnovan u Crnoj Gori, kulminacija je ogromnog truda koji je uložen tokom prethodne godine, kako na naučnoj, tako i na političkoj sceni, kazala je za Pobjedu ministarka nauke Sanja Damjanović.\nNa naučni forum, koji organizuje resor na čijem je čelu Damjanović, u saradnji sa Međunarodnim institutom iz Trsta “Abdus Salam ICTP”, doći će više od 100 učesnika.\nKako je rekla, uspjeli su da privuku pažnju najznačajnijih evropskih institucija, kako političkih tako i naučnih, ali i poslovne zajednice u regionu.\n“Doći će i predstavnici Međunarodne agencije za atomsku energiju, Evropskog društva fizičara, ESFRI, ali i istaknuti predstavnici naučne zajednice CERN-a, HIT-a, CNAO, GSI/FAIR, DESY”, precizirala je Damjanović.\nCentralni dio foruma, prema njenim riječima, posvećen je predstavljanju idejnih rješenja za dvije opcije instituta četvrte generacije sinhotronskog izvora zračenja i hadronske kancer terapije i istraživanje u biomedicini pomoću protona i težih jona.\n“Obje opcije međunarodnog instituta su različite, ali komplementarne i raduje da imamo praktično isti broj interesanata za jednu i drugu, što je važno, jer povećava šansu da se obje realizuju, a od toga bi region imao ogromne benefite”, naglasila je Damjanović.\nOdluka, kako je rekla, zavisi od investicija, a postoji mogućnost da se prvo izradi jedna opcija, pa potom i druga. Ministarka je najavila da će u narednim mjesecima raditi na aplikacijama za evropske fondove i dodala da se, u resoru na čijem je čelu, već pripremaju za komponentu najznačajnijeg evropskog programa za istraživanja i inovacije Horizont 2020 Marija Kiri.\n“U pripreme su uključeni predstavnici naučne i poslovne zajednice regiona, kao i renomirane institucije Zapadne Evrope. Formiran je Upravni odbor za izradu međunarodnog instituta, izabrana sam za predsjednicu, a prvi sastanak imaćemo 30. januara u Sofiji u Bugarskoj”, naglasila je Damjanović.\nForum su podržali UNESKO, Međunarodna agencija za atomsku energiju, Evropsko društvo fizičara i Međunarodna fondacija za razvoj.\nObuka kadra sada najvažnija\nDamjanović je naglasila da pored evropske finansijske podrške očekuju i podršku institucija i naučnika iz regiona, kako bi što prije počeli proces edukacije mladog naučnog i tehničkog kadra, što je jedna od najvažnijih komponenti u osnivanju međunarodnog instituta.\n“U domenu edukacije i obuke ljudi koji će biti nosioci projekta, podrška svih partnerskih institucija je od ključne važnosti, a već imamo obećanje Međunarodne agencije za atomsku energiju da će finansijski podržati obuke polovinom ove godine”, zaključila je ona\nTags: Međunarodni institut za održive tehnologije, Ministarstvo nauke, naučni forum u Trstu, naučni projekti, Sanja Damjanović\nhttp://www.privredniportal.me/portal/wp-content/uploads/2018/01/sanja-1000x555.jpg 555 1000 admin http://www.privredniportal.me/portal/wp-content/uploads/2017/01/logo.png admin2018-01-24 09:23:482018-01-24 09:23:48Crna Gora dobila podršku za veliki naučni projekat\nKako do zarade na Youtube-u Šta 2018. godina donosi od noviteta menadžerima ljudskih resursa?


Od juna 2016. u Federaciji BiH se neće ovjeravati zdravstvene knjižice\nAko bude sve išlo po planu, građani u Federaciji BiH od polovine 2016. godine više neće morati ovjeravati zdravstvene knjižice, piše bh. novinska agencija Patria.\nFederalno ministarstvo zdravstva u narednoj godini planira završiti projekt informatizacije u domovima zdravlja i ambulantam u Federaciji, koji je započet još 2012. godine.\nProjekt vrijedan oko 5,5 miliona eura, finansiran od Svjetske banke i Razvojne banke Vijeća Evrope, podrazumjeva da bi papirnate zdravstvene kartone od naredne godine trebali zamijeniti oni elektronski, umjesto paprinih knjižica građani će dobiti elektornske zdravstvene knjižice…\nPlan Federalnog ministarstva zdravstva je da u buduće i uputnice kao i recepte građani imaju samo u elektronskoj formi.\nGlasnogovornik Federalnog ministarstva zdravlja Zlatan Peršić rekao je za bh. novinsku agenciju Patria da će informatizacija sistema omogućiti brži, efikasniji i racionalniji zdravstveni sistem u Federaciji.\n“Uvođenjem elektronskog kartona omogućava porodičnom ljekaru lakši i brži rad; uvođenjem elektronskih zdravstvenih kartica bi se ukinula obaveza redovnog ovjeravanja knjižice obzirom da bi se to radilo elektronski; a elektronske uputnice i recepti bi dodatno značajno ubrzali protok medicinskih informacija u okviru sistema te time ubrzali procedure i pacijentima omogućili bržu i efikasniju zdravstvenu uslugu” – rekao je Perišić.\n← Rok za uplatu “markica” zdravstvenog osiguranja produžen do kraja aprila\nVlada TK: Usvojen godišnji obračun za 2014. godinu →\n03/12/2018 Mirza Musanovic\t0\nLani u EU bila 6.522 lažna azilanta iz BiH\nPočeo je ramazan, mjesec posta, oprosta, ibadeta i dobročinstva\n05/06/2016 06/06/2016 Mirza Musanovic\t0


Dan žitara u okviru 85. Međunarodnog poljoprivrednog sajma u Novom Sadu! (SRB) – PoljoMagazin\nDan žitara u okviru 85. Međunarodnog poljoprivrednog sajma u Novom Sadu! (SRB)\nUdruženje “Žita Srbije” u saradnji sa Organizacijom za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (UN FAO) i Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD), organizovalo je tradicionalni Dan žitara u okviru 85. Međunarodnog poljoprivrednog sajma u Novom Sadu. Na skupu su uručene povelje najuspešnijim kompanijama u sektoru proizvodnje, prerade i trgovine žitaricama i uljaricama, a za izvoznika godine proglašen je “MK COMMERCE”, navodi se u saopštenju Udruženja “Žita Srbije”.\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović je otvorio skup i pozdravio preko sto prisutnih najvećih proizvođača i izvoznika žitarica i uljarica i tom prilikom naglasio da država prepoznaje i podržava rezultate koje žitari ostvaruju, kao i da je “posao države da u susretima sa najvišim zvaničnicima otvara nova tržišta, kao što su na primer Egipat i Turska, i da obezbedi unapređenje infrastrukture. To se, između ostalog odnosi i na unapređenje rečnog transporta, jer je prevoz rekom devet puta jeftiniji nego drumski.” Ministar Nedimović je istakao da će nastaviti realizaciju međunarodnih projekata koje Ministarstvo poljoprivrede realizuje sa FAO i EBRD, kao i saradnju sa udruženjem “Žita Srbije”.\nPrema rečima direktora Udruženja Žita Srbije Vukosava Sakovića: “Sarađujući sa UN FAO i EBRD u ove dve godine trudimo se da dodatno poboljšamo tržišni ambijent kako bi rezultati u izvozu bili još bolji. Otvorili smo i mnoge druge za nas bitne teme kao što su: otvaranje novih tržišta za srpske žitarice (Kina, Egipat, Indonezija), skladištenje pšenice po kvalitetnim grupama, evidencija skladišnog prostora u Srbiji i sređivanje plovnog puta na Dunavu.”\n– Za doprinos očuvanju kvaliteta uskladištene robe: „ŽITOZAŠTITA“, Beograd.\n– Za izvoz uljane repice: „KONZUL“, Novi Sad.\n– Za izvoz suncokreta: „ULJARICE BAČKA“, Novi Sad.\n– Za izvoz soje: „RWA SRBIJA“, Beograd.\n– Za izvoz sačmi: „VICTORIA GROUP“, Beograd.\n– Za izvoz brašna: „ŽITOBAČKA“, Kula.\n– Za izvoz kukuruza: „MK COMMERCE“, Novi Sad.\n– Za izvoz pšenice: „KONZUL“ Novi Sad.\nZa izvoznika 2017. godine na osnovu ukupnih rezultata povelja je dodeljena kompaniji: „MK COMMERCE“, Novi Sad.\nKategorija: Poslovi Tagovi: dan žitara, fao i ebrd projekat, Novi Sad, poljoprivredni sajam, vesti


Topola u “Ritmu Evrope” - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Slobodno vreme Topola u “Ritmu Evrope”\nNajveće dečije muzičko takmičenje “Srbija u ritmu Evrope”, koje se emituje na televiziji sa nacionalnom pokrivenošću, ima tradiciju dugu već 12 godina i podržano je od strane ambasadora zemalja Evrope, Izraela i Australije.\nOve godine i učenici opštine Topola su se uključili u ovo prestižno takmičenje. Prethodnog vikenda ekipa u sastavu Veljko Matić, Dalibor Rajić, Nađa Dukić i Natalija Nikolić, u pratnji koordinatora Jasne Vuković, boravila je u Srbobranu, Gradu Pobedniku u 2021. godini. Tamo su sa eminentnim stručnjacima u oblasti pevanja i plesa uvežbavali svoje tačke za predstojeće takmičenje. Plan je da se svakog meseca jedan vikend sastanu u Srbobranu, vide napredak svake ekipe, koriguju eventualno neke delove i pre svega se lepo druže.\n“Ritam Evrope” je takmičenje koje okuplja decu i omladinu uzrasta od 12 do 21 godine, koja pored svog grada ili opštine predstavljaju i pevaju na jeziku jedne od zemalja Evrope, Izraela i Australije. Ukupan broj gradova predstavnika – takmičara je najviše 25 u jednoj zemlji, a najmanje 12.\nAudicija za izbor predstavnika grada ili opštine se održava u tom gradu ili opštini. Sva zainteresovana deca i omladina se informišu u saradnji sa gradom ili opštinom preko organizovanog javnog poziva – škola, kulturno-umetničkih društava, kulturnih centara, plesnih klubova, društvenih mreža. Priprema dece za televizijski prenos podrazumeva da se deca obučavaju sa televizijskim timovima “Ritma Evrope” da u televizijskom prenosu predstave dodeljenu zemlju Evrope, Izrael i Australiju.\nPobednik takmičenja određuje se sabiranjem SMS glasova, glasova žirija gradova učesnika i stručnog žirija dodeljenog od strane festivala “Ritam Evrope”. Broj članova stručnog žirija broji najmanje 3, a najviše 5 osoba koje su afirmisane u svojoj branši i poznate široj javnosti te zemlje (istaknuti umetnici, glumci, pevači, reditelji, režiseri). Iz Grada Pobednika je sledeće godine televizijski prenos na televiziji sa nacionalnom pokrivenošću, a deca Grada Pobednika kao nagradu dobijaju putovanje u zemlju koju su u televizijskom programu predstavljala.\nPrethodni članakKragujevac dobio 600 sadnica platana\nSledeći članakDva dana rada, pa ponovo pauza u FIAT-u


"Ne želimo ništa da izjavimo, ostavite nas na miru": Prodao 9.000 zaraženih pilića salmonelom! | Skandalozno\n“Ne želimo ništa da izjavimo, ostavite nas na miru”: Prodao 9.000 zaraženih pilića salmonelom!\nU Banatskom Dvoru uhapšen Boža Đurđević, vlasnik farme sa koje je isporučio više hiljada pilića zaraženih salmonelom. Zaražena živina, srećom, nije stigla do potrošača\nU Banatskom Dvoru, selu srednjobanatske pogranične opštine Žitište, pripadnici zrenjaninske policije uhapsili su danas Božu Đurđevića (30), vlasnika živinarske farme, zbog sumnje da je počinio krivična dela proizvodnju i stavljanje u promet škodljivih proizvoda i prevaru u pokušaju. Kako je saopšteno, Đurđević se sumnjiči da je u periodu od 29. oktobra do 6. novembra ove godine sa svoje farme prodao oko 9.000 pilića zaraženih salmonelom privrednim društvima iz Sremske Mitrovice i Žablja.\nUz krivičnu prijavu, Đurđević je priveden u Opštinsko javno tužilaštvo, a posle saslušanja tužilaštvo je zahtevalo da mu se odredi pritvor, o čemu će odluku doneti sudija za prethodni postupak Osnovnog suda.\n– Nadležni organi sprečili su dalju prodaju celokupne količine mesa isporučene klanicama, tako da ono nije dospelo na tržište i biće uklonjeno na neškodljiv način – ističe se u saopštenju policije, što je potvrdila i Uprava za veterinu Ministarstva poljoprivrede.\nKako saznajemo, upravo je veterinarska inspekcija zaslužna što je ova dosad neviđena afera otkrivena i što su sprečene tragične posledice koje bi nastale da je zaraženo meso dospelo do potrošača. Kako saznaju “Novosti”, zaraženi pilići otkriveni su u klanici u Bačincima, prilikom rutinske kontrole. Inspektor je, naime, zbog nedostatka papira, posumnjao u zdravstvenu ispravnost živine, što je potvrdila kontrola u veterinarskom institutu, pa zaraženo meso nije dospelo u promet.\nOdmah je stopirana prerada 6.000 komada pilića, a ostala količina otkrivena je i povučena iz klanice u Žablju.\nPoznata je kao ‘Reka pet boja’ i jedinstvena je u svetu – VIDEO\nPolicija je tada banula na farmu Đurđevića u Banatskom Dvoru i uhapsila ga, sumnjičeći ga za dva krivična dela.\nU ovom selu, kako saznajemo, postoji čak 12 farmi, a unosna delatnost tova pilića karakteristična je za opštinu Žitište, gde je doskora radila naša najveća klanica “Agroživ”. S njenim stečajem, farmeri su se preorijentisali na druge klanice kojima isporučuju piliće. Veterinarka Svetlana Marković, načelnica inspekcijskih službi u Žitištu, ističe da se ovde u jednom turnusu proizvede čak do 300.000 pilića. Međutim, ne zna tačno kakva je situacija u pogledu sanitarne ispravnosti objekata za tov, jer o tome brigu vodi veterinarska inspekcija.\nBudite prvi sa komentarom na članku "“Ne želimo ništa da izjavimo, ostavite nas na miru”: Prodao 9.000 zaraženih pilića salmonelom!"


Guverner HNB: Inflacija u Hrvatskoj moguće 9,0% ove godine\nTanjug 7. juna 2022. 15:53\nZAGREB – Inflacija u Hrvatskoj bi ove godine mogla da dostigne oko devet posto, što je više od trenutne prognoze Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) od šest odsto, izjavio je guverner Hrvatske narodne banke Boris Vujčić na konferenciji „Eurotransformacija Hrvatske“.\nVujčić je istakao da inflatorni pritisci rastu iz meseca u mesec, posebno kod cena hrane, dodajući da se svet, pa tako i Hrvatska, suočava s prvim većim inflatornim pritiskom nakon mnogo godina, prenosi Hina.\n„Invazija na Ukrajinu i sankcije Rusiji pogoršali su globalna očekivanja globalnog rasta i inflacije“, naveo je on primetivši, međutim, da je rast cena uočen i pre rata u Ukrajini.\nDodao je da je revidiranje projekcije inflacije naviše u znatnoj meri rezultat viših cena nafte i sirovina, zbog čega su inflatorni pritisci i dalje jaki. HNB je ranije, u aprilu, revidirala procenu ovogodišnje prosečne stope inflacije na 5,2 posto, nakon 2,6 posto u 2021. godini.\nVujčić je takođe rekao da će stopa rasta hrvatskog BDP-a ove godine biti viša od 2,7 posto, koliko su predvideli stručnjaci iz MMF-a. On očekuje snažan rast BDP-a u drugom kvartalu ove godine.\nOsvrnuvši se na zaoštravanje monetarne politike centralnih banaka, predočio je da Hrvatska narodna banka to nije učinila jer je zemlja na putu ulaska u evrozonu.\n„Cena zaduživanja Hrvatske porasla je znatno manje nego u državama koje nisu u evrozoni“, naveo je Vujčić, dodavši da je posebno u Mađarskoj i Poljskoj vidljivo prelivanje strožih uslova finansiranja na tržišne kamatne stope.\nNaglasio je i da cene uvozne robe rastu brže od izvoznih cena, zbog čega se uslovi trgovinske razmene pogoršavaju, što povećava spoljnotrgovinski deficit.


Tanjug 26. februara 2021. 13:58\nBEOGRAD – NIS grupa je prošle godine, u uslovima pandemije, ostvarila svoje prioritete u poslovanju dok je u razvojne projekte investirano 25,3 milijarde dinara, saopšteno je danas iz te kompanije.\nTokom prošle godine NIS je uredno snabdevao tržište Srbije naftnim derivatima, zadržao likvidnost kompanije i očuvao zdravlje zaposlenih, poslovnih saradnika i potrošača.\nGeneralni direktor NIS-a Kiril Tjurdenjev izjavio je da je to bila je jedna od najkompleksnijih godina ne samo u istoriji NIS-a i naftne industrije, već i globalne ekonomije.\n“ Zato smo preduzeli niz odlučnih mera kako bismo očuvali stabilnost NIS-a i učvrstili finansijsku disciplinu, brinući sve vreme za zdravlje zaposlenih i potrošača. Naš program mera za povećanje operativne efikasnosti dao je efekat od 1,4 milijarde dinara na pokazatelj EBITDA. Međutim, štednja na koju smo bili prinuđeni nije zaustavila naše kapitalne projekte i u 2021. godini nastavićemo sa ulaganjem u dalji razvoj za šta smo opredelili više od 20 milijardi dinara“, rekao je on.\nTjurdenjev je istakao da ostaje posvećenost daljoj modernizaciji NIS-a, i stvaranju dugoročne vrednosti za zaposlene, akcionare i zajednicu u kojoj ta kompanija posluje.\nUprkos uticaju izuzetno nepovoljnih makroekonomskih okolnosti izazvanih pandemijom korona virusa, i padu cena nafte za 35 posto NIS je 2020. godine pustio u rad postrojenje „Duboka prerada“ u Rafineriji nafte Pančevo u koje je uloženo više od 300 miliona evra, navodi se u saopštenju.\nNIS je ostao stabilan izvor prihoda za akcionare i na ime dividende iz dobiti za 2019. godinu isplatio je 4,4 milijarde dinara.\nUprkos negativnim trendovima, pokazatelj EBITDA očuvan je na pozitivnom nivou – 15,8 milijardi dinara, kao i pozitivan novčani tok od 29,7 milijardi dinara.\n„NIS grupa je u drugom polugodištu zabeležila neto dobit od 2,7 milijarde dinara, ali su nepovoljne okolnosti iz prvih šest meseci doprinele da 2020. godinu NIS završi sa gubitkom od 7,6 milijardi dinara“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da obračunate obaveze NIS grupe po osnovu poreza i drugih javnih prihoda u izveštajnom periodu iznose 179,5 milijardi dinara.\nU 2020. godini NIS je proizveo 1.259 miliona uslovnih tona nafte i gasa u Srbiji i koncesijama u regionu, a Rafinerija nafte Pančevo preradila je 3,613 miliona tona nafte i poluproizvoda.


Ona je zaista nepredvidiva: Šta je sada naumila Angelina Jolie - ESQUIRE.RS\nZABAVA 02. januar 2019.\nOna je zaista nepredvidiva: Šta je sada naumila Angelina Jolie\nNe, nije reč o vezi sa Jaredom Letom. O tome se već dovoljno zna.\nAngelina Jolie se godinama bavi humanitarniom radom a filmovi koje je režirala bili su društveno angažovanio i bavili su se političkim temama iz bliske prošlosti. Šta bi mogla da bude sledeća etapa u njenom radu? Odgovor se nameće sam, Politika!\nAmerička glumica i izaslanica UN Angelina Jolie nije isključila mogućnost ulaska u politiku i našalila se da bi mogla da bude dovoljno čvrsta da izdrži grubosti koje idu s tim.\nOna je rekla u intervjuu za radio BBC da može dosta toga da podnese, što je moguća opaska na njen težak razvod od Brada Pitta. Upitana da li se kreće u pravcu politike, odgovorila je da bi tako nešto odbacila pre dvadeset godina, ali da bi sada išla gde je potrebna.\n“Iskreno, ja ću uraditi šta god mislim da zaista može da napravi promenu”,rekla je ona, a u intervjuu je govorila i o društvenim mrežama, seksualnom nasilju i globalnoj izbegličkoj krizi.\nAngelina je bila gost urednik za BBC emisiju Today. Ona je jedna u nizu gostiju urednika koji će voditi program BBC između 22. decembra i 1. januara.\nJolieva radi s BBC i na novoj nedeljnoj dečjoj emisiji vesti koja će početi da se emituje iduće godine. Biće izvršni producent emisije čija su ciljna grupa deca između sedam i 12 godina. Anđelina Džoli je specijalna izaslanica agencije UN za izbeglice.\nOna aktivno vodi kampanju oko niza pitanja, uključujući izbeglice, seksualno nasilje i očuvanje životne sredine.


Na prvom mestu, radi se o portugalskom čudu Žoao Feliksu. Igrač, za koga stručnjaci tvrde da je talentovan kao Kristijano Ronaldo, ove sezone briljira u dresu Benfike zahvaljujući učinku od 16 golova i devet asistencija na 38 utakmica, pa ni ne čudi što je privukao pažnju brojnih klubova.\nMeđutim, taj posao neće biti lak, prvenstveno zbog toga što krilni igrač ima otkupnu klauzulu od čak 120 miliona evra, a ekipa sa "Da Luža" nema nameru da ikome spusti cenu.\nDrugi tinejdžer koji je na meti tima sa "Etihada" je Argentinac Tijago Almeida. Novi Mesi, kako su ga prozvali u domovini, stilom igre neodoljivo podseća na slavnog zemljaka pa nije ni čudo što je Gvardiola više nego zainteresovan da dovede talentovanog fudbalera za 23 miliona evropskih novčanica.\nAlmada, iako će tek napuniti 18 godina u petak, ima stalno mesto na poziciji ofanzivnog veznjaka u Velez Sarsfildu, trenutno šestoj ekipi argentinskog prvenstva. Jedna od stvari koja bi Sitiju mogla da poremeti planove jeste moguća zabrana transfera od strane FIFA, pa bi u tom slučaju, kako prenose argentinski mediji, Velez Almadu prodao svom partnerskom klubu španskoj Đironi.


Institucije da reaguju u Nikšiću, informisati javnost o zloupotrebama resursa – Portal Nikšić\nInstitucije da reaguju…\nInstitucije da reaguju u Nikšiću, informisati javnost o zloupotrebama resursa\nCrnogorske institucije moraju da reaguju na sve eventualne neregularnosti tokom predizborne kampanje u Nikšiću, kaže za Pobjedu Boris Raonić, predsjednik Građanske alijanse.\ne već mjesec i po poprište borbe za birače, a predizborna atmosfera je na ivici „usijanja“ i ne obećava da će izborni proces proći regularno i bez incidenata. Pribjegava se raznim sredstvima, a najjače „oružje“ imaju prosrpske partije, pomognute od Srbije, piše Pobjeda.\nNevladine organizacije smatraju da su institucije na potezu.\nBoris Raonić, koji je bio član Odbora za sveobuhvatnu reformu izbornog i drugog zakonodavstva, kazao je da nadležne institucije moraju reagovati, te da „atmosfera u kojoj se nalazimo već godinama eskalira i tokom izbornog procesa samo dolazi do usijanja“.\n„Etnička distanca, politička moć kao pitanje života i smrti, socioekonomska kriza, samo su neke od manifestacija ozbiljnih problema koje niko ne vidi kao problem, a kamoli da želi da ih riješi. Glasovi razuma u toj masovnoj histeriji su rijetkost i onda ne treba da se iznenadimo skrnavljenjem svetinja, kršenjem izbornih zakona u vidu finansiranja i slično“, smatra Raonić.\nPrema njegovim riječima, „zato nam je dijalog neminovnost“.\n„Neka vrsta učešća međunarodnog faktora od suštinske je važnosti za uspješnost izbornog procesa“, rekao je Raonić, dodajući da su „institucije sada na testu da li mogu da primijene pozitivno zakonodavstvo koje je usklađeno sa međunarodnim standardima, u ovoj oblasti“.\nCentar za demokratsku tranziciju apelovao je na nadležna tužilaštva da prekinu sa praksom stavljanja pod tepih stvarnih razloga za brojne incidente u Crnoj Gori i posljednjih dana u Nikšiću, „i prestanu da ih tretiraju kao kafanske ili ulične razmirice ili slučajne nesporazume jer je sasvim evidentno da se oni dešavaju iz razloga nacionalne, vjerske ili političke netrpeljivosti i mržnje“.\nCDT pozvao je Agenciju za sprečavanje korupcije i nadležno tužilaštvo da u hitnom roku preduzmu sve aktivnosti i informišu javnost o navodima o zloupotrebama državnih ili opštinskih resursa u izborne svrhe u Nikšiću, kao i o navodima o nedozvoljenim političkim i finansijskim uticajima stranih država.\n„Javnost mora dobiti zvanične informacije o postupanjima ASK-a i tužilaštva povodom svakog pojedinačnog navoda o zloupotrebama državnih i opštinskih resursa, učešću državnih i opštinskih funkcionera u kampanji u toku radnog vremena, te nezakonitom zapošljavanju i političkim i finansijskim aktivnostima poslanika, državnih i opštinskih i partijskih funkcionera i aktivista iz Srbije i bosanskohercegovačkog entiteta Republike Srpske“, saopšteno je ranije iz CDT-a.\nNavode da ODT u Nikšiću mora dati jasna i precizna objašnjenja o kvalifikovanjima sve učestalijih nemilih događaja isključivo u domenu prekršaja čime se zamagljuje njihova suština: postojanje jasnih nacionalnih tenzija u Crnoj Gori i Nikšiću i veoma izraženo djelovanje etnonacionalističkih snaga svih predznaka.\n„Ukoliko se nastavi pasivan odnos državnih organa prema navodima o događajima i informacijama iz Nikšića i ukoliko javnost ne dobije precizna obavještenja o pojedinačnim ishodima postupaka koju su vezani za njih, jasno je da će oni preuzeti odgovornost za eventualnu eskalaciju nezakonitosti i mogućih sukoba koji mogu imati nesagledive posljedice“, navodi CDT.\nTa NVO apelovala je na predstavnike svih izbornih lista u Nikšiću da imaju u vidu i svoj dio odgovornosti za nagomilane tenzije koje odavno nijesu viđene već u početnim fazama neke izborne kampanje.


NARODNA STRANKA U PRIPREMI ZA IZBORE - Televizija K-1\nNARODNA STRANKA U PRIPREMI ZA IZBORE\nNa drugoj po redu izbornoj skupštini Narodne stranke u Leskovcu za predsednika Gradskog odbora je izabran Jovica Stanković, koji je i dosad bio na čelu leskovačkih narodnjaka, saopšteno je na konferenciji za novinare na kojoj je govorio predsednik ove partije Vuk Jeremić.\nIzborna skupština je kako je kazao Dragan Stošić, održana juče i u demokratskoj atmosferi, a sem Jovice Stankovića kome je potvrđeno poverenje izabrana su tri potpredsednika Stojan Stojanović, Miloš Miladinović, Dragan Stošić i 15 članova gradskog odbora i Dragoslava Spasić kao predsednica Foruma žena ove partije u Leskovcu . Narodna stranka ima jedina kao opoziciona partiaj predstavnika za nacionalne manjine, dodao je Stošić.\nMiroslav Aleksić, potpredsednik stranke je čestitao jednom od najozbiljijih odbora ove partije u Srbiji na izboru jer je kazao pred nama važan period.\nPoljoprivreda je takođe bila tema ove konferencije za novinare i problemi poljoprivrednika koji se odnose činjenicu da još uvek nema raspisanog poziva za subvencije i dugovanja za prehodni period .\nPredsedik stranke Vuk Jeremić je kazao da će ova partija pružiti pravnu podršku tuženim medijskim kućama zbog izveštavanja sa konferencija za novinare ove stranke.\nOzbiljna organizacija je poruka i ostalim partijama pred predstojeće izbore sa formiranom infrastrukturom, a odluka će biti doneta u skladu sa situacijom. Članovi ove stranke su svakog dana sa građanima na terenu.\n← STIGAO MOBILNI MAMOGRAF\nOBUKA U CENTRU ZA SOCIJALNI RAD U LESKOVCU →


Bugarska neće popustiti oko otvaranja pregovora EU sa Skopljem\nPredsednik Rumen Radev rekao je da uprkos "pritisku evropskih partnera", Bugarska neće popustiti po pitanju otvaranja pregovora o pridruživanju sa Severnom Makedonijom dok se ne reše bilateralna pitanja.\nKako su preneli briselski mediji, Radev je upozorio da njegova zemlja neće moći da kaže "da" otvaranju pristupnih pregovora sa Skopljem dok ne vidi održive mehanizme za "iskorenjivanje zlonamernog narativa i odnosa" prema Bugarskoj iz udžbenika, muzeja, sa spomenika, iz medija ili vladine politike i sve dok se ne uveri da Severna Makedonija "neće graditi svoj identitet kradući iz istorije Bugarske".\n"Pritisak će se nastaviti, ali pokazali smo da možemo biti otvoreni za konstruktivan dijalog i da možemo započeti dijalog i odblokirati ga na najvišem nivou. Ali takodje nećemo dozvoliti da nam zavrću ruku lobiranjem ili medijskim ili političkim pritiskom", rekao je Radev 25. juna po dolasku u Evropski savet.\nOn je rekao da njegova zemlja ne može da zatvori oči pred "diskriminacijom" gradjana Severne Makedonije "samo zato što se opredeljuju kao Bugari" čime se, dodao je, "krše vrednosti i principi EU".\nPrema Radevu, evropska perspektiva Skoplja "zavisi od angažovanja i dijaloga sa Bugarskom".\nDiskriminacija Roma u regionu i dalje veoma velika\nGeneralna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju (RCC) Majlinda Bregu je danas u Sarajevu rekla da je diskriminacija Roma i dalje velika i da region mora da uloži "ozbiljne napore" kako bi se ona smanjila i sprečila.\n"Iako se Poznanjskom deklaracijom, koju su usvojili lideri iz regiona pre dve godine, jasno propisuju rezultati koje je region postavio u pogledu integracije Roma, diskriminacija je i dalje veoma velika i treba preduzeti aktivnosti na njenom smanjivanju i sprečavanju", rekla je Bregu na otvaranju ministarskog sastanka o integraciji Roma u Sarajevu.\n"U Ekonomskom i investicionom planu za Zapadni Balkan, koji je Evropska komisija predstavila prošle jeseni, posebna pažnja se u okviru ulaganja u ljudske resurse posvećuje pristupu Roma obrazovanju i njihovom učešću na tržištu rada", rekao je.\nZapadni Balkan zona bez rominga\nGeneralna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju (RCC) Majlinda Bregu izjavila je da je sada istorijski trenutak pošto Zapadni Balkan postaje zona bez rominga, saopštio je RCC.\n"Ovo je istorijski dan za region. Ukidamo prepreke, granice i troškove rominga. Balkan će biti bez rominga. To je samo prvi korak. Ono što smo mi u RCC uspeli da uradimo sa cenama rominga, nadamo se da ćemo uspeti i sa ljudima i privrednicima na Balkanu", rekla ona.\nNa području Zapadnog Balkana se ukida naknada za roming za mobilnu telefoniju. Ukidanje rominga deo je sporazuma u koji su uključeni Albanija, Bosna i Hercegovina, Severna Makedonija, Crna Gora, Kosovo i Srbija.\nU prvoj fazi primene Regionalnog sporazuma cene rominga su smanjene izmedju 83 i 96 odsto na celom Zapadnom Balkanu, a od 01. jula, kada sporazum u potpunosti stupa na snagu, roming se ne naplaćuje.\nPovodom ukidanja rominga koncert u S.Makedoniji u organizaciji RCC\nPovodom ukidanja rominga u regionu Zapadnog Balkana, Savet za regionalnu saradnju (RCC) organizovan je koncert u Severnoj Makedoniji.\nKako bi obeležili taj važan datum za Zapadni Balkan, RCC i vlada Severne Makedonije organizovali su na plaži Oteševo na Prespanskom jezeru koncert "Ol vestern Balkans džem" (All-Western Balkans Jam) sa bendovima i di-džejevima iz regiona.\nNastupili su S.A.R.S. (iz Srbije), "Uzun Baba Og - Sektor 909" (iz Severne Makedonije), "Uran B" (s Kosova), "Helem Nejse" (iz BiH), di-džej SARDI (iz Albanije) i "Hu si" (Who See) (iz Crne Gore).\nOd 1. jula Zapadni Balkan postaje zona bez rominga, a obuhvata Albaniju, BiH, Srbiju, Kosovo, Crnu Goru i Severnu Makedoniju, naveo je RCC.\nSlovenija preuzima predsedavanje Evropskoj uniji (EU) i organizuje koledž komesara na kojem će biti reči o prioritetima medju kojima je i proces proširenja na Zapadni Balkan.\nNekoliko stotina ljudi različitih generacija učestovalo je u Skoplju na drugoj Paradi ponosa (Skopje Pride) u glavnom gradu Severne Makedonije.\nNa paradi su bili i predsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski sa suprugom i nekoliko ministara a premijer Zoran Zaeva je preko Fejsbuka podržao LGBT zajednicu i tu šetnju koja slavi različitost i jednakost ljudi.\n"LGBT zajednica ima vladinu i moju podršku u zalaganju za jednakost, koja se poslednjih godina slobodno manifestuje u našem jednakom društvu, a na javnom prostoru u Skoplju organizacijom Prajda", napisao je Zaev. Druga Parada ponosa protekla je u veseloj atmosferi, bez problema i incidenata. Paradu je organizovala Nacionalna mreža protiv homofobije i transfobije.\nPrva Parada u Skoplju održana je pre dve godine, a prošle godine je otkazana zbog epidemije korona virusa.\nSastanak predsednika EP sa zvaničnicima Zapadnog Balkana\nOdbor za spoljne poslove Evropskog parlamenta (EP) organizovao je u Briselu razmenu stavova sa predsednicima parlamenata Zapadnog Balkana o ključnoj ulozi parlamenta u procesu proširenja Evropske unije (EU).\nKako je ranije saopštio EP, sastanak je održan u okviru Drugog samita Evropskog parlamenta i predsednika parlamenata Zapadnog Balkana pod pokroviteljstvom predsednika EP Davida Sasolija (Sassoli).\nNa sastanku je učestvovao i predsednik parlamenta Portugala, zemlje koja 1. jula Sloveniji predaje mesto šestomesečnog predsedavanja EU.


Vesti online / Vesti / Srbija / Dačić: Male su šanse da budem novi premijer, nisam po volji Zapada\n- Mislim da su mi male šanse da budem premijer jer nisam po volji zapada - rekao je Dačić u Privrednoj komori Srbije u Beogradu.\nOn je rekao da mu je sada prioritet da bude izabrana nova vlada.\n- U ovom trenutku mi je najvažnija da se u što kraćem roku izabere nova vlada i da što pre završim privremeni mandat (prvog potpredsednika vlade koji u tehničkom smislu menja premijera) - rekao je Dačić.\nOn je je pojasnio da kao prvi potpredsednik vlade u tehničkom smislu menja premijra.\nKo će biti novi premijer nije poznato, a prema Vučićević rečima, uz Dačića su kandidati i neko iz Srpske napredne stranke ili neka nestranačka ličnost.\nSRBIJA "Miloševićeva smena je bila dobra za SPS"\nSRBIJA Da li Jeremić stiže u SPS?


BiH: Staviti državni zatvor u funkciju\nVojkovći, BiH - pogled iz zraka na novoizgrađeni državni zatvor\nPotrebno je preduzeti sve mjere kod nadležnih institucija na lokalnom i državnom nivou da se novoizgrađeni, visokosigurnosni državni zatvor što prije stavi u funkciju, poručili su, nakon sastanka, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović, šef Delegacije Evropske unije u BiH Lars-Gunnar Wigemark i ambasador Švedske u BiH Anders Hagelberg.\nRazgovarali su o potrebi što hitnijeg završetka preostalih aktivnosti na puštanju u rad državnog zatvora.\nMinistar Šarović je predstavnicima Evropske komisije iznio stavove o najavi mogućeg uvođenja kvota od strane Evropske komisije na uvoz čelika i proizvoda od čelika u EU, naglasivši da bi ova mjera, ukoliko bude donesena, bila problematična sa stanovišta Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, a kojim su se i EU i BiH obavezale da poštuju pravila slobodnog tržišta, prenosi Fena.\nTakođer, Šarović je ukazao da bi se uvođenje kvota negativno odrazilo na bh.ekonomiju, a posebno poslovanje željezare ArcelorMittal Zenica, najvećeg izvoznika čelika iz Bosne i Hercegovine koji u stvaranju ukupnog BDP-a BiH učestvuje sa 2,5 posto i zapošljava 3.000 radnika.\nOsim toga, mjere bi se odrazile i na mnogobrojne kooperante ove kompanije u Republici Srpskoj i u Federaciji BiH zbog čega će, kako je istakao Šarović „u cilju zaštite svojih privrednika i Bosna i Hercegovina morati uzvratiti odgovarajućim mjerama“, saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.


JKP 'Gradska čistoća' u zimskom režimu rada: Grad Beograd darovao novih 25 cisterni za održavanje ulica (FOTO/VIDEO)\nIzvor: SrbijaDanas.com, 24.Nov.2020, 16:48\nJKP "Gradska čistoća" u zimskom režimu rada: Grad Beograd darovao novih 25 cisterni za održavanje ulica (FOTO/VIDEO)\nZa svaku prestonicu veoma je važno pranje ulica, a pogotovo u kišnim periodima, jer kiša na kolovoze nanosi blato i lišće što je neophodno da se ukloni sa ulica za nesmetano odvijanje saobraćaja\nPrema Odluci o održavanju čistoće od 15. novembra završeno je redovno pranje ulica i prelazi se na zimski režim te će se beogradske ulice prati samo vanredno, kada vremenski uslovi to dozvole.\n- JKP "Gradska čistoća" će u zimskim mesecima ulice prati samo >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << ako je temperatura iznad 4°C, jer na nižim temperaturama počinje da se stvara poledica, što može da bude opasno, kako za pešake, tako i za vozače - navodi Marija Milošević iz JKP "Gradska čistoća".\nIz JKP "Gradske čistoće" dodaju da je veoma važno da se ulice peru i u kišnim periodima godine, jer jaka kiša na kolovoze nanosi puno blata, ali i opalog lišća što je neophodno na pravi način ukloniti sa ulica.\n- Redovno pranje ulica ponovo počinje 1. aprila, ali do tada, ekipe JKP "Gradske čistoće" će konstantno pratiti potrebe grada i dokle god vremenski uslovi dozvoljavaju, biće na terenu i obavljati vanredno pranje gde god za time ima potrebe. Takođe, vodiće se računa da se pranje ne obavlja u večernjim satima, jer su u toku noći temperature znatno niže - rekla je Marija Milošević.\n- Zahvaljujući Gradu Beogradu i uspešnom poslovanju JKP "Gradska čistoća" na već postojećih 25, preduzeće je bogatije za još 25 novih cisterni koje će omogućiti da se poveća broj ekipa koje mogu istovremeno da rade u različitim delovima grada. Modernom i novom mehanizacijom olakšaćemo posao našim komunalnim radnicima, a nivo higijene Beograda podići na viši nivo - zaključuje Marija Milošević iz JKP "Gradska čistoća".


Poljoprivreda u procesima globalizacije i evropskim integracijama\nBack PRIVREDA INSTITUCIJE Poljoprivreda u procesima globalizacije i evropskim integracijama\nčetvrtak, 30 novembar 2017 09:42\nDosadašnja istraživanja jasno potvrđuju da na dostignuća u razvoju poljoprivrede u svakoj zemlji, pored napretka njene privrede, posebno u višim fazama društvenog razvoja, sve značajniji uticaj ima širenje i jačanje svetskog agrarnog tržišta. Međutim, do devedesetih godina predhodnog veka odlučujući uticaj na razvoj poljoprivrede naše zemlje imao je njen industrijski razvoj i rast tražnje za agrarnim proizvodima na unutrašnjem tržištu, dok je uticaj svetskog tržišta nedovoljno dolazio do izražaja.\nU devedesetim godinama predhodnog veka ispoljeni su zastoji pa i recesivna kretanja ostvarivanju poljoprivredne i ukupne agrarne proizvodnje. Na ovu tendenciju kao što je poznato nepovoljno je uticalo zatvoreno svetsko tržište u periodu delovanja ekonomskih sankcija prema našoj zemlji.\nU godinama na početku 21. veka sa uspostavljanjem ekonomskih odnosa sa svetom, očekivan je značajan podsticaj svetskog tržišta na oživljavanje i razvoj poljoprivredne proizvodnje u našoj zemlji, ali ovakva očekivanja nisu se mogla brzo ostvariti, pre svega, zbog neprilagođenosti privrednih subjekata u poljoprivredi naše zemlje zahtevima svetskog tržišta. Na ovu pojavu posebno je ograničavajući uticaj imao izražen protekcionizam na području svetske trgovine poljoprivrednim i drugim agrarnim proizvodima. Ovo je posebno došlo do izražaja pod uticajem monopolske globalizacije u okviru svetske trgovinske organizacije (World Trade Organization - WTO). Sporazumom o poljoprivredi i reformom poljoprivrednog trgovinskog sistema u okviru (WTO), određeni su ukupni okviri za reinstrumentalizaciju poljoprivredne podrške u cilju obezbeđivanja svih distorzivnih uticaja u sferi trgovine. Kao ograničavajući faktor trgovine poljoprivredno prehrambenim proizvodima naše zemlje ispoljen je i u okviru specifičnog tržita Evropske unije (EU), zbog neprilagođenosti njenih privrednih subjekata još uvek ima tradicionalne trgovinske odnose sa zemljama EU.\nNa nepovoljan ekonomski položaj poljprivrede ograničavajući uticaj imaju odnos uvoza i izvoza poljoprivrednih i drugih agrarnih proizvoda, imaju i tzv. neinstitucionalizovani procesi globalizacije.\nU skladu sa ukazanim cilj da se izuče sledeća pitanja: osnovni trendovi i determinante globalizacije u svetu, kao i položaj privrednih subjekata u poljoprivredi; da se izvrši analiza EU kao institucionalizovanog oblika procesa globalizacije; da se izuči institucionalizacija svetske trgovinske organizacije i položaj poljoprivrede naše zemlje; cilj je i da se izuči primena politike održivog razvoja, kao strateška osnova usmeravanja procesa globalizacije poljoprivrednog i privrednog razvoja i da se sagledaju pravci i mogućnosti prilagođavanja privrednih subjekata u poljoprivredi Srbije procesima globalizacije i evropskim integracijama.\nU dosadašnjim istraživanjima aktivnosti zemalja, privrede, privrednih sektora i njihovih privrednih subjekata javlja se više teorijskih i praktičnih prilaza. Ne retko se konstatuje da su procesi globalizacije karakteristika novijeg perioda. Na ove procese takođe se gleda kao na poremećene vidove društvenog, privrednog života. Brojni su primeri da se na neke opšte vidove globalizacije gleda i kao na poremećene tokove i nezakonita kretanja. Na procese globalizacije ne prilazi se sa kritičkog i naučnog stanovišta. Globalizacija u privrednom životu u nedovoljnom svetlu se izučava kao opšta ekonomska tržišna i socijalna zakonitost koja izvire iz neravnomernosti privrednog razvoja zemalja i pojedinih regiona u svetu. Stoga su zemlje u visokom stepenu polarizovane na razvijene i nerazvijene (siromašne). Neosporno je takođe, da globalizacija pre svega, određuje ekonomske i razvojne interese najrazvijenijih zemalja, što se ostvaruje preko transnacionalnih korporacija iza kojih uvek stoji jaka logistička podrška matične države. U njima se ostvaruje oko 20% vrednosti svetske proizvodnje i oko 70% svetske trgovine. Procesi globalizacije odražavaju ekonomsku i nekonkurentnu nemoć najnerazvijenijih zemalja čiji se broj relativno povećava u svetu. I pored pratećih protivrečnih interesa posmatranih grupa zemalja, pod uticajem svetskog tržišta i njegovih zakonitosti, dolazi do neposrednog povezivanja zemalja i privrednih sektora na području trgovine, finansija, tehnologije, primene projekata za zaštitu životne sredine, usmeravanja procesa korišćenja prirodnih resursa na ekonomski racionalnim, produktivnim i celishodnim osnovama.\nUsmerena i usklađena globalizacija treba da pruži ekonomsku i razvojnu osnovu za unapređivanje životnog standarda, prevazilaženja siromaštva, promovisanje ekološke održivosti i projektovanje usklađenog razvoja i rasta materijalne proizvodnje i životnog standarda u svim područjima sveta.\nSvet u celini, posebno zemlje u razvoju suočavaju se sa nekoliko važnih izazova: dalji napredak harmonizovane trgovine, celishodno usmeravanih i alociranih investicija i usmerenih finansijskih tokova, jačanju multilateralizma u funkciji produbljivanja ekonomske integracije, harmonizaciji interesa različitih kategorija stanovništva u okviru država, regiona i privrednih sektora, neutralisanja pratećih otpora globalizacije, kao i pružanju ekonomske podrške zemljama koje su na putu podizanja nove, intenzivnije privredne strukture .\nUsklađenom podrškom za podsticanje tendencija globalnog razvoja, iznalaze se potencijali za materijalni rast putem unapređivanja i korišćenja informacionih tehnologija, biotehnologija, razvoju i primeni novih materijala, alternativnih izvora energije, unapređivanja saobraćaja i transporta. Putem ovih faktora privrednog i poljoprivrednog rasta, moguće je postići potpuniju harmonizaciju u integraciji između pojedinih grupacija zemalja sa različitim nivoima privredne razvijenosti.\nPolazeći od navedenog, prema projektima OECD-a očekuje se da će se svet suočiti sa više značajnih izazova na putu ostvarivanja globanog razvoja: sprovođenja mera i politike u ostvarivanju liberalizacije trgovine; intezivnijeg aktiviranja različitih izvora investicija i usmerenih finansijskih tokova; jačanja multilateralizma u cilju produbljivanja ekonomskih integracija u svetu; pružanja podrške za ostvarivanje intenzivnijeg privrednog razvoja od značaja za povećanje uvoza iz razvijenijih zemalja i iz zemalja u razvoju; stvaranja realne ekonomske osnove za podsticanje i ohrabrivanje zemalja koje su pružale otpor da se motivišu za postizanje efekata u uslovima globalizacije; za primenu i razvoj strateškog menadžmenta u funkciji jačanja konkurentske sposobnosti pojedinih zemalja posebno nedovoljno razvijenih na svetskom tržištu agrarnih proizvoda.\nZnačajnu ulogu u ostvarivanju procesa globalizacije svetske privrede ima Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (Organization for Economic Cooperation and Development - OECD). Preko ove organizacije rađene su značajne studije u funkciji podsticanja ravnomernog globalnog razvoja. Ova svetska organizacija pokreće značajna usmerenja privrednog rasta, neophodnosti prilagođavanja razvojne politike u skladu sa dostignućima u nauci i tehnologiji (Cram et all., 1999). Ovi procesi obuhvataju i usmeravanje rasta stanovništva u svetu.\nU privrednim i vanprivrednim aktivnostima zemalja i regiona u svetu mogu se uočiti dva oblika procesa globalizacije: neusmereni (spontani) procesi promena u privrednom životu i u privrednoj strukturi mimo uticaja pojedinih oblika institucionalizacije. Ovi globalni procesi promena u privrednom životu sveta odvijaju se pod uticajem međunarodne podele rada, slobodne trgovine robama i uslugama, mimo uticaja državnih institucija. Neosporno je takođe, da na ove procese konstantno utiče naučnotehnički progres dostignuća u razvoju i fundamentalnih i primenjenih nauka (Simić, 2003).\nDosadašnji procesi globalizacije i oblici njene institucinalizacije u osnovi su se ispoljavali i preko ekonomskog i političkog liberalizma. Težnja je da se u ovim procesima postiže zasnivanje ekonomije i položaj preduzeća svake zemlje na sistemu odnosa bez granica, kojim se obezbeđuje slobodni protok robe, kapitala, ljudi, tehnologija. U kritičkim stavovima ističu se principi liberalizacije kojoj se niko ne može suprotstaviti. Naročito su se ispoljili bazni procesi protiv globalizacije koje organizuju različite nevladine organiizacije prilikom značajnijih međunarodnih skupova posvećenim problemima globalizacije (redovni godišnji samiti zemalja Grupe 7, koja povezuje najrazvijenije zemlje sveta i najrazvijenije svetske trgovinske organizacije).\nU sadašnjoj fazi globalizacije, pre svega ekonomske i finansijske, njihovi procesi se ispoljavaju u agresivnim vidovima. Ovim se stvaraju mogućnosti da nezajažljive manjine vlasnika krupnog kapitala, kontroliše sve veći deo svetskih resursa kao i raspolažu sve većim svetskim bogatstvom. Ovim težnjama glorifikuje se slobodna trgovina i deregulacija institucionalnih usmerenja.\nStoga se putem institucionalizacije procesa globalizacije u svetu u uslovima procesa globalizacije žele harmonizovati interesi zemalja sa različitim ekonomskim položajem. Pozitivni rezultati globalizacije mogu dati pozitivne efekte samo ako se obezbedi sve ravnopravnije učešće i zemalja u razvoju uz širenje podrške preko institucija i organizacija Ujedinjenih Nacija.\nPozitivne trendove globalizacije institucionalizacije o osnovi nameću opšte tekovine naučnotehnološkog progresa po sebi: nauka, primena savremenih tehnologija, posebno informacionih, trgovina, saobraćaj, turizam, zaštita životne sredine na osnovama održivog razvoja. Ovi se procesi ne mogu lokalizovati jer oni mogu svoj puni domet ispoljavati na globalnijim svetskim projektima i inicijativama progresivnih institucija OUN-a. Uticaj ovih institucija mora biti posebno u funkciji pružanja pomoći da savladaju siromaštvo, nezaposlenost i necivilizacijske načine života.


"Jedina stvar koja je mogla da me oraspoloži je Đokovićev poraz u finalu" - Sport\nI ko je ostavio čuvenu šolju u "Game of Thrones"?\n"The Last of the Starks" - četvrta epizoda u osmoj i poslednjoj sezoni "Igre prestola", emitovana je pre nešto više od dve godine. Osećaj je da je prošlo mnogo više, ali jedna stvar iz te epizode je do danas ostala nerazjašnjena.\nĐoković nije poklonio samo reket dečaku: "Ne skida je sa glave" - Sport\nNakon što je preokrenuo meč protiv Stefanosa Cicipasa i osvojio Rolan Garos, Novak Đoković je poklonio reket mališanu pored terena.\nĐilasovski mediji vode hajku protiv Andreja Vučića kriminalizuju ga i pozivaju na njegov linč! Vesić: Naslovne strane pokazuju kakva je njihova politika\nSvim sredstvima u lov na pijane i drogirane vozače\nMilijarder Džef Bezos sledećeg meseca će ispuniti svoj dečački san - otputovaće u svemir. A sudeći po peticiji koja ima hiljade potpisa, neki žele da tamo i ostane.


Tačka skinuta s dnevnog reda: Još uvijek ništa od ukidanja poštarine od 1,80 KM - Zenicablog\nTačka skinuta s dnevnog reda: Još uvijek ništa od ukidanja poštarine od 1,80 KM\nBh. građani skoro dvije godine plaćaju iznos od 1,80 KM za pakete iz inostranstva, čak i za one gdje im je besplatna poštarina garantovana na online stranicama. Iako su postojale političke inicijative za zabranu ove naplate, do sada još nijedna nije zaživjela. Prema našim saznanjima, inicijativa je upućena prema Vijeću ministara BiH, ali je 2. septembra skinuta sa dnevnog reda.\nČlan 15.6 Svjetske poštanske Konvencije kaže da “nije dozvoljeno korisniku naplatiti bilo kakve druge poštarine osim onih predviđenih aktima”.\nIz BH Pošta za Akta.ba su napomenuli da se ova naplata odnosi “isključivo za prispjele međunarodne pismonosne pošiljke koje sadrže robu, a prispijevaju u BiH kao obične pismonosne pošiljke” i u skladu sa Pravilima konvencije Svjetskog poštanskog saveza, Općim uvjetima za obavljanje poštanskih usluga i Uputstvom o carinskom postupku u poštanskom prometu u BiH.\nNa pitanje o iznosu prihoda koji je do sada ostvaren zbog ovakvog naplaćivanja, odgovorili su nam:\n“Prihod ostvaren po osnovu naplate za uručenje pismonosnih pošiljaka iz inostranstva koje sadrže robu i za koje se naplaćuje iznos od 1,80 KM je u zbiru ukupnog prihoda za rukovanje preporučenim pošiljkama, te knjigodstveno nije moguće odvojiti navedeni prihod”.\nInicijativa upućena, ali…\nKako je za Akta.ba pojašnjeno iz Agencije za poštanski promet BiH, odredba člana 15.6 kaže da poštarine “za različite poštanske usluge definisane Konvencijom određuju države članice ili njihovi ovlašteni operateri, zavisno o nacionalnom zakonodavstvu, a u skladu sa načelima utvrđenim u Konvenciji i njenim pravilnicima. Poštarine su u načelu povezane sa troškovima obavljanja usluga”.\n“Iz navedenog proizilazi da je javnim poštanskim operaterima dozvoljeno da naplate i druge poštarine osim onih predviđenih Aktima Svjetskog poštanskog saveza, a u skladu sa nacionalnim zakonodavstvom”, rečeno nam je.\nZa naš portal potvrđeno je i da su ovoj Agenciji bh. javni poštanski operateri dostavili inicijativu za izuzeće naše zemlje iz odredbi člana 15. i 20. Svjetske poštanske Konvencije.\n“Agencija je predmetnu inicijativu proslijedila Ministarstvu komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine na dalje postupanje”, rečeno nam je.\nOduka skinuta s dnevnog reda\nIz Ministarstva komunikacija i prometa BiH za Akta.ba su rekli da nam ne mogu dati precizan odgovor o datumu (ne)prihvatanja ove odluke jer to nije u njihovoj nadležnosti.\n“Ministarstvo podnosi inicijativu Savjetu ministara Bosne i Hercegovine koje odlučuje o tome da li će istu prihvatiti, a u daljnjoj proceduri odlučuje Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine i Predsjedništvo Bosne i Hercegovine”, rečeno nam je.\nPodsjetimo i na slučaj iz susjedne Hrvatske, kada je naplatu od 4,50 kuna za ovu vrstu pošiljki zabranila Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti, upravi jer je Sabor te zemlje ratifikovao ratificirao Svjetsku poštansku konvenciju.\nMinistarstvo komunikacija napominje da je je još 2018. godine informiralo Vijeće ministara BiH o problemu naplate dodatne poštarine i predložilo konkretne mjere sa akcentom na Agenciju za poštanski promet BiH, kao regulatora tržišta poštanskih usluga.\nMeđutim, ova Informacija je bila uvrštena u dnevni red sjednice Vijeća ministara BiH dana 7. novembra 2018. godine, ali ista nije razmatrana.\nTakođer, u skladu s članom 14. Zakona o poštama BiH, Agencija kao regulator na tržištu, dužna je osigurati svim korisnicima u BiH pristup međunarodnim poštanskim uslugama u skladu s aktima Svjetske poštanske unije.\n“Na koncu, iako je Ministarstvo na 15. redovnoj sjednici Vijeća ministara BiH održanoj 2. septembra predložilo Nacrt osnova za pokretanje inicijative za izuzeće Bosne i Hercegovine iz odredbi članova 15. i 20. Svjetske poštanske konvencije ista je skinuta sa dnevnog reda. Ova tačka dnevnog reda trebala bi se razmatrati na nekoj od narednih sjednica Vijeća ministara BiH”, zaključili su iz Ministarstva za Akta.ba.\nTagovibh pošta bih hrvatska pošta paketi posiljke postarina


Šta svet misli o Putinovoj poseti i zašto Vašingtonu ne prija Putin u BG? – Nadlanu.com\nŠta svet misli o Putinovoj poseti i zašto Vašingtonu ne prija Putin u BG?\nObjavljeno 14. okt 2014. / 18:24:26\nPutin, čiji su se odnosi sa Evropskom unijom pogoršali zbog Ukrajine, i dalje može da računa na toplu dobrodošlicu u Beogradu koji je odbio da se pridruži evropskim sankcijama Moskvi, navodi agencija Frans pres, uz ocenu da je takva vrsta podrške “retka u Evropi”.\nAFP navodi i da Putin dolazi u Beograd da učvrsti uticaj Rusije na Srbiju koja balansira između Brisela i tradicionalnog saveznika Moskve.\nFrancuska agencija podseća da naša zemlja od prošlog novembra, kada je počela kriza u Ukrajini, pokušava da balansira između obaveza koje ima prema EU, sa kojom je u januaru otpočela pregovore o pristupanju, i dobrih odnosa koje održava sa Moskvom.\nFrans pres navodi i mišljenje analitičara Miodraga Radojevića da je Putinova poseta i za Beograd prilika da pošalje političku poruku Zapadu, a i da se, uoči predsedavanja OEBS, predstavi kao “pogodno mesto za sastanke (Rusije i Zapada) o pitanjima kao što je Ukrajina”.\nRusija je podržavala Beograd u prošlosti i suprostavila se nezavisnosti Kosova, a eksperti kažu da Rusija sada želi da uveri Srbiju da se njeno pridruživanje EU ne kosi sa interesima Moskve, navodi AFP.\n“Glavni cilj Putinove posete je da potkprepi postojeće veze, a u vrhu agende biće energetika”, rekao je francuskoj agenciji Fjodor Lukjanov, urednik lista “Rusija u globalnoj politici”.\n“Srbija politički dužnik Rusije”\nSrbija je i jedna od zemalja obuhvaćenih projektom Južni tok čija je svrha smanjenje oslanjanja Moskve na Ukrajinu kao tranzitnu zemlju za njen prirodni gas, a Rusija i Srbija sarađuju i na vojnom planu kroz bazu za brze odgovore u Nišu gde su bazirani ruski avioni, napominje AFP.\nU tekstu se, takođe, podseća da Moskva pomaže posustalu srpsku ekonomiju. I britanska agencija Rojters najavila je danas Putinovu posetu Beogradu i vojnu paradu koja će u četvrtak biti održana povodom 70. godišnjice oslobođenja grada.\n“U četvrtak će puške, tenkovi i avioni ponovo biti u ovom gradu, sada prestonici Srbije, povodom Dana oslobođenja koji se obeležava četiri dana ranije čime se ukazuje čast počasnom gostu – ruskom predsedniku Vladimiru Putinu”, navodi Rojters.\nNjegova poseta je, ocenjuje ova agencija, gest “pun simbolike usred podela između Istoka i Zapada u stilu hladnog rata povodom Ukrajine koje su Srbiju, zemlju koja je politički dužnik Rusije ali svoju ekonomsku budućnost vidi u EU, primorale na delikatno balansiranje”.\nRojters navodi da Vašingtonu “nije prijatno što će Putin i njegov vrhovni vojni zapovednik prisustvovati paradi 4.500 srpskih vojnika dok NATO upozorava da ruski vojnici i dalje ratuju na istoku Ukrajine”.\nBritanska agencija napominje da je Srbija u periodu od 2007. do 2013. ostvarila mnogo veći izvoz u EU nego u Rusiju, kao i da je Unija u Srbiju direktno investirala u istom periodu 9,2 milijarde evra, u poređenju sa 2,5 milijardi evra koliko iznose ruska ulaganja.\n“Tito je sjajno održavao ravnotežu između Istoka i Zapada tokom hladnog rata, ali to nije tako jednostavno otkako je srušen Berlinski zid”, konstatuje Rojters, podsećajući da će Srbija, u procesu evropskih integracija, morati da postepeno usklađuje svoju spoljnu politiku sa politikom EU.\nAgencija Asošijeted pres u tekstu pod nazivom “Srbija priprema herojski doček za Putina” opširno analizira pripreme za vojnu paradu kojoj će u četvrtak prisustvovati ruski predsednik i politički kontekst posete.\nBeograd, kako se kaže, dočekuje Putina u četvrtak uz crveni tepih u trenutku dok se dok se Srbija nalazi usred spora Moskve i Zapada oko Ukrajine.\n“Ova balkanska država sve je više suočena sa teškim izborom: da li da nastavi svojim zvanično proglašenim putem ka članstvu u EU ili da odustane od tog cilja i učvrsti veze sa svojim tradiconalnim slovenskim saveznikom Rusijom”, piše AP.\nPodsetivši da je ovo druga Putinova poseta Srbiji za tri godine, agencija navodi da je tada u martu 2011. godine Putin rekao da “nema ništa” protiv pridruživanja Srbije EU, ali i da je oštro upozorio da Srbija ne treba nikad da se priključi savezu NATO.\n“Ako to uradi, rekao je on tada, Rusija će okrenuti svoj nuklearni arsenal u pravcu Srbije koja je članica programa Alijanse “Partnerstvo za mir”, podseća AP i dodaje da su i zvaničnici Kremlja jasno rekli Srbiji da će kada postane članica EU – što se ne očekuje pre 2020. – njen unosan sporazum o slobodnoj trgovini sa Rusijom prestati da važi.\n“Očekuje se da će Putin izvršiti pritisak na Srbiju da započne gradnju gasovoda” Južni tok, navodi AP podsećajući da je Srbija nedavno nagovestila da će se povinovati pritisku EU i da neće početi gradnju svog dela Južnog toka kojim bi ruski gas stizao do Evrope zaobilazeći Ukrajinu.\nIako su srpski zvaničnici rekli da poštuju teritorijalni integritet Ukrajine i da ne podržavaju rusku aneksiju Krima, oni su odbili da uvedu sankcije Rusiji uz obrazloženje da bi to bilo pogubno za stagnirajuću ekonomiju zemlje – naročito zbog toga što je veći deo njenog energetskog sektora pod kontrolom ruskog giganta Gasproma , navodi američka agencija.\n“Srbija se nada da će imati korist od ruskih mera zabrane zapadne robe tako što će povećati svoj izvoz hrane u Rusiju”, kaže AP i podseća da je EU upozorila Srbiju da se uzdrži od “korišćenja” ruske zabrane povećanjem izvoza zahvaljujući državnim subvencijama.\n“Između Rusa i Srba postoje istorijske pravoslavne slovenske veze i lokalni političari moraju da poštuju široko rasprostranjenu popularnost Putina u Srbiji kako bi udovoljili biračima”, ocenjuje AP.\nAgencija navodi i mišljenje političkog analitičara Jelene Milić iz Centra za evroatlantske studije koja smatra da će Putinova poseta, iako ekstremno kratka, “narušiti evropsku integraciju Srbije”.\n“To je Putinov primarni cilj. On dolazi u trenutku kada postoje zajedničke trgovinske sankcije na polju energetike i odbrane, a Srbija upravo u tim oblastima namerava da potpiše bilateralne sporazume sa Rusijom”, kaže ona.\nPutinu je, po njenom mišljenju, potrebna Srbija da pokaže domaćoj javnosti da proces evropskih integracija nije tako privlačan kao što je bio i da njegova spoljna politika ima podršku barem negde u Evropi, navodi američka agencija.


Мали новинари истраживачи у ОШ „Олга Милошевић“ – Паланачке новине\nUčiteljice Tatjana Jovičić i Jasmina Milić, u OŠ „Olga Milošević“, su pre pet godina započele projekat „Školski dnevnik“ koji se i u novoj generaciji učenika četvrtog razreda uspešno realizuje.\nU toku rada učenici su imali zadatak da kroz ulogu novinara steknu nova znanja o pojedinim zanimanjima. Na ovaj način ostvaruje se direktno uvođenje učenika u aktivnosti profesionalne orijentacije i to kroz snimanje ili gledanje priloga o pojedinim zanimanjima.\nUčenici se kroz realne susrete sa svetom rada upoznaju sa predstavnicima određenih zanimanja i radnim okruženjem, isprobavaju pojedine radne zadatke i stiču nova znanja o određenim zanimanjima i potrebnom školovanju.\nU realizaciji projekta ogromnu pomoć smo imali od bivših učenika ove škole koji su veoma uspešni u svojim zanimanjima, kao i od Mihajla Jelisavčića koji je sve priloge snimio i Bojana Živkovića sa TV „Jasenica“.\nMeđunarodni program Eko -škole u OŠ „Olga Milošević“\nNext story Palančanka Ivana Katanić u reprezentaciji Srbije\nPrevious story Predlog liste kandidata – mladih talenata koji su ostvarili pravo na jednokratnu nagradu iz budžeta Opštine Smederevska Palanka u 2019. godini


"Krajem prošlog mjeseca imali smo 725 stanovnika. Mi smo druga najmanja općina u Finskoj. Uvijek smo pratili koliko će se beba roditi u godini dana, ali kada smo primijetili kako je to samo jedna beba, svi smo se probudili", priča Esko Ahonen, gradonačelnik Lestijarvija.\nTako porodice tamo sada imaju 1.000 eura godišnje za dijete koje rode i odgoje u Lestijarviju. Trenutno 60 porodica primaju sredstva - 10.000 eura za deset godina. Ukoliko se porodice ili djeca odsele iz Lestijarvija, pa čak i privremeno, tada se zaustavlja isplata novca.\n"Na ovaj način želimo potaknuti porodice da ostanu živjeti ovdje", kaže gradonačelnik.\n"Primjećujemo promjene u učionicama. Sada imamo 12 djece u predškolskoj ustanovi koja su se rodila u prvoj godini kada se počeo davati novac za novorođene bebe. Kada pogledam u godine ispred nas, nadam se da će ovaj sistem potaknuti da imamo dovoljno djece za našu školu. To me čini sretnom", kazala je za BBC Paula Jokela, učiteljica u Lestijarviju.


Razvojna banka ponovo oprašta dugove Dodikovom sinu | BL!N Magazin\nRazvojna banka ponovo oprašta dugove Dodikovom sinu\nArhiva 08.08.12, 15:35h\nDodikov sin dobio je novi reprogram kredita, ali nam nije jasno odgovoreno koliki je grejs period bio prvi put. Kako se firmama, koje dobijaju kredite iz linije za poljoprivredu, odobrava grejs period od tri godine, logično je zaključiti da je tako bilo i u ovom slučaju, te da mu je prvobitno odobren grejs period na tri godine, a potom na još dvije - ukupno pet\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik posljednjih je mjeseci veoma angažovan na ekonomskim pitanjima, budući da se entitet koji vodi teško povija pod udarima sveobuhvatne ekonomske krize. Situacija je alarmanta, jer je broj penzionera odavno premašio broj zaposlenih, fondovi su prazni, para od privatizacije nema, investitori su u nekim drugim područjima svijeta... Dodik obećava sanaciju Javnih preduzeća, promjene u njihovom načinu vođenja; obećava dovođenje Gasproma u RS, izgradnju puteva, milijarde evra investicija u energetski sektor… Međutim, vrlo malo, gotovo ništa od toga do sada nije realizovano.\nDodikove ekonomske vizije nisu diskutabilne samo iz navedenih razloga, već i zbog činjenice da firme njegove porodice i njemu bliskih osoba grcaju u dugovima i potpuno su nesolventne. Ako Dodik nije u stanju njima da pomogne, na koji će način pomoći privredi RS! Posebno ako se zna da je preduzeće njegovog sina Igora “Fruit eco” u velikim gubicima te da nije u stanju da servisira kredit, koji mu je dodijelila Investiciono-razvojna banka.\nPoslovnu 2011. godinu, firma Dodika juniora završila je sa gubitkom od 121.288 KM, što je, ipak, manje loše nego na kraju 2010. godine kada je firma bila u minusu od 263.057 KM, dok je godinu ranije imala gubitak od preko pola miliona maraka.\nNovi reprogram kredita\nUpravo to ponukalo je vlasnike “Fruit eco” da zatraže reprogram kredita od tri miliona KM, koji im je dodijelio IRB.\n“U skladu sa članom 13. Pravila plasmana po kreditnim linijama i zajmovima, pomenutom preduzeću odobreno je produženje grejs perioda za dodatna 24 mjeseca”, odgovoreno je Žurnalu iz Investiciono-razvojne banke RS na pitanje da li je firmi “Fruit eco” odobren reprogram.\nIz odgovora IRB-a je uočljivo da je Dodikov sin dobio novi reprogram, ali nam nije jasno odgovoreno koliki je grejs period bio prvi put. Kako se firmama, koje dobijaju kredite iz linije za poljoprivredu, odobrava grejs period od tri godine, logično je zaključiti da je tako bilo i u ovom slučaju, te da mu je prvobitno odobren grejs period na tri godine, a potom na još dvije - ukupno pet. Na naše pitanje koliki je grejs period bio prvi put odgovoreno je kako je "u skladu sa članom 12 Pravila plasmana sredstava po kreditnim linijama i zajmovima, grejs period za kreditnu liniju za poljoprivredu do 36 mjeseci".\nKako je kredit ovoj firmi odobren 18. jula 2008. godine, to znači da Dodikov sin neće početi da ga otplaćuje prije polovine jula sledeće godine. Da on zaista ne otplaćuje kredit, vidi se i iz dokumenata koji su u posjedu “Žurnala”, a u kojima se pod dugoročnim finansijskim obavezama navodi da je “Fruit eco” tokom 2009. i 2010. godine imao tri miliona duga, a u 2011. godini 2.943.547 KM. Očito je da je u 2011. godini ova firma uplatila ratu, dvije, vrijednosti oko 56,5 hiljada KM, dok je čekala novi reprogram.\nKasni isplata kredita i dobavljača\nVeliko je pitanje da li će firma Dodikovog sina uplatiti više ijednu jedinu ratu, jer veoma loše posluje, što potvrđuje i činjenica da je tokom prošle godine uzela kredit od 663.000 KM, koji se vodi pod stavkom kratkoročne finansijske obaveze. Učinjeno je to da bi firma održala tekuću likvidnost. Dodatni finansijski pokazatelji govore da je dubioza u kojoj se nalazi “Fruit eco” veoma, veoma ozbiljna, jer dobavljačima duguje 924.885 KM. Ne samo da duguje, već i ne plaća, pa tako, naprimjer, “Fruit eco” dobavljačima isplati njihova sredstva najranije za osam mjeseci, a neki moraju da čekaju i po godinu i po dana da bi došli do svojih para. Tako je, recimo, u 2011. godini prosječno vrijeme isplate dobavljačima mjereno u danima iznosilo 357, dok je istovremeno firma svoja potraživanja naplaćivala za 18 dana!\nIRB je 18. jula 2008. godine firmi Dodikovog sina dodijelila kredit od tri miliona maraka, pod egidom unapređenja proizvodnje voća i povrća. Zanimljivo je da je kredit odobren isti dan kada je podnesen zahtjev da bude dodijeljen firmi “Fruit eco”. Ugovor o tri miliona potpisan je tri dana kasnije, a novac odmah potom i isplaćen. Sve je završeno preko „Balkan investment banke“, koju takođe kontroliše Dodik, jer je u veoma bliskim odnosima sa članovima UKIO grupe, koji su vlasnici ove finansijske institucije. Na sve ovo Dodik je rekao da je to sasvim normalno i da je njegov sin jako vrijedan, te je zasadio 160 hiljada sadnica.\nIgor Dodik je tada jedva imao dvadesetak godina, ali je 23. novembra 2007. godine, kao osamnaestogodišnjak, zajedno sa Mirkom Dobrićem, osnovao firmu „Fruit eco“. Dobrić je Dodikov zet, oženjen njegovom bliskom rođakom. Osnivački ulog firme bio je svega 2.000 maraka, ali to Igoru Dodiku i Dobriću nije smetalo da kupe voćnjak u Podgradcima za 1,5 miliona KM. Učinjeno je to prije nego što su dobili kredit od IRB-a.\nImovina i plate\nUkupna vrijednost imovine firme “Fruit eco” iznosila je u 2011. godini 9.406.538 KM. To znači da su u firmu unesene vrijedne nekretnine i/ili zemljište, jer je osnivački ulog prilikom formiranja ovog preduzeća iznosio svega 2.000 KM. U firmi je zaposleno 12 radnika, a njihova prosječna plata iznosi oko 450 KM.\nIRB hoda oko vruće kaše\nNa pitanje da li preduzeće “Fruit eco” redovno izmiruje svoje kreditne obaveze iz IRB RS je odgovoreno sledeće: “Krediti za preduzetnike i preduzeća plasiraju se posredstvom poslovnih banaka, pri čemu korisnici kredita imaju obavezu vraćanja kredita prema poslovnoj banci, a poslovna banka prema IRB RS. Poslovna banka, posredstvom koje je plasiran pomenuti kredit, redovno izmiruje svoje obaveze prema IRB RS po tom kreditu”.\nOdgovor IRB RS može se u najmanju ruku smatrati šaljivim, s obzirom na činjenicu da je “Fruit eco” za četiri godine izmirio svega jednu do dvije rate.


Datum kreiranja: četvrtak, 15 novembar 2018 11:01\t Autor Sara\n30. decembra, novogodišnji program za najmlađe, predstava „Začarani Deda Mraz“ sa početkom u 12.00h,\na od 21.00h zagrijavanje za najluđu noć, nastupaju Dino Beharović i D’Band i Aco Pejović\n31. decembra, u 12 časova, svečani Novogodišnji koncert hora ANTIVARI MUSICA. Od 21 čas, zabavljaće vas bend Akademia, a u Novu 2019. godinu uplovićemo uz veliki koncert Sergeja Ćetkovića!\nPrvog januara od 21.30h ne propustite koncerte grupe Perper i Plavog Orkestra!\nČekamo vas u Baru, 30. i 31. decembra i prvog januara!\nPodijelimo zajedno prazničnu atmosferu i nezaboravan provod!


Popovic: Zelimo da rastemo kroz utakmice - SEAT KLUB\nPopovic: Zelimo da rastemo kroz utakmice\nCSM Bukurešt je odličan tim sa vrhunskim pojedincima na svim pozicijama, ali Budućnost može da pruži dobro izdanje, ukoliko bude disciplinovana u napadu, te na potrebnom nivou u odbrani, koja će ponovo biti ključna, ističu u taboru “plavih“.\nBukurešt je sjajan tim čiji je novi generalni sponzor jedan ugledni Online kazino.\n“Očekuje nas još jedan težak i izazovan meč za našu mladu ekipu koja stasava, a u prošlom kolu je pokazala da je spremna da odigra na dobrom nivou i u vreloj atmosferi kao što je bilo u Budimpešti. Parirali smo svih 60 minuta izuzetnoj ekipi kao što je Ferencvaroš, tako da očekujem isto i protiv Bukurešta. Imamo praktično isti sastav, u kojem neće biti Tatjane Brnović, ali se vraća Nikolina Vukčević. Vjerujem u veliku borbu svih 60 minuta, želimo da rastemo kroz utakmice. Nadam se da ćemo ispraviti greške koje su nam se dešavale u prvom meču u Bukureštu, koje smo pravile bez potrebe i da ne dozvolimo protivniku da stekne razliku zahvaljujući lakim golovima”, kazala je Bojana Popović, trener “plavih“.\n“Očekuje nas težak meč protiv odličnog tima sa vrhunskim pojedincima na svim pozicijama. Moramo da budemo na nivou i u odbrani i u napadu. Odbrana je kao i uvijek najvažnija, ukoliko u tom segmentu pružimo dobro izdanje, prenijećemo dobar osjećaj i u fazu napada. Potrebno je da budemo pametne i disciplinovane u napadu, jer ekipa kao što je Bukurešt zna da kazni svaku grešku, lakim golovima. Pružićemo naš maksimum u ovom trenutku i mogu da najavim veliku borbu“, kazala je Pavićević.\nUtakmica u “Bemax areni“ igra se u subotu u 18 sati, a zbog mjera zdravstvenih institucija koje su na snazi, nije dozvoljeno prisustvo publike.


Nova albanska platfroma za dijalog je oličenje bahatosti, a vrhunac je plan da formiraju poseban sud za SRBE! - Srpska Reč\nKako navodi izvor “Blica” iz kosovske skupštine, suština dokumenta je da nema promene granica, nema Zajednice srpskih opština (ZSO), nema autonomije za Srbe… Takođe, zahteva se članstvo Kosova u Ujedinjenim nacijama i priznanje “države Kosovo” od strane Srbije.\n– Deo ovoga je “zamaskiran” rečima da se u pregovorima sa Beogradom ne sme kršiti kosovski Ustav – priča on.\nNavodi i da je pravno gledano, platforma je niži pravni akt i da je, politički gledano, ovo je još jedna prištinska “igranka”.\nA kako je zamišljena ta “igranka”? Po onome što navode i prištinski mediji, reč je o, u najmanju ruku bahatoj i bezobraznoj listi želja prištinske strane, u kojoj zapravo Albancima pripada sve, od prirodnih bogatstava, imovine, i svega što im padne napamet.\n“Šlag na tortu” je osnivanje suda koji će se baviti samo zločinima Srba čime, verovatno namerno, žele da dovedu do toga da ih konstantno zastrašuju i život im učine takavim da svaki dan praktično žive sa strahom kada će im ko i zbog čega zakucati na vrata.\nPrema pisanju lista “Zeri”, koji je imao uvid u platformu za pregovore, ona pedviđa da svaki sporazum, koji se Prištini ponudi na potpisivanje, treba da bude u skladu sa kosovskim Ustavom. Ona se ne bavi zahtevom Beograda, SAD i EU o ukidanju stopostotno uvećanih taksi na robu iz Srbije, što je uslov da dijalog bude nastavljen.\nZa “Republiku Kosovo”, prema ovoj platformi, pravno obavezujući konačni sporazum stupio bi na snagu tek nakon ispunjenja tri uslova: Srbija je priznala Kosovo kao nezavisnu i suverenu državu, referendum o sporazumu je održan na Kosovu i sporazum je ratifikovan od obe države.\nTakođe, navodi se da svaki sporazum sa Beogradom treba da bude u potpunosti u skladu sa Ustavom Kosova, koji predviđa da je “suverenitet i teritorijalni integritet zemlje nepovrediva, neotuđiva i neodvojiva i zaštićena svim sredstvima definisanim ovim Ustavom i zakonom”.\nU dokumentu, koji je pripremio prištinski tim za nastavak dijaloga navodi se da je “glavna svrha Republike Kosovo da osigura priznavanje i prihvatanje suvereniteta Kosova kao države nezavisni, sa pravno obavezujućim sporazumom”. Takođe, piše i da nijedan sporazum sa Beogradom ne može biti potpisan dok ne bude postignut dogovor o svim pitanjima.\nPlatforma predviđa i unapređenje prava albanske zajednice u Srbiji u, kako se navodi, “punom reciprocitetu sa pravima koje srpska zajednica ima na Kosovu”. Piše i da na Kosovu ne može biti drugog nivoa upravljanja, osim lokalnog i centralnog.\n– To uključuje: priznavanje nezavisnosti i državnosti Kosova unutar postojećih granica – navodi se u platformi.\nDokument se bavi i “posebnim tribunalom za istrage”, koji bi trebalo da bude formiran, i koji će se baviti ratnim zločinima, nestalim osobama, žrtavama seksualnog nasilja, reparacijom…\nTakođe, navodi se da bi Rezolucija 1244 UN trebalo da bude ukinuta. Pominje se i da će sporazum sa Beogradom biti postignut uz posredovanje EU i podršku SAD, koja takođe treba da služi kao garant za sprovođenje obaveza koje predviđa budući sporazum, navodi “Zeri”.\nI dok su prištinske vlasti najpre formirale tim, pa sve ovo “lepo osmislile” i posvetile se poslu da, manje-više prepišu ideje kosovskog premijera Ramuša Haradinaja od pre izvesnog vremena u vezi sa dijalogom Beograda i Prištine, jedna od stvar se slučajno ili namerno prećutkuje – uloga kosovskog predsednika Hašima Tačija. Kako je u više navrata poručeno iz Evropske unije (EU) i SAD, upravo je on glavni pregovarač sa Beogradom.\n– Sa druge strane, Beograd nije formirao nikakav tim za dijalog, kao što je to samoinicijativno uradila Priština, pa je pitanje sa kim će uopšte oni da pregovaraju o svemu ovome – priča “Blicov” izvor.\n- Mi smo zvanično predali platformu, apelujemo na sve poslanike da je ozbiljno razmotre. Platforma je stvorena s poštovanjem između dve zemlje. Principi su oni koji garantuju mir u ovom delu regiona. Svakome bi trebalo da bude jasno da Kosovo odlazi u Brisel da bi bilo priznato i ni za šta drugo – rekao je Ljimaj, prenosi “Koha”.\nbeograd priština kosovo Kosovo i Metohija srbi na kosovu srbija i kosovo ustav kosova vučić\nKompanija Nike predstavila patike koje se same...\nObradović: Sutra svi na Vučićevu konferenciju za...


Nevena Ignjatović u Top 15 na Evropa kupu! - Humanitarniradio.inf\nSport Srbija Sport Svet\nмар 4, 2021 Nevena Ignjatović, srpska skijašica, Top 15 na Evropa kupu\nNajbolja srpska skijašica, Nevena Ignjatović nalazi se na 14. mestu u generalnom plasmanu super veleslaloma (super dži), pred poslednji trku sezone u Evropa kupu. Ignjatovićeva iza sebe ima dve trke u italijanskoj Val di Fasi. Na prvoj, voženoj u utorak, bila je 13-ta, sa sekundom i 76 stotinki zaostatka u odnosu na pobednicu Jasminu Zuter iz Švajcarske.\nU drugoj trci, voženoj danas, slavila je Julija Pleškova, dok je Nevena Ignjatovic završila na 20. mestu sa zaostatkom od 1,96. Bilo je par grešaka koje su me koštale odličnog plasmana ali se spremam za polovinu marta gde me očekuje poslednja finalna trka na kojoj ću dati sve od sebe da napravim vrhunski rezultat i dođem do samog vrha Evropa kupa." – rekla je Nevena Ignjatović.\nNaša najbolje skijašica je 14-ta u generalnom plasmanu sa 63 boda, a šansu za nove bodove i bolji plasman će imati u finalnoj trci u austrijskom Salbahu 18. marta. Niko u Srbiji pre Nevene Ignjatovic, nije bio u Top 15 u generalnom plasmanu Evropa Kupa, u disciplini superveleslalom. Prva u generalnom plasmanu je Jasmina Zuter iz Švajcarske sa 252 boda. Druga je njena sunarodnica Stefani Jenal sa 250, treća Julija Pleškova iz Rusije sa 180.\ntekst i slike: Veljko Dragosavljević, pr Nevene Ignjatović


Global Firepower: Hrvatska vojska – snažnija od srpske! – Balkanekspresrb.rs\nUzimajući u obzir više od 50 faktora, Global Firepower uporedio je vojske sveta prema njihovoj snazi. Ističu kako rangiranje učesnika ne zavisi toliko o ukupnoj količini vojne tehnike, koliko o ujednačenosti vojne moći zemlje i raznovrsnosti raspoloživog oružja (kao primer navode kako 100 minolovaca ne odgovara taktičkoj snazi 10 nosača aviona).\nTakođe, zalihe nuklearnog naoružanja se ne uzimaju u obzir, nego države koje imaju nuklearno naoružanje ( i one za koje se to sumnja) dobivaju bonus, kao i članice NATO-a. Također, ne uzimaju se u obzir niti trenutno političko i vojno vodstvo. Na konačnu ocenu prilično utiče i populacija (obzirom na raspoloživo ljudstvo) i geografsko-strateški faktori, raspoloživost resursa i snaga lokalne industrije.\nPrema istraživanju najjaču vojsku na svetu imaju Sjedinjene Američke Države, druga je Rusija, a treća je Kina. Slede Indija, Francuska, Velika Britanija, Japan, Turska, Nemačka i Egipat. U slučaju (aktiviranja) rata Južne i Severne Koreje, Izvrsni vođa ne bi dobro prošao – Južna Koreja je na 12. a Severna na 23. mestu\nDržave nastale raspadom Jugoslavije nalaze se pri kraju popisa vojnih sila, osim Hrvatske, koja je zauzela 68. mesto.\nVojska Srbije znatno je lošije rangirana i nalazi se na 89. mestu, dok je slovenačka vojska na 114. Na popisu vojska Bosne i Hercegovine je 121., a odmah potom sledi Makedonija.\nNajnovija članica NATO-a, Crna Gora, uopšte nije uvrštena na popis vojnih sila.(Agencije)♦


U toku je završno asfaltiranje u ulici Prote Čede - GEM info\nU toku je završno asfaltiranje u ulici Prote Čede\n30. novembra 2021. Redakcija 0 Comments asfaltiranje, Bojan Stević, Ulica Prote Čede\nU toku je postavljanje završnog sloja asfalta u dužini od 900 metara, u ulici Prote Čede, koja spaja mesne zajednice Stanislav Sremčević Crni i Šopić. Pored ovih radova, zamenjena je i dotrajala vodovodna mreža u dužini od 1300 metara, izjavio je prilikom obilaska ove ulice predsednik opštine Lazarevac Bojan Stević.\nPredsednik opštine Lazarevac Lazarevac Bojan Stević obišao je sa saradnicima ulicu Prote Čede, koja spaja mesne zajednice Stanislav Sremčević Crni i Šopić, u kojoj se izvode završni radovi na asfaltiranju deonice duge 900 metara. Pored ovih radova, u dogovoru sa meštanima, postavljena je i nova vodovodna mreža u dužini od 1300 metara, rekao je Stević i naglasio da je plan da ovi radovi budu završeni tokom sutrašnjeg dana.\nUkoliko vremenski uslovi to dozvole, u narednih nekoliko dana izvršiće se radovi na rekonstrukciji još pet ulica u opštini. Trenutno se izvode i radovi na izgradnji kanalizacione mreže u ulici Milice Stojadinović Srpkinje i Botaničkoj ulici, u kojima je takođe zamenjena vodovodna mreža, podsetio je Stević.\nOvom prilikom Stević je napomenuo da su započeti radovi u Železničkoj ulici, a u pitanju je kapitalna investicija vrednosti blizu 200 miliona dinara, koju finansira Javno preduzeće Direkcija za izgradnju Grada Beograda. U sklopu ovih radova biće urađena kompletna kišna kanalizacija, vodovodna mreža, biciklistička i trim staza sa jedne strane ulice, a pešačka staza i ulična rasveta sa druge strane Železničke ulice.\nShare the post "U toku je završno asfaltiranje u ulici Prote Čede"\n← Manje zaraženih koronavirusom u novembru\nOdržana edukativna šetnja „Tragovima Kolubarske bitke“ →


Kosa Anđelina Džoli opisana je kao "katastrofa".\nAnđelina Džoli vreme provodi u Rimu gde se održava Filmski festival. Pojavljivanjem na crvenom tepihu privukla je svu pažnju što svojom pojavom, što prisustvom njene dece, ali jedan detalj dobio je mnogo negativnih komentara.\nSiva Versace haljina sa premijere filma "Eternals", u kome ima jednu od glavnih uloga, dobila je sve pozitivne kritike. Međutim, svet kritikuje njenu firzuru i ne može da veruje da je slavna holivudska zvezda dozvolila da ima ovakvu kosu.\nSlavna 46-godišnjakinja ponela je dugačke ekstenzije, koje pre nismo imali prilike da vidimo na njenoj kosi ili su bar bile tako dobro urađene da se nisu primetile.\nNadogradnja toliko "upada u oči" i izgleda izuzetno veštačko. Možda je Anđelina samo želela dužinu kose kao nekada, ali to nije uspela da postigne na efekto pozitivan način. Razlika između nadograđene kose i njene prirodne je ogromna, umesto da izgleda sjedinjeno, dobila je dva jasno vidljiva nivoa kose.\nDa li je ovo namerno ili slučajno, nismo sigurni.\nAnđelina Džoli na premijeri na filma\nkosa Anđeline Džoli