Vreme 584 - Strana ulaganja: Kapital nece u proslost\nJugoslavija/Srbija još nije promenila propise bivše SFRJ, pa se u nekim zakonima spominju samoupravljanje i osnovne organizacije udruženog rada. Ko će investirati novac u državu čija vlada ima diskreciono pravo da određuje cene svih roba\nPITANJE BUDUĆNOSTI: Kada će investitori praviti redove\n"Sad će, samo što nije." Ako ste pomislili da je ovo ona prekorno-podsticajna rečenica babice pri porođaju – nije, ali ima veze s porođajnim mukama tranzicije u Jugoslaviji/Srbiji. Tako, naime, u zanosu socijalne demagogije političari vladajuće koalicije često, a ekonomski reformatori sve ređe opisuju toliko očekivani dolazak inostranog kapitala u Jugoslaviju/Srbiju. Od predizbornih obećanja o milijardama dolara za sada su ostale "mrvice", najviše par stotina miliona dolara (što, istina, uopšte nije malo) sakupljenih prevashodno prodajom tri cementare krajem prethodne godine.\nZašto nema spektakularnih para posle demokratskih promena u Jugoslaviji/Srbiji, kao što ih je bilo na početku tranzicije u Mađarskoj, Češkoj ili Poljskoj? Da li je dovoljno samo to što su se u Jugoslaviji/Srbiji dogodile političke promene ili je potrebno još nešto? Dolazak na vlast normalnih političara u Beogradu odmah je rezultirao popravljanjem imidža zemlje kod stranih investitora: na lestvici rizika Jugoslavija/Srbija se sa 186. popela na 90. mesto. Ali, to još nije rezultiralo "poplavom" stranih investicija, što ukazuje da u ovoj državi postoje još neke, uslovno rečeno nepolitičke "bolesti" koje odbijaju zdrav novac iz inostranstva.\nPotvrdu ove teze nude i vlasnici i menadžeri 91 firme koje u Jugoslaviji/Srbiji posluju sa stranim kapitalom i koji su preko jednog istraživanja poslali poruku vlastima da se hitno menja sistemsko okruženje kao osnovna prepreka za ulazak i poslovanje stranih investitora (vidi okvir).\nOzbiljna analiza uzroka sporog priliva inostranih investicija otkrila bi mnoge sistemske greške koje je u vidu prepreka dolasku i poslovanju stranih kompanija instalirao prethodni autistični i ksenofobični režim. Nova vlast mora veoma brzo da donese zakon o stranim ulaganjima, kojim bi se ukinuo najveći broj postojećih ad hoc ograničenja i pojasnili/pojednostavili uslovi za dobijanje dozvola za rad. U sadašnjim okolnostima, na primer, gotovo je nemoguće registrovati preduzeće bez temeljne stručne pomoći, što je potpuno suprotno rešenju u razvijenim zemljama. Prema važećim propisima, za dobijanje građevinske dozvole potrebno je od šest do devet meseci (često i do godinu dana), a pri tom se mora pribaviti još 36 raznih saglasnosti i rešenja. Vlada Srbije, ako želi da stranim investitorima olakša dolazak, morala bi da da skrati proceduru na tri do četiri meseca, a broj dozvola spusti na bar 18.\nZAKONSKA ZBRKA: Svaki strani investitor koji bi danas došao da uloži novac u povećanje kapitala srpskih firmi suočio bi se sa ozbiljnim problemima koje, recimo, nameće savezni zakon o preduzećima, u kome je nedovoljno jasno uređeno ko sve u tom poslu treba da dobije odobrenja od Savezne komisije za hartije od vrednosti. Dodatni problemi javljaju se kod takozvanog uslovnog povećanja kapitala akcionarskih društava, koje se javlja prvenstveno kod pretvaranja obaveza (potraživanja) u kapital preduzeća, po članu 287. Zakona o preduzećima. U tom slučaju, posebno se besmislenim čini da se u registar upisuju i odluka i njeno izvršenje. Takođe je pitanje da li treba zadržati ograničenje iz Zakona da nominalan iznos uslovnog povećanja kapitala ne može da bude veći od polovine osnovnog kapitala koji postoji u trenutku odlučivanja o uslovnom povećanju kapitala. U slučaju loših društvenih preduzeća čiji je kapital mali, a obaveze (koje se mogu konvertovati u kapital) velike, ovo ograničenje može da ometa finansijsko restrukturisanje takvih preduzeća. Logično je da to može biti smetnja i stranim ulagačima koji bi želeli da na ovaj način steknu udeo u jugoslovenskim/srpskim preduzećima.\nKad neki stranac prebrodi sve muke i preskoči sve prepreke pri ulasku na naše tržište, onda ga u jugoslovenskom/srpskom ekonomskom prostoru čekaju nove sistemske prepreke koje ometaju poslovanje njegove kompanije. Prvo će se suočiti sa osam zakona i uredbi kojima vlast reguliše tržište proizvoda i usluga. Zakoni iz ove oblasti nasleđeni su iz Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, a koliko su zastareli pokazuje i spominjanje takvih pojmova kao što su osnovna organizacija udruženog rada (OOUR), samoupravljanje, samoupravne interesne zajednice (SIZ).\nNijedan strani investitor neće ulagati novac u one sektore u kojima su cene pod državnom kontrolom ili im je država odredila nivo koji je ispod troškova proizvodnje. Takvi proizvodi u Jugoslaviji/Srbiji danas su hleb, mleko, železnički i javni transport robe i putnika, poštanske i telekomunikacione usluge, lekovi, zdravstvena zaštita, struja, komunalne usluge… Ko ne veruje neka se raspita kod privatne mađarske naftne kompanije MOL, koja sada prodaje svoju firmu za gas jer pravi gubitke zbog toga što država diktira cenu gasa.\nLEVA SKRETANJA: Na strane investitore izuzetno nepovoljno deluju odredbe kojima se srpskoj vladi daje diskreciono pravo da uvodi mere kontrole cena. U postojećim zakonima ne postoje proizvodi koji ne mogu biti stavljeni pod kontrolu cena, što može dovesti do potpunog suspendovanja tržišta. Zato će strani investitori, suočeni sa opasnošću da kontrolom cena bude ugrožena profitabilnost njihovog ulaganja, verovatno izbegavati da ulože kapital u one sektore u kojima se primenjuje diskreciona kontrola cena. Ako srpska vlada može da stavi pod kontrolu cene bilo kog proizvoda, onda strani ulagač neće doneti novac ni u jednu firmu jer nikad neće biti načisto hoće li sadašnja ili neka buduća vlada početi "levim skretanjima" da se udvara biračima.\nAko su nelojalnu i neformalnu konkurenciju ocenili kao jedan od bitnih faktora koji negativno utiču na poslovanje njihovih kompanija u Jugoslaviji/Srbiji, strani investitori logično će tražiti oslonac u Antimonopolskoj komisiji. Naša (jugoslovenska) antimonopolska komisija, međutim, po ocenama domaćih eksperata, nema dovoljan stepen nezavisnosti u radu. Savezni ministar za unutrašnju trgovinu, na primer, ima pravo da daje instrukcije za rad Komisiji i da u drugostepenom postupku odlučuje o žalbama na njene odluke.\nDa bi Vlada Srbije povećala poverenje stranih investitora i ubedila ih da brže stižu u našu zemlju, hitno bi morala da ukine uredbu kojom je uveden monopol na uvoz nafte i derivata jer se kao mera za suzbijanje sive ekonomije ne sme koristiti monopolizacija tržišta, već efikasnija kontrola i oštrije sankcije. I kao drugi važan potez u oblasti tržišta, Vlada bi morala da raspiše javne tendere kojima bi se omogućio ulazak i drugim preduzećima u monopolske oblasti kao što su fiksna i mobilna telefonija, poštanske usluge, železnički transport, distribucija gasa…\nDosadašnja iskustva zemalja u tranziciji pokazala su da su ulaganja kroz finansijska tržišta, posle direktnih stranih investicija, drugi po značaju mehanizam transfera kapitala. Dva najznačajnija kanala tog mehanizma su: pristup inostranim finansijskim tržištima emisijom euroobveznica i razvoj nacionalnog tržišta kapitala koje je otvoreno prema inostranim investitorima. Daleke, 1989. godine počelo se sa nivoa od dve milijarde dolara ulaganja na finansijskim tržištima, da bi se 1998. godine stiglo do "prometa" od 18 milijardi dolara.\nI kad bi htela, Jugoslavija/Srbija ne može na ovaj način da pribavlja inostrani kapital jer kod nas ne postoji pravo tržište kapitala. Na onome što mi zovemo "tržište kapitala" postoji brojna posrednička infrastruktura, ali mereno svetskim standardima ona je nerazvijena, institucionalizacija i regulacija tržišta nisu zadovoljavajuće što opet prouzrokuje nizak nivo zaštite investitora i visoku nesigurnost transakcija. Ako želi da dođe do kapitala, Jugoslavija/Srbija mora da donese novi zakon o finansijskim tržištima u kome će jedna od najvažnijih instiucija biti centralni registar. To je zapravo sistem registracije vlasništva hartija od vrednosti, mesto njihovog deponovanja, čuvanja i kliringa. Od novih institucija treba osnovati garantni fond kojim se garantuje realizacija transakcija, smanjuje vreme izvršenja i povećava likvidnost. Nezaobilazne institucije finansijskih tržišta su i investicioni fondovi za koje je Vlada već spremila Nacrt zakona za koji su stručnjaci podelili komplimente jer, na primer, oštro definiše razliku između investicionog fonda i upravljačke kompanije (što onda omogućava jednoj upravljačkoj kompaniji da može da vodi više fondova, ali i da investicioni fond može da pređe u drugu upravljačku kompaniju).\nSMANJENJE RIZIKA: Pretpostavka je, na osnovu iskustava zemalja koje su uspešno sprovele ekonomske reforme (Poljska, Češka, Mađarska), da će i mnoge strane banke (a ne samo ovih pet-šest već pridošlih) doći na jugoslovensko/srpsko tržište. Bez obzira na izbor strategije ulaska stranih banaka na naše tržište (strategija Mađarske ili Poljske), ostaje nesporno da uspešna regulacija poslovanja banaka treba da bude usmerena na smanjenje osnovnih rizika: kreditnog, rizika deviznog kursa i operativnih rizika, ali i na uvođenje sistema zaštite depozita, formiranje kreditnog registra i usvajanje zakona o zaštiti potraživanja.\nIako je veoma dugo godina poreski sistem bio optuživan kao prepreka stranim ulaganjima, on generalno gledano nema presudan uticaj na odluku investitora da u neku zemlju ulože kapital. Oni porez na promet (u oblasti oporezivanja) vide kao najveću prepreku stranim investicijama jer produkuje kumuliranje poreza u toj meri da neki investitori odlažu odluku o investiranju sve dok u jednu zemlju ne bude uveden porez na dodatu vrednost. Zato bi savezna (ili republička) vlada bez odlaganja morala da radi na uvođenju tog poreza.\nAko je preskočio prepreke dolaska, zatim otvaranja firme i kakvog-takvog poslovanja, strani investitor neretko može da zapadne u ozbiljne nevolje zbog, recimo, toliko odomaćenog izbegavanja naših firmi da plaćaju svoje obaveze. Strancu je veoma teško da se snađe u sadašnjem zakonodavstvu jer u propisima ne može da pronađe koja su sredstva obezbeđenja zakonski dozvoljena, a koja ne. Ugovorne kazne, kamate, akreditivi, garancije, jemstva, menični aval… pokazali su se kao potpuno neefikasna sredstva za obezbeđivanje potraživanja jer kod enormne inflacije i opšte besparice ta sredstva nemaju nikakvog smisla. Strani investitor je navikao da u svojoj zemlji koristi hipoteku kao instrument obezbeđivanja u plaćanju. Kod nas je, međutim, primena hipoteke mala jer su zemljišne knjige neuredne, stanje stvarnog poseda nije usaglašeno s "papirima", ne postoji hipotekarna banka, a postoji čudan sistem tapija u južnoj Srbiji.\nBude li primoran da se sudi, strani investitor tek tada će imati razloga da zažali što je kapital doneo i uložio u Jugoslaviju/Srbiju. Zakon o parničnom postupku, na primer, donet je pre 20 godina, što će reći da nije pisan za tržišnu ekonomiju i onda je logično da pogoduje onome ko je dužnik. Takav zakon, recimo, ne pravi nikakvu razliku između sporova u kojima je vrednost hiljadu eura i spora "vrednog" pola miliona eura. Vlada Srbije morala bi vrlo skoro da ponudi set veoma važnih zakona kojima se reguliše pravna sigurnost svih (pa i stranih) investitora. Među tim zakonima treba da bude onaj kojim se pojednostavljuje postupak upisa u sudski registar, zatim zakon o obezbeđivanju potraživanja, pa zakon o hipotekarnoj banci, zakon o zemljišnoj knjizi i zakon o parničnom postupku u kome će poverilac imati ozbiljnu zaštitu, a dužnik pretnju da se dugovi moraju brzo vraćati.\nPrema podacima UNKTAD-a od 1993. do 1999. godine direktne strane investicije iznosile su:\n- u SRJ – 853 miliona dolara,\n- u Centralnu Evropu i baltičke zemlje – 64,7 milijardi dolara,\n- u Jugoistočnu Evropu – 12,5 milijardi,\n- u zemlje u tranziciji – 105,5 milijardi dolara.\nPotplaćivanje = 22+28 odsto\nVlasnicima i menadžerima 91 firme ponuđen je spisak 16 faktora poslovanja a njihov zadatak bio je da na skali od 0 (najbolji) do 4 (najgori) ocene koliko su problematični za njihovo poslovanje. Prosečna ocena je vrlo dobra – 1,6. Najlošije ocene dobili su sledeći faktori koji negativno utiču na poslovanje stranih kompanija u Jugoslaviji/Srbiji: korupcija (2,2), nelojalna i neformalna konkurencija (2,2), makroekonomska nestabilnost (2,4) i neizvesna ekonomska politika (2,7). Najbolje ocene pripale su stručnosti i obrazovanosti radne snage (1,0) i radnom zakonodavstvu (1,1). Sa ocenom 1,7 ispitanici su rekli šta misle o "kriminalu, krađi i neradu".\nPostoji, međutim, još mnogo zanimljivih primedbi. Tako, na primer, tri četvrtine anketiranih firmi imale su poslovnih problema zbog nedostatka struje prošle godine, zatim kao ozbiljan problem navode teško dobijanje priključaka za telefon, a 80 odsto menadžera u tim kompanijama nezadovoljno je kvalitetom propisa i birokratskim ponašanjem državne administracije. Polovina anketiranih tvrdi da nije potplaćivala državne činovnike, 28 odsto njih za tu svrhu potrošilo je do pet odsto godišnjeg prihoda, a 22 odsto potrošilo je za podmićivanje više od pet odsto svog godišnjeg prihoda.\nKao posebna zamerka ističe se da su viši rukovodioci trošili veliki deo svog vremena na rešavanje zahteva postavljenih vladinim propisima, što se u modernim tržišnim ekonomijama smatra nedopustivim. Kašnjenja u poslovaju s državom veliki su problem anketiranih preduzeća: njima su potrebna 103 dana da bi dobili neki papir od državne administracije, 253 dana za građevinsku dozvolu ili kupovinu zemlje, 41 dan za priključenje na javne usluge, a prosečno se čeka na dozvolu 37 dana, dok jedno preduzeće tokom godine treba da popuni prosečno 29 poreskih formulara.\nIma, međutim, i nekih stvari, pre svega usluga, u ovoj državi kojima anketirana preduzeća daju visoku ocenu: informatičke usluge (1,7), računovodstvene (1,8), marketing (1,9), ali su zato usluge osiguranja samo vrlo dobre (2,4).


Zamenik premijera u odlazećoj vladi i potpredsednik Demokratske partije Kosova (DPK) Enver Hodžaj rekao je da ima informacije da bi još deset zemalja moglo da povuče priznanje.\niDrektor Kancelarije za KiM Marko Đurić uputio je otvoreno pismo mitropolitu Amfilohiju. Kako je naveo, Amfilohiju se obratio "u vezi sa teškim rečima" koje je u jučerašnjoj besedi izneo na račun državne politike Srbije na Kosovu i Metohiji, kao i "teških i ružnih reči na račun predsednika Srbije".\nLipljan: Jedna osoba ubijena u uličnoj tuči\nJedna osoba je ubijena u fizičkom okršaju hladnim oružjem u Lipljanu, na Kosovu, saopšteno je iz kosovske policije.\n"Ne postoji volja ni kod Albanaca, ni kod dela srpske javnosti da se otkrije istina"\nMilena Ivanović, udovica Olivera Ivanovića, rekla je da podržava GI SDP u odluci da nastupi sa Srpskom listom.\nKandidati sa optužnicama na izbornim listama stranaka\nPolitičke stranke na Kosovu, prijavljene za vanredne izbore 6. oktobra, ne pridržavaju se načela da na svojim listama nemaju poslaničke kandidate protiv kojih je pokrenut ili se vodi krivični postupak.\nZapadne trupe Regionalne komande Kfora izvele su planiranu simuliranu obuku za brzo reagovanje na eskalaciju eventualnih nemira na Kosovu.\nKo je ko na političkoj sceni Srba sa Kosova: Partija kosovskih Srba\nTri partije i jedna koalicija prijavile su za učešće ne predstojećim vanrednim parlamentarnim izborima za kosovsku skupštinu kao predstavnici srpske zajednice na Kosovu. Četiri liste srpskih političkih subjekata broje ukupno 50 kandidata, a rok da CIK overi ove liste je 10. septembar. Jedna od tri partije koja je predala listu od 12 kandidata za poslanike je Partija kosovskih Srba (PKS).


Svrljiška torta 10-ta na ''Tortijadi''\nNaslovna » Svrljig vesti » Društvo » Svrljiška torta 10-ta na takmičenju za ”Naj tortu”\nSvrljiška torta 10-ta na takmičenju za ”Naj tortu”\nMeđu 300 učesnika u pravljenju torti na takmičenju za ”Naj tortu” koja je ovog meseca održana u Beogradu u Delta sitiju, svrljiška torta Sanele Mihajlović zauzela je 10. mesto.\nSvrljiške učesnice sa predsednicom opštine Svrljig\nI ove godine devetog novembra održana je 25-ta tortijada u Beogradu.\nManifestacija je održana u tržnom centaru ”Delta siti” u kome je bio veliki broj posetilaca koji su mogli da uživaju u veoma lepim i maštovitim tortama. Manifestaciju je organizovao Humanitarni fond “Večernjih novosti”, i ona je namenjena lečenju i prosperitetu naše dece. Ovo je jubilarna, 25. tortijada u kojoj je učestvovalo 300 izlagača iz Srbije i regiona.\nJoš lepih torti iz Svrljiga\nŽiri je imao težak zadatak da od 300 torti izabere one najlepše. Tako se svrljiška torta našla među 25 nagrađenih, na desetom mestu, što je još jedan uspeh svrljiških domaćica na ovom takmičenju.\nPredsednica sa učesnicima\nU pravljenju torta učestvovale su Sanela Mihajlović, Tatjana Videnović i Ina Antić.\nŠtandove svrljiških domaćica obišla je i predsednica opštine Svrljig Jelena Trifunović.\nOna je najavila da bi sledeća manifestacija ”Toritijada” mogla biti organizovana baš u Svrljigu.\nTagovi25-ta TortijadaBeogradDelta CityNajlepša tortaTortijada\nRazmišljanje da Tortijada bude organizovana u Svrljigu je sasvim OK. Pošto je zavidne rezultate videla lično predsednica opštine Jelena Trifunović, na njoj je da se angažuje kako bi Centar za turizam, kulturu i sport, pokrenuo pripremu projektnog predloga za Tortijadu. Pošto ima iskustvo u organizaciji Belmužijade, a ima i Janijadu kao primer dobre prakse, eto predsednici Jeleni i njenom pomoćniku Marku izazova da naprave projektni predlog za Tortijadu. Žene koje već osvajaju dobra mesta na takmičenjima torti moraju biti u timu koji izradjuje projektni predlog. Takodje, kako bi bili u budućnosti dobri izradjivači projektnih predloga, trebalo bi sve one koji su se najbolje pokazali na obuci Aleksandra Price iz Asocijacije DUGA, da uključe u taj tim za projekat Tortijada u Svrljigu. Evo još jednog konkretnog izazova za opštinsku čelnicu i njene najbliže saradnike, gde se može očekivati stvaranje uslova za zapošljavanje mladih i starih žena na izradi i plasmanu torti iz Svrljiga. Živeo Svrljig!!!!!.


www.objave.com - ASTRALNA PROJEKCIJA - praktični priručnik - Poglavlje I\nASTRALNA PROJEKCIJA - praktični priručnik - Poglavlje I\nAstralna projekcija je pojava pri kojoj astralno telo i svest privremeno napuštaju fizičko telo, koje pritom ostaje pasivno.\nCilj ovog priručnika je da vam prikaze veći broj praktičnih vežbi za voljno izvođenje astralne projekcije, koja će biti pod vašom punom Kontrolom.\nAstralna projekcija je prirodan proces i kod nekih ljudi se relativno često događa spontano. Osobe koje su doživele spontanu astralnu projekciju, a ne znaju ništa o njoj niti su čule za slična iskustva drugih ljudi, često su zbunjene onim što im se desilo i ne usuđuju se da razgovaraju o tome sa drugima, jer su ubeđene da to što su doživele raje normalna pojava i da će im se ljudi smejati ili će, još gore, misliti da sa njima nije sve u redu.\nNaša podsvest je, između ostalog, uslovljena i sredinom u kojoj živimo. Mnogi od nas žive među ljudima koji, zbog neupućenosti, smatraju ili da je nemoguće izvesti astralnu projekciju ili da je to nenormalna pojava pa čak i da je veoma opasna. Takvi stavovi su se, hteli mi to ili ne, usadili u našu podsvest i kod mnogih stvaraju manje ili veće barijere u odnosu na astralnu projekciju. Pored ostalog, uputstva iz ovog priručnika pomoći će vam pri otklanjanju ovakvih prepreka.\nSvi mi u ovom životu imamo određenu ulogu čiji je cilj, u krajnjoj liniji, naša spiritualna evolucija. To što nismo svi na istom nivou spiritualnog razvoja ne znači da su neki bolji, a neki gori. To jednostavno znači da svako ide svojim individualnim putem. Stoga, ako neko iz vaše okoline nije tolerantan u odnosu na vaše astralne avanture, nemojte se ubeđivati sa njim niti raspravljati ko je u pravu. Ako je vaša okolina protiv astralne projekcije, onda je bolje da svoje pokušaje zadržite za sebe da se ne biste obeshrabrili pre vremena, usadili nove negativne sugestije u svoju podsvest i time stvorili još veće barijere na putu ka uspešnoj astralnoj projekciji. Sto više pozitivnih sugestija date svojoj podsvesti, to će vam trebati manje vremena i napora do prvih uspešnih projektovanja.


STANOVI OD 150 EVRA: Studenti u borbi za mesto stanovanja, evo kolike su cene na najtraženijim lokacijama | SasoMange\nSTANOVI OD 150 EVRA: Studenti u borbi za mesto stanovanja, evo kolike su cene na najtraženijim lokacijama\nSeptembar mesec je stigao, nova akademska godina počinje kroz manje od mesec dana, pa studenti sada uveliko traže mesto za stanovanje koje će ispuniti sve njihove standarde – stan koji će biti smešten u blizini fakulteta, dovoljno prostran za samački život ili život sa cimerom, pristojno namešten i, pre svega, povoljan.\nKada govorimo o Beogradskom univerzitetu, ove godine je planiran upis za 14.974 studenata, nešto manje nego prethodne godine, dok je sudeći prema oglasima, ponuda stanova znatno bogatija.\nNajpopularniji su fakulteti koji sa sobom nose dobru šansu za kasnije zaposlenje i oni sa finansijskom perspektivom, pa je izvesno da će veliki broj studenata ove godine tražiti mesto za stanovanje u blizini Matematičkog fakulteta, Fakulteta organizacionih nauka, Mašinskog fakulteta, kao i Elektrotehničkog.\nCene variraju u zavisnosti od lokacije, a imajući u vidu gore navedene fakultete, studenti očekivano najviše traže stanove oko Vukovog spomenika, u Bulevaru Kralja Aleksandra, ulici Kraljice Marije, Beogradskoj, u okolini Tašmajdanskog parka i drugim krajevima Vračara. U proseku za jednosoban stan ili garsonjeru student na ovoj lokaciji treba da izdvoji oko 200-250 evra, dok se jednoiposobni i dvosobni stanovi kreću od 300 do 550 evra.\nTrenutno na sajtu sasomange.rs u okolini Vukovog spomenika ima na desetine stanova u ponudi koji odgovaraju potrebama studenata i njihovom džepu. Tamo se za 250 evra mesečno može naći kompletno namešten stančić od 36 kvadrata, a pronašli smo i jedan u Zahumskoj ulici, između Vukovog spomenika i Đeram pijace, oglašen po ceni od 220 evra mesečno. Stan je jednosoban i namešten, veličine 33 kvadrata, ali za one koji će pohađati FON ili Fakultet političkih nauka na Voždovcu cene su još niže i tamo se u ulici Jove Ilića može pronaći stan za svega 200 evra mesečno.\nTraženi su i stanovi u blizini Ekonomskog i Filološkog fakulteta za koje takođe vlada veliko interesovanje, a u njihovoj blizini manji stanovi se obično izdaju za oko 250 evra mesečno. S duge strane, najskuplji studentski stanovi smešteni su mahom u okolini Medicinskog fakulteta, gde teško da se može naći stan ispod cene od 250 evra mesečno imajući u vidu da je u pitanju udarna lokacija, u blizini hrama Svetog Save.\nŠto se Novog Sada tiče, najpopularniji je Fakultet tehničkih nauka, a po interesovanju se i ove godine izdvajaju Medicina, Ekonomski i Pravni fakultet. Cene su u ovom gradu niže nego u Beogradu, pa se već u centru, u Radničkoj ulici, može iznajmiti garsonjera za 150 evra.\nSlična situacija je i u Nišu gde su najpopularniji Filozofski, Medicinski i Elektronski fakultet, dok se cene stanova u njihovoj blizini kreću oko 150 evra. Takođe, studenti tamo mogu iznajmiti i sobu za 100 evra mesečno, u blizini Pravnog fakulteta, a u tu cenu uračunati su i troškovi.


Veče posvećeno Đorđu Vajfertu – Радио Стил\nVeče posvećeno Đorđu Vajfertu\nPosted By: Radio Stil 15/01/2017\nPovodom obeležavanja osamdesetogodišnjice smrti Đorđa Vajferta, jednog od najznačajnijih srpskih privrednika, vizionara i dobročinitelja u sredu 18. januara, sa početkom u 19 sati u Biblioteci u Kostolcu (ogranku Narodne biblioteke“ Ilija M. Petrović “ Požarevac), biće održano veče posvećeno njegovom životu i rezultatima predanog rada.\nPored izuzetnog ekonomskog doprinosa, ono što ga čini osobom od nacionalnog značaja koja i danas zaslužuje naše duboko poštovanje, jeste njegova humanitarna delatnost. Uporedo sa istraživanjima rudnog bogastva Srbije, on je osnivač i jedan od pokretača osnivanja niza najznačajnijih srpskih institucija: Privredne komore, Narodne banke, raznih udruženja i dobrotvornih institucija.\nGosti večeri biće Saša Ilić, Sonja Jerković i Vladimir Bulajić, istoričari i arhivisti Narodne banke Srbije, koji su napisali monografiju o Đorđu Vajfertu jednom od zaslužnih i najpriznatijih građana Srbije krajem 19. i početkom 20. veka.\nVeče posvećeno Đorđu Vajfertu održeće se u organizaciji Kulturno – sportskog centra “ Kostolac “ i Biblioteke u Kostolcu, a pod pokroviteljstvom Gradske opštine Kostolac.


ZAKON O AGENCIJI ZA LICENCIRANJE STEČAJNIH UPRAVNIKA: Agencija će preuzeti od Agencije za privatizaciju zaposlene, prava, obaveze, predmete, opremu, sredstva za rad i arhivu za obavljanje poslova utvrđenih ovim Zakonom, kao i novčana sredstva koja se nalaze na podračunu Agencije za privatizaciju\nSrpska tranzicija, društvena imovina i Agencija za privatizaciju broje poslednje dane, a posledice svega će se tek zbrajati. Ostalo je da Ministarstvo privrede donese sistematizaciju za radnike Agencije za privatizaciju, koji će preći u Agenciju za licanciranje stečajnih upravnika, i da vidi šta će biti sa onim preduzećima koje niko neće da kupi. I tada je kraj čuvene svojinske transformacije.\nDo kraja 2015. godine, ako se ispune obećanja nadležnih, biće završena privatizacija u Srbiji. Već sada je jasno da više od polovine preduzeća koja su bila u nadležnosti Agencije za privatizaciju neće naći kupca, procenjuje se da je takvih blizu 300, i da će već početkom 2016. godine morati u stečaj ili u bankrot. Kraj maja 2016. godine jedino će čekati 17 strateških preduzeća koja su Odlukom o određivanju subjekata privatizacije od strateškog značaja ("Sl. glasnik RS", br. 47/2015 i 80/2015) stavljena pod zaštitu države i u kojima radi oko 20.000 radnika.\nNo, ministar privrede, Željko Sertić, nedavno je najavio da će deo tih zaštićeni preduzeća ipak ostati bez strateškog partnera, odnosno da za njih neće biti pronađeno odgovarajuće rešenje pa će, samim tim, i ona morati da podele sudbinu neprodatih državnih i društvenih preduzeća.\nSam kraj višedecenijske privatizacije u Srbiji, iza koje je ostalo više od pola miliona otkaza i stotine ugašenih nekada velikih industrijskih giganata, dovešće i do gašenja Agencije za privatizaciju, o čemu se proteklih meseci dosta pričalo. Naime, pošto je usvojen Zakon o Agenciji za licenciranje stečajnih upravnika ("Sl. glasnik RS", br. 84/2004, 104/2009 i 89/2015), ona je već preuzela Centar Agencije za privatizaciju za stečaj, a prema najavama, trebalo bi da prezume i sve zaposlene, ali o tome Ministarstvo privrede mora doneti poseban akt o izmeštanju radnika iz jedne agencije u drugu.\nAgencija za privatizaciju ima 298 zaposlenih, od čega 267 na neodređeno, 23 na određeno i sedam zaposlenih kojima radni odnos miruje. Tu je i jedno imenovano lice, a to je trenutno vršilac dužnosti direktora Agencije za privatizaciju. Rukovodioci u Agenciji za privatizaciju, po Informatoru o radu, u septembru 2015. godine imali su zaradu 145.200 dinara, zaposleni s visokom stručnom spremom 92.125, s višom 65.318 i sa srednjom 56.626 dinara.


Može li haos u Tirani da se prelije na Kosovo - 27.02.2019, Sputnik Srbija\nProtesti u Albaniji poprimaju pravac koji može da dovede do destabilizacije, koja miriše na onu iz 1997. (državni udar). Lako sve može da pređe u sukob koji... 27.02.2019, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, vesti, komentari i analitika, svet, balkanske igre bez granica, albanija, demo beriša, region\n17:45 27.02.2019 (Osveženo: 03:52 26.08.2021)\n© AP Photo / Hektor PustinaProtesti protiv vlade Albanije u Tirani 26. feb. 2019\nProtesti opozicije protiv premijera Albanije Edija Rame juče su eskalirali. Opozicija se sukobila sa policijom koja štiti zgradu Parlamenta. Demonstranti su ispred zgrade parlamenta bacali baklje i zapalili automobilske gume, kako bi sprečili poslanike vladajućih stranaka da uđu u zdanje. Njima su se pridružili i poslanici opozicije.\nŠta se to dešava u Tirani i kome i zašto je Edi Rama stao na žulj? Najbitnije, da li je i koliko je ovaj sukob regionalno opasan?\nEdi Rama — udarna pesnica „Velike Albanije“\n4 Februar 2017, 07:03\nDemo Beriša, predsednik Matice Albanaca u Srbiji, uveren je da ova dešavanja nisu nimalo naivna ni bezopasna, a da je Rama došao u ovakvu poziciju iz dva razloga.\n„Rama već godinu unazad pokušava da bude lider svih Albanaca na prostoru Balkana. Drugo, vidljivo je da politički predstavnici u Prištini i Albaniji više ne slušaju svog ’razrednog starešinu‘, to jest, američku administraciju. To je u protekla dva meseca bilo vidljivo pomalo, a u zadnje dve nedelje je sasvim jasno. Ni u Albaniji ni na Kosovu više se ne sluša Amerika i čini se da dolazi do sve većeg uticaja Engleza, koji pokazuju sve žešći pristup celoj ovoj situaciji. A tu je prisutna i Nemačka. Dakle, to su neke od država koje žele da dovedu novu vlast ne samo u Albaniji, već i na Kosovu“, objašnjava Beriša.\nEvropa dolila ulje na vatru: Tirana pred nemirima, Ramu spasava adut sa opasnom idejom\n6 Februar 2018, 20:22\nNaš sagovornik je uveren da bi situacija mogla lako da se zakomplikuje, što bi moglo da se odrazi i na nas u Srbiji.\n„Mislim da je ovo pravac koji će dovesti do destabilizacije u Albaniji. Sve miriše na krizu iz 1997. godine (državni udar). Može da se izazove sukob koji ima šanse da se delimično prelije i na Kosovo, a samim tim, to znači i destabilizaciju regiona“, upozorava Beriša.\nDa je opozicija odlučna da smeni Ramu sa vlasti, po njegovim rečima, govori i činjenica da su po svim gradovima u Albaniji organizovani krizni štabovi, što se radi samo ako imate na umu rušenje vlasti. Masovni veliki protesti opozicije zakazani su polovinom marta, a Beriša veruje da će opozicija uspeti da obori vlast Edija Rame.\n3 Januar 2019, 18:08\n„Sve upućuje da se sve ovo koordinira samo iz spoljnog centra, a kada to kažem, mislim da su u ovo umešane strane službe iz minimum deset država, koje pokušavaju da iskoriste moment i ostvare najavljivano takozvano „balkansko proleće“, uveren je Beriša.\nTakođe, naš sagovornik smatra da se mnogima ne sviđa uticaj koji Rama ima kod dela Albanaca i na Kosovu i u Makedoniji, ali i u Crnoj Gori.\n„Činjenica je da mnogi nisu za ujedinjenje Albanije i Kosova, jer bi time izgubili svoju poziciju. S druge strane, izgleda da se ni Zapadu ne dopada da Rama ima tako samostalan uticaj na deo albanske populacije“, objašnjava Beriša.\n30 Decembar 2018, 19:51\nNa pitanje da li bi se promenom vlasti u Tirani promenio i odnos sa Beogradom, naš sagovornik kaže:\n„Što se tiče odnosa Albanije i Srbije, čak i da dođe do promene vlasti u Tirani, mi kao Srbija, u odnosu između Prištine i Beograda, nećemo dobiti ništa novo. Dobićemo još radikalniji pristup nego što Rama ima prema ovom pitanju“, ocenjuje on.\nOpozicioni poslanici traže od Rame da ustupi mesto prelaznoj Vladi i raspiše vanredne izbore.\nRama: Kosovo je deo Albanije, ujedinjenje je krajnji cilj; Oštre reakcije iz Grčke\n15 Februar 2019, 18:42\nOd kada je opozicija krenula u proteste, dešava se i svojevrstan presedan koji albanski Ustav ne poznaje, a odnosi se na kolektivne izjave opozicionih poslanika koji su se javno odrekli svojih mandata. Vlada Rame je izgubila dvotrećinsku većinu u Parlamentu, što znači da od 140 poslanika, koliko broji njihov Parlament, Rama ima podršku njih 73. U suštini, to znači da je rad Parlamenta ipak paralizovan, jer ne može da donese nijedan zakonski akt bez dvotrećinske podrške. Iza protesta inače stoji lider najveće opozicione stranke Demokratske partije Ljuljzim Baša.


Šerifović: Očekivali smo desetine, a došle hiljade ljudi – Kragujevčani\nŠerifović: Očekivali smo desetine, a došle hiljade ljudi\nNovi skup bio je znatno masovniji od onog održanog prethodne subote, 5. januara. Prema nešto slobodnijoj proceni, na platou ispred bivše Robne kuće „Beograd“ okupilo se više od 5.000 Kragujevčana, gotovo dva puta puta više nego 5. januara. Pobunjeni Šumadinci su i preksinoć, u kilometarskoj koloni odšetali sa platoa kod Robne kuće, Đačkog trga, ispred Prve kragujevačke gimnazije, gde su im se obratili organizatori, koji su zatražili da u državi Srbiji napokon počnu da se poštuju zakoni i da se zavede red institucijama sistema, što je „osnovni uslov za normalizaciju stanja u državi i društvu“.\nPoznati kragujevački bloger Nenad Maksimović poručio je da su se građani okupili zato što je ulica jedino mesto u mraku gde se ne trguje povlasticama, za razliku od institucija sistema gde je sve moguće. U njima (institucijama), nažalost i pozicija i opozicija, prema Maksimovićevim rečima, „dele plen“. Poručeno je i da građanska Srbija nije uništena, već da je ovih dana izašla na ulice da pokaže da postroji i da se bori za „bolji, časniju i pošteniju Srbiju“.\nJedan od organizatora protesta, novinar u penziji Milan Šerifović je demonstrantima pročitao pismo podrške poznate glumice Gorice Popović, Kragujevčanke, inače. Obavestio je okupljene i da on nije vođa ili lider aktuelnih protesta u centru Šumadije, već da će demonstracije da iznedre pravog lidera.\n– Srbi su neverovatno brz narod, pa su tako brže bolje, posle samo jedne protestne šetnje, mene proglasili za vođu, ili lidera, što ja nisam, niti želim da budem. Ovi protesti treba da iznedri mlađeg, lepšeg, pametnijeg, obrazovanijeg i spremnijeg lidera od čoveka mojih godina. Ja svoju trenutnu ulogu u ovim dešavanjima tumačim onom narodnom „našla se vila, u čem nije bila“, kaže Šerifović u razgovoru za naš list.\nPojašnjava, pritom, da je sa prijateljem Zvonkom Đorđevićem gledao i pratio kad će „taj buntovni Kragujevac ponovo da se pokrene i pobuni protiv svega negativnog što se u gradu i državi događa“. Na kraju su, veli, njih dvojica odlučili da pozovu sugrađane na protest, i Kragujevčani su se odazvali. Prvi skup, tvrdi, nisu bili ni prijavili, pošto su očekivali da će na njemu da se pojavi tek nekoliko desetina demonstranata. Došlo ih je, međutim, gotovo 3.000, i tako je krenulo.\n– Po mom sudu, suština ovih protesta mora da bude izlazak iz pretpolitičkog društva, jer je situacija u Srbiji, u tom pogledu, gora nego u nekoj afričkoj državi“. Građane je na ulice izvelo teško nezadovoljstvom sveukupnim stanjem u društvu i državi, u kojoj ništa ne funkcioniše, i u kojoj je sve što pipnete i pogledate apsolutno trulo. Zbog toga je uređenje društva i države prioritet nad prioritetima, smatra Šerifović, napominjući da očekuje da će uskoro da se pokrenu i manji gradovi u okruženju, među kojima i Jagodina, Ćuprija, Paraćin i drugi.\nDodaje da su organizatori protesta u Kragujevcu bili spremni da subotnja okupljanja Kragujevčana pomere za dan ili dva, kako se ne bi poklapala sa onim u Beogradu. Tome se, međutim, posredstvom društvenih mreža, usprotivio veliki broj Kragujevčana, te će se protesti u centru Šumadije, najavljuje naš sagovornik, i dalje održavati subotom, s time što oni Kragujevčani koji to žele mogu da odu na demonstracije u Beograd.\nPomirenje sa Sergejem\nMilan Šerifović kaže da je na priču o tome da je „Vučićev čovek“, koju je u javnosti lansirao glumac Sergej Trifunović (brat Branislava Trifunovića), stavio tačku. Nesporazum sa poznatim glumcem je prevaziđen, i Trifunović će se, ističe, Kragujevčanima obratiti na jednom od njihovih narednih protesta.


Ponedeljak 14. Jun 2010. - Sreda 30. Jun 2010.\nIzložbom GRAD - HRONIKE URBANOG PROSTORA u Gradskoj galeriji Uzice, publici će biti predstavljen deo projekta Muzej u pokretu Muzeja savremene umetnosti iz Beograda. Cilj projekta je da u periodu rekonstrukcije svoje zgrade, Muzej predstavi svoje bogate umetničke fondove u muzejskim i galerijskim prostorima gradova Srbije, i time intevizira saradnju sa srodnim institucijama u zemlji.\nAutor koncepcije: Mišela Blanuša\nKustosi izlozbe i autori tekstova: Mišela Blanuša i Žaklina Ratković\nIzlozba GRAD - HRONIKE URBANOG PROSTORA ima za cilj da, na primerima iz muzejskih zbirki, istrazi i prezentuje razlicite modalitete i organizacione formacije kulture zivljenja jednog grada.\nPredstava grada kao tema izuzetno je zastupljena u jugoslovenskoj umetnosti 20. veka, pocevsi od predstava koje napustaju idealizovani pejzaz i istorijske kompozicije i okrecu se neposrednom kontaktu sa okruzenjem s jedne strane, sve do predstava grada u funkciji kritickog osvrta na savremeni zivot i produkte masovne potrosnje moderne civilizacije s druge strane. Kroz te procese, moguce je sagledati razvoj ove teme od predstave grada kao umetnicke inspiracije do predstave grada kao estetsko-kriticke dimenzije javnog prostora.\nNa izlozbi ce biti predstavljeno oko 45 umetnickih dela iz zbirki Muzeja. Izbor radova je fokusiran na odredjene fenomene i kulturne modele adekvatne prirodi gradske sredine, kao i razlicite aspekte prezentacije jednog grada. Kroz umetnicka dela zastupljena na ovoj izlozbi moguce je pratiti razvoj urbanog prostora kao i njegovih simbolickih strana, odnos medju kategorijama urbano–ruralno, postojanje centra i periferije, status pojedinca i kolektivnog identiteta, koegzistenciju mnogobrojnih razlicitih drustvenih i kulturnih fenomena.


Kontakti zaraženih koronom: Koliko ih treba naći da bi se rešili virusa\nKonačno imamo odgovor na pitanje – kako se rešiti korone\nZdravlje Autor:Nevena Dimitrijević24. jul. 202013:59\nNije lako, ali je efikasno – što se brže otkriju kontakti obolelih od korone, pre će biti izolovani, a jedino to je garant da se bolest neće širiti.\nGlavni cilj od početka pandemije koronavirusa bio je da se obuzda njegovo širenje. Baš kao i za druge zarazne bolesti, vrlo je važno sprečiti kontakte zaraženih sa zdravim osobama, ali i imati kontrolu nad što je moguće većim brojem kontakata zaraženih, piše sajt Medicalexpress.com.\nOvih dana objavljene su britanska i holandska studija koje govore upravo o tome. Zaključak je da oni koji tragaju za kontaktima zaraženih u roku od tri dana moraju da imaju podatke o najmanje 80 odsto kontakta, a da testovi moraju da budu gotovi u roku od 24 sata da bi bolest bila pod kontrolom.\nNaime, holandski naučnici sa Univerziteta u Utrehtu tvrde da će R broj (koji kaže koliko jedan zaraženi može zaraziti drugih osoba) biti ispod jedan ako se većina kontakata tog zaraženog testira u roku od 24 sata. Stručnjaci dodaju da se može tolerisati da od 10 kontakta ispod radara ostanu samo dva. Više od toga preti opasnost da se R broj poveća, a to onda ponovo vodi i u povećanje broja obolelih i nemogućnost kontrole širenja bolesti.\nNaglašava se da, što se brže „ulove“ kontakti, pre će biti izolovani, odnosno znaće da moraju da budu u samoizolaciji. A jedino to garantuje da i sami neće širiti bolest ako su zaraženi, bez obzira na simptome. U toj priči veliku ulogu ima vreme jer čak kad bi epidemiolozi uspeli da detektuju sve kontakte obolelog, ali tek nakon tri ili više dana, R broj bi sigurno rastao.\nNaravno, što je veći broj učesnika pojedinih događaja, teže je pohvatati sve kontakte u kratkom vremenu. To potvrđuju slučajevi zaraženih u poslednje vreme i kod nas, regionu, i u svetu, odnosno ono što se događa nakon velikih okupljanja. Naime, za kratko vreme treba ispitati i nekoliko stotina kontakata, a deo i testirati.\n„Jednostavno rečeno, ako princip traženja nije dovoljno brz, tada postaje beskoristan jer se dalji prenos zaraze već dogodio pre nego što su kontakti izolovani“, objašnjava dr Daniel Loson sa Univerziteta u Bristolu.\nKorona na Medicinskom fakultetu, kontakti nisu testirani\nBeograđanin sa koronom: Delite ako smo bili u kontaktu\nAutor studije profesor Mark Bonten sa Univerziteta u Utrehtu rekao je da je ubrzavanje testiranja imalo najveći uticaj na smanjenje prenosa i da je stoga bio „najkritičniji faktor“ uspeha principa praćenja. I dok se kod nas već neko vreme kontakti zaraženih ne testiraju automatski već samo ako lekari utvrde da ima osnova za to, s druge strane u Hrvatskom zavodu za javno zdravlje kažu da tamošnji epidemiolozi u proseku uspeju da dođu do barem 80 odsto kontakata zaraženih. I sada, posle dve pomenute studije iz Britanije i Holandije, ali i iskustava širom sveta, jasno je da je nužno naći maksimalan broj kontakata najkasnije u roku od tri dana, a test mora biti gotov u roku od 24 sata. Naravno, za to su potrebni dobro edukovani kadrovi, što je posebno pitanje.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=45481\nTag: debata, Pogodaka: 13\nDebata svih kandidata na RTS\nBiro za društvena istraživanja - BIRODI pozvao je danas Radio-televiziju Srbije (RTS) da u skladu sa svojim zakonskim obavezama organizuje debatu svih predsedničkih kandidata u četvrtak, 31. marta pred izbornu tišinu.\nKraj godine dočekujemo sa razočaravajućom presudom Apelacionog suda u slučaju paljenja kuće novinara Milana Jovanovića i što se nas tiče, crvena linija je pređena, ocenio je danas predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Željko Bodrožić na debati predstavnika Koalicije za slobodu medija "Medijska scena Srbije u 2021.godini".\nZa i protiv izmena Ustava\nO tome da li postoji legitimitet za usvajanje ustavnih amandmana, postoji li oko toga društveni konsenzus ili sve zavisi od volje jednog čoveka, da li su poboljšanja važećeg Ustava "ni mizerna ali ni epohalna" ili je predstojeća ustavna reforma korak ka čvršćoj vladavini prava debatovali su danas pravnici i političari u Institutu za uporedno pravo.\nFrancusko predsedavanje Evropskom unijom (EU) predstavlja kontinuitet naših višegodišnjih napora da se ide ka jačoj Evropi, izjavio je u intervjuu FoNetu ambasador Francuske u Beogradu Pjer Košar i naglasio da Pariz podržava evropske integracije Srbije i želi da ona na tom putu napreduje što je brže moguće.\nAmbasador Francuske u Srbji Pjer Košar izjavio je danas u debati "Od Slovenije do Francuske: Želeti, znači moći" da je Zapadni Balkan u srcu Evrope i da će ostati jak prioritet tokom francuskog predsedavanja EU, te da će se boriti za jače investicije EU u regionu.\nDopreti do građana\nŠef Odeljenja za informisanje, komunikaciju i medije u Delegaciji EU u Srbiji Pol Henri Preset izjavio je danas na debati "EU - Srbija: Izgubljeni u prevodu" da se mora drugačije slati poruka da EU želi Srbiju u svoju zajednicu, jer ta poruka, ma koliko puta poslata, ne dopire do građana.\nPresuđeno u korist Tončeva\nPrivredni sud u Nišu doneo je prvostepenu presudu u slučaju kada je hotel Nju siti (New City), deo poslovne grupe Tončev grup, otkazao gostoprimstvo Institutu za evropske poslove i debati "Sloboda izražavanja na tragu evropskih vrednosti" i obrazložio da hotel nije sabotirao debatu, već da je imao opravdan razlog za otkazivanje.


Raspodela poslovnog rezultata - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 21-02-2020, 04:16 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Racunovodstvo / Raspodela poslovnog rezultata\nRaspodela poslovnog rezultata\nUvod: Raspodela poslovnog rezultata\nRaspodela rezultata poslovanja preduzeća predstavlja odreĎivanje i usmeravanje njihove namene i korišćenja za odreĎene ekonomske potrebe i funkcije preduzeća. U širem smislu, raspodela je faza procesa ukupne reprodukcije i predstavlja kariku posrednika, izmeĎu proizvodnje kao procesa stvaranja novih proizvoda (vrednosti) i potrošnje kao procesa njihovog trošenja.\nKao ekonomski i organizacioni subjekt preduzeće se osniva i funkcioniše sa ciljem da ostvari odreĎene poslovne rezultate. Motivi i ciljevi njegovog osnivanja, postojanja i poslovanja su pozitivni rezultati koji mu omogućuju opstanak i razvoj. U uslovima tržišnog poslovanja, kada se na finansijskom tržištu kotiraju vrednosni papiri i akcije, interes preduzeća je da utvrdi realne poslovne rezultate. Rezultati poslovanja su odreĎeni materijalni, finansijski i drugi efekti, odnosno učinci koje preduzeće ostvari u odreĎenom vremenskom periodu.\n1. Uvod: Raspodela poslovnog rezultata ......... 3\n1.1 Fizički Proizvod ................................... 4\n1.2 Ukupni prihodi ............................... 5\n1.3 Ukupni rashodi ............................. 7\n1.4 Dobit kao rezultat poslovanja ............. 8\n1.4.1 Gubitak kao finasijski rezultat poslovanja ........... 9\n1.5 Faktori veličine dobiti ..................... 9\n2. Raspodela ostvarenih rezultata ............ 11\n2.1 Raspodela bruto dobiti ....................... 12\n2.2 Raspodela neto dobiti ............... 13\n3.Prilog: Organizovanje muzičkog festivala EXIT ........... 14\n4. Uloga kolektivnih ugovora u regulisanju raspodele preduzeća ......16\n4.1 Vrste kolektivnih ugovora .......... 17\n5. Zaključak ....................... 18\n6. Literatura .............................. 19\nUtvrdjivanje finansijskog rezultata - racunovodstvo Dzemala 0 3,645 15-06-2010 09:17 PM


INFORMATIČKI RAZVOJ ELEKTROPRIVREDE BIH: Firme iz Beograda i Zagreba zaradile milione na neobavljenom poslu – ERVROPSKE ROMSKE NOVINE – ERVROPAKO ROMANO LIL – EUROPEAN ROMA NEWSPAPERS\nNebojša Vladisavljević 04/09/2020 0\nObjavljeno: 04.09.2020. u 11:16h\nDesetine miliona maraka budžetskog novca namijenjenog razvoju IT sektora odlazi izvan BiH. Skupo plaćeni poslovi ne budu realizovani do kraja, a nadležna tužilaštva sve prepuštaju zaboravu, kao na primjeru iz Elektroprivrede BiH\nUbrzana reakcija tužilaštva u slučaju kupnje respiratora izolovan je primjer kada su u pitanju javne nabavke. Moguće da je korupciju u ovoj oblasti teško dokazati, ali bez obzira o kojem je sektoru riječ, do predmeta istrage može se doći gotovo nasumičnim izborom. Zbog sveprisutne informatizacije javnih preduzeća i institucija, IT sektor je izuzetno profitabilan. Jednom dobijeni posao garantuje dugogodišnji profit ne samo za instaliranje, nego još više za održavanje IT sistema, jer je teško spoznati parametre na osnovu koje se određuje cijena. Na taj način se otvara prostor za precijenjenu vrijednost.\nŽurnal je više puta pisao o IT kompanijama koje su svoj poslovni put počele, a dobrim dijelom i nastavile zahvaljujući političarima koji im direktno ili indirektno omogućavaju višemilionske poslove. Pri tome, najveći dio „kolača“ u IT sektoru ostvarile su firme kojima je sjedište u Beogradu i(li) Zagrebu.\nJedna od tužilaštava započeta a nikada završena istraga jeste uloga kompanije SAP West Balkans sa sjedištem u Beogradu i njenog poslovnog partnera iz Zagreba firme B4B u dobijanju statusa ekskluzivnog dobavljača instalacije i održavanja SAP sistema. Ovaj sistem podrazumijeva bazu podataka i pomaže praćenju poslovanja preduzeća.\nVećina krajnjih SAP korisnika jesu državna ili entitetska javna preduzeća, poput Elektroprenosa BiH, tri Elektroprivrede, telekom operatera, sve do sarajevskog Kliničkog centra ili JU Apoteke Sarajevo. Da bi korisnici mogli koristiti ove programe potrebno je da redovno obnavljaju odnosno kupuju licence.\nŽurnal je već pisao o načinu na koji je firma B4B dobila posao u Elektroprenosu BiH uključujući korespodenciju koja se odvijala između direktora kompanije SAP West Balkans Vladimira Popovića, Vojislava Genića, direktora zagrebačkog B4B Mate Čatića i drugih aktera.\nBeogradski SAP West Balkans je izdavajući praktično lažne potvrde da samo B4B ima pravo prodaje SAP licenci sa održavanjem, omogućila ovoj firmi povlašteni status, što rezultira da od 24 raspisana tendera u periodu od 2011. do 2014 godine pobijedi na svim! Pri tome je, zaobilaženjem Zakona o javnim nabavkama, omogućeno da sve naplaćuje znatno skuplje, kako je Žurnal već pisao navodeći primjer Elektroprivrede BiH.\nElektroprivreda BiH je prema njihovim podacima, u periodu od 2008. do 2018. godine za razvoj IT sektora potrošila nešto više od 60 miliona maraka, od čega je samo za SAP licence izdvojeno oko 5,7 miliona maraka.\nUsluge održavanja trebao je obavljati B4B, naglašavamo trebao, jer održavanje od početka 2015. godine – ne postoji!? Ukratko, nakon odlaska sa mjesta generalnog direktora, SDP-ovog kadra, Elvedina Grabovice, nova uprava Elektroprivrede BiH je prestala plaćati troškove održavanja SAP sistema.\nZnakovito, najviše novca za IT sektor, i to nije karakteristika samo za Elektroprivredu BiH, je potrošeno u vrijeme dok je u vlasti na nivou Federacije aktivno učestvovao SDP. Upravo je ovaj sektor bio preferencija tadašnjeg predsjednika ove stranke Zlatka Lagumdžije, o čemu je Žurnal pisao.\nU raspolaganju navedenom sumom za IT razvoj, ali i sklapanju neizvršenih poslova sa B4B, najveću ulogu ima tadašnji rukovodilac IKT sektora EP BiH Džemo Borovina, kadar SBB-a, što ga nije sprečavalo za dobre relacije i sa SDP-om, dok je to bilo korisno.\nŽurnal je pisao kako nikada nije urađena tzv lokalizacija sistema iako je to iz Beograda obećano više puta. Tako je u direktnoj komunikaciji Džeme Borovine i vlasnika firme B4B Mate Čatića dogovaran sadržaj pisma kojeg će direktor “SAP West Balkans” Vladimir Popović uputiti upravi Elektroprivrede sa nikada ispunjenim obećanjem da će uraditi lokalnu verziju SAP sistema.\nŽurnal je u posjedu zapisnika sastanka kojeg su članovi uprave Elektroprivrede BiH imali sa predstavnicima SAP West Balkans iz Beograda održanog maja 2017. godine o pitanju održavanja licenci. U to je vrijeme zahtjevano da Elektroprivreda BiH plati retroaktivno održavanje SAP sistema! Pri tome, cijena te usluge je 22% od cijene softvera. Dakle EP BiH bi toliko trebala platiti za svaku godinu (ne)održavanja SAP sistema!?\nSve se kao i obično završilo na obećanjima iz Beograda da će lokalizacija biti izvršena, što najavljuju od 2011. godine, i ucjenama da se prethodno plati održavanje licenci za prethodne godine, koje ponovimo nije ni obavljano!?\nJedina je razlika što u međusobnoj komunikaciji niko više ne navodi firmu B4B, koja pak i dalje uspješno posluje sa Elektroprivredom HZHB, Elektroprenosom BiH te KCUS-om.\nRadnje iz prethodnog perioda su uredno “očišćene”. Uzaludno potrošeni milioni javnog novca su za nadležne uobičajena stvar. Sve prezentovano u Žurnalovim tekstovima i još mnogo toga više, odavno posjeduje i nadležno tužilaštvo..\nEVROPSKI SUD ZA LJUDSKA PRAVA PRESUDIO PROTIV SLOVAČKE: Romima odšteta od po 20 hiljada eura\nEVROPSKI PARLAMENT: Zahtijev za borbu protiv socijalne isključenosti Roma, siromaštva i anticiganizma


Vesti online / Vesti / Svet / Kosačov: Rusija neće činiti ustupke radi ukidanja sankcija\n"Ukidanje sankcija Rusiji nije strateški cilj zbog kojeg bi trebalo žrtvovati bilo šta u sferi bezbednosti", izjavio je predsednik međunarodnog komiteta Saveta federacije Rusije Konstantin Kosačov.\nKonstantin Kosačov je izričit da Rusija neće popuštati pred SAD-om\n- Rusija na sankcije gleda kao na glupo nasleđe odlazeće administracije Bele kuće, sa kojim bi se trebalo oprostiti zajedno sa odlaskom starog predsednika - rekao je on.\nKosačov je takođe ocenio da ne bi trebalo davati veliki značaj rečima novoizabranog predsednika Donalda Trampa o smanjenju nuklearnog naoružanja u zamenu za ukidanje antiruskih sankcija budući da nije u pitanju zvaničan stav zemlje.\nIstovremeno, ruski senator Oleg Morozov je rekao da je Rusija ipak spremna za pregovore budući da se Moskva nikada nije ni zalagala za trku u nuklearnom naoružanju.\n- Smanjenje nuklearnog potencijala nije uslov za ukidanje sankcija, već je moguće o tim temama razgovarati paralelno, ukoliko to predloži Amerika - rekao je on.\nMorozov je takođe istakao da Rusija nikada neće praviti nikakve ustupke kada je reč o ukidanju sankcija.\n* Medvedev: Obama završava svoj mandat antiruskom agonijom\n* Gasprom: SAD su naš najveći konkurent na tržištu gasa\nSVET "Zamrzavanje Sporazuma o otvorenom nebu je prevara"


Vi ste ovde: Početna Aktivnosti Vesti Godišnja HELP konferencija Saveta Evrope\n21. i 22. juna 2018.godine održana je godišnja HELP konferencija Saveta Evrope u Strazburu pod nazivom „Dobar trening za dobre sudske presude“. Na Konferenciji su učestvovali predstavnici pravosudnih škola i advokatskih komora iz država članica Saveta Evrope.\nZamenik Generalnog sekretara Saveta Evrope, Gabriella Battaini-Dragoni, otvorila je Konferenciju ističući da je HELP jedina mreža koja doprinosi usavršavanju pravnih stručnjaka na polju ljudskih prava u svih 47 članica Saveta Evrope i da njegovi kursevi odražavaju konstantne izazove koji utiču na naš kontinent. Takođe je istakla doprinos Evropskog suda za ljudska prava kvalitetu HELP kurseva i pozvala članove mreže da i dalje budu angažovani u korišćenju kurseva na nacionalnom nivou. Predsednik Parlamentarne skupštine Saveta Evrope, Michele Nicoletti, predstavio je ideju akademske mreže koja povezuje pravne stručnjake i akademiju da promovišu znanje o ključnim konvencijama Saveta Evrope. Potpredsednik Evropskog suda za ljudska prava, sudija Linos-Alexandre Sicilianos, govorio je o reformi i trenutnim izazovima u radu Evropskog suda za ljudska prava. Zahvaljujući Protokolu 16, Evropski sud za ljudska prava je spreman da vodi Vrhovne sudove članica Saveta Evrope u interpretaciji i primeni prava i sloboda koje prepoznaje Evropska konvencija o ljudskim pravima. Takođe je istakao ulogu HELP Programa i njegovih kurseva za pravne stručnjake u poboljšanju implementacije Konvencije i efektivnosti sistema.\nKonferencija je organizovana pod predsedavanjem Hrvatske. Ambasador Stalnog predstavništva Hrvatske u Savetu Evrope, Miroslav Papa, je u svojim uvodnim zapažanjima pomenuo da naziv Konferencije pokazuje direktnu vezu fokusiranih visoko kvalitetnih obuka za pravne stručnjake i kvaliteta sudske presude i konačno i pravde obezbeđene pojedincima pod jurisdikcijom Saveta Evrope. Takođe je pomenuo da je Hrvatska nedavno ratifikovala Istanbulsku konvenciju, a povodom koje konvencije je osmišljen HELP kurs „Nasilje nad ženama“.\nNa Konferenciji je istaknuto da je u prethodne tri godine 4000 pravnih stručnjaka imalo korist od HELP kurseva koji su organizovale nacionalne institucije za obuku za sudije i tužioce kao i advokatske komore. Broj ljudi i organizacija koji su pristupili besplatnim HELP kursevima preko HELP Platforme povećan je 400 procenata, od nekadašnjih 7000 do skoro 25000. Na Konferenciji su predstavljeni najnoviji kursevi, predstavljena je dobra praksa saradnje nacionalnih institucija za obuku i advokatskih komora u Moldaviji i Španiji.\nDrugog dana Konferencije dve radne grupe su dale svoj doprinos opštoj temi i ukazano je na potrebu da HELP pojača svoj rad u oblasti obrazovanja iz ljudskih prava na univerzitetima.\nNa Konferenciji su opštim glasanjem svih predstavnika izabrani članovi Svetodavnog odbora: Julen Fernandez-Conte iz Španije, Maria-Andrianni Kostopoulou iz Grčke, Jasmina Krštenić iz Srbije, Vladimir Palamaraciuc iz Moldavije, Roxana Rizoiu iz Rumunije i Jolanta Samuolyte iz Litvanije.\nRukovodilac Odeljenja politike ljudskih prava i saradnje Generalnog direktorata ljudskih prava i vladavinu prava Saveta Evrope, Mikhail Lobov, zatvorio je Konferenciju istakavši kvalitet HELP kurseva i podstakao članove mreže da ih uvrste u kurikulum svojih nacionalnih institucija za obuku i advokatskih komora.


Anketa za dostavljanje prijedloga i sugestija za izgradnju sadržaja u sklopu poslovno-rekreativno-turističke zone Zenica Jug\nGrad Zenica je u fazi pripreme arhitektonsko-urbanističkog konkursa za rješenje novog ulaza u grad sa južne strane - poslovno-rekreativno turističke zone Zenica Jug. Ova lokacija se nalazi na ulazu u Grad Zenica sa južne strane, odmah nakon isključenja sa koridora VC, direktno uz magistralnu saobraćajnicu M17. Prostor poslovne zone obuhvata područje od cca 310.000 m2 (od čega se može koristiti cca 260.000 m2 za izgradnju i širenje zone), pruža se na obje obale rijeke Bosne koje nisu uređene i koje nisu međusobno povezane. Prostor radne zone Zenica Jug je na desnoj obali oivičen magistralnom saobraćajnicom M17, a na lijevoj obali rijeke Bosne prostor je oivičen lokacijom postoječeg željezničkog kolosjeka Sarajevo-Vrhpolje. Grad Zenica će u saradnji sa Asocijacijom arhitekata u BiH provesti konkursnu proceduru za izbor najboljih konkursnih radova koji će poslužiti kao osnova za izradu Regulacionog plana za ovo područje koji će definisati veličine, namjene, sadržaje i raspored objekata u sklopu ove poslovno-rekreativno turističke zone.\nGrad Zenica ima za cilj da se na ovom lokalitetu formira nova poslovno-rekreativno turistička zone koja će prostorno predstavljati novi ulaz u grad, da se formira nova prostorna cjelina u sklopu koje će biti izgrađeni sadržaji i objekti koji će biti atraktivni i privući posjetioce iz regiona. Obzirom da je udaljenost Grada Zenica u odnosu na Zagreb i Beograd skoro jednaka, obzirom na odličnu saobraćajnu uvezanost lokacije sa saobraćajnim pravcima i koridorom VC, cilj gradske uprave je da se na ovom području izgrade objekti, trgovački sklopovi, sportsko rekreacioni sadržaji koji čine kvalitetnu cjelinu, ne isključuju jedni druge, sadržaji koji će privući kompletne porodice na dnevni ili višednevni boravak na ovom prostoru. Intencija gradske uprave je da se stvori područje koje će dati novi identitet gradu i dati novi vizualni identitet južnom ulazu u grad Zenica, područje gdje će dolaziti posjetioci iz BiH i regiona i kvalitetno trošiti svoje vrijeme i resurse stvarajući pretpostavke za brži i kvalitetniji privredni razvoj Grada Zenica i okoline.\nStoga ovim putem pozivamo sve građane Grada Zenica, sve zainteresovane grupe i pojedince, sve stručne partnere Grada Zenica i Asocijacije arhitekata u BiH da nam pomognu u proceduri određivanja adekvatne namjene i veličine objekata u ovoj poslovnoj zoni koji će odgovoriti navedenim ciljevima, te da nam dostave svoje ideje o vrsti i namjeni objekata ili sadržaja koji bi trebalo predvidjeti da se grade u sklopu ove poslovne zone. Anketa je potpuno anonimna i ostaje otvorena 15 dana nakon objave poziva za dostavljanje mišljenja. Komisija koja će biti formirana za proceduru provedbe arhitektonsko-urbanističkog konkursa će na osnovu prispjelih prijedloga formirati projektni zadatak koji će biti osnova za provođenje anketnog konkursa.\nAnketu možete ispuniti na ovom linku.


Ljajić Adem: fudbaler koji trenutno nastupa za italijanskog prvoligaša Torino. Rođen je u Novom Pazaru, 29. septembra 1991.\nFudbal je počeo da igra u FK Jošanica iz Novog Pazara. Kao 14-godišnjak 2005. Ljajić prelazi u Partizan iz Beograda. Svoj prvi nastup za Partizan imao je na prvoj utakmici drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona 2008/09. 29. jula 2008, kada je ušao kao rezerva u drugom poluvremenu. Svoj prvi takmičarski pogodak za Partizan postigao je 23. novembra 2008, u utakmici protiv OFK Beograda.\nLjajić je 2. januara 2009. potpisao predugovor sa Mančester junajtedom po kojem je trebalo da postane član tog kluba od 1. januara 2010. Mančester junajted međutim odustaje od predugovora pred meč Lige Evrope između Partizana i Tuluza koji je trebalo da bude poslednji Ljajićev meč za Partizan. Postao je novi član Fjorentine u januaru 2010. godine. U Fjorentini je proveo četiri i po sezone, u kojima je odigrao 78 ligaških utakmica i postigao 15 golova.\nLjajić je 28. avgusta 2013. potpisao četvorogodišnji ugovor sa Romom, koja je za njega Fjorentini platila obeštećenje od 11 miliona evra. Prvi gol je postigao već na svom debiju za Romu u Seriji A protiv Verone, a drugi gol je postigao već u svojoj trećoj ligaškoj utakmici i to u derbiju dela kapitale protiv Lacija, kada je u 4. minutu nadoknade vremena uspešno izveo jedanaesterac i tako postavio konačnih 2:0 za Romu.\nPoslednjeg dana letnjeg prelaznog roka 31. avgusta 2015. godine Ljajić je došao na jednogodišnju pozajmicu u Inter sa mogućnošću otkupa njegovog ugovora sa Romom. Debi u dresu nero–azura Lajić je imao u Milanu na stadionu Đuzepe Meaca u meču protiv Verone.\nNakon sezone provedene u Interu Ljajić se na kratko vratio u Romu ali je dana 18. jula 2016. godine postao novi član Torina gde će opet sarađivati sa bivšim selektorom Srbije Sinišom Mihajlovićem, novim trenerom popularnih "bikova".\nNastupao je za sve mlađe selekcije Srbije. Za seniorsku reprezentaciju Srbije je debitovao 17. novembra 2010. na prijateljskom susretu sa reprezentacijom Bugarske u Sofiji (1:0 za Srbiju).\nNakon prijateljskog meča sa Španijom (0:2) u maju 2012. selektor Srbije, Siniša Mihajlović, odstranio je Adema Ljajića iz reprezentacije jer nije hteo da peva himnu. U zvaničnom saopštenju FSS navedeno je da je Ljajić prekršio sporazum o ponašanju koji je doneo Siniša Mihajlović kada je stupio na mesto selektora. Sporazumom se, između ostalog, predviđa da je svaki igrač reprezentacije Srbije u obavezi da peva himnu, a obzirom da Ljajić to nije uradio pre meča protiv Španije, prvi stručnjak "orlova" je nakon utakmice održao sastanak sa fudbalerom. Adem je rekao selektoru da nije pevao himnu iz ličnih razloga i da ne namerava ni ubuduće to da čini. Pošto je prvotimac "ljubičastih" sporazum o ponašanju potpisao pa ga prekršio, Mihajlović je bio prinuđen da igrača odstrani iz nacionalnog tima.\nLjajić Rasim: rođen je 28. januara 1964. u Novom Pazaru gde je završio osnovnu školu i gimnaziju. Medicinski fakultet završio je u Sarajevu. U periodu od 1989. do 2000. godine radio je kao novinar za brojne dnevne i periodične listove na prostoru bivše SFRJ. Politikom se bavi od 1990. godine kada je izabran za generalnog sekretara SDA Sandžaka. Od 1994. godine predsednik je Koalicije Sandžak koja je 2000. godine preimenovana u Sandžačku demokratsku partiju. Posle petooktobarskih promena izabran je za ministra za nacionalne i etničke zajednice u Vladi SRJ.\nNakon potpisivanja Beogradskog sporazuma marta 2003. godine izabran je za ministra za ljudska i manjinska prava u Savetu ministara SCG. U periodu od 2003. do 2006. godine obavljao je dužnost kopredsednika Mešovitog komiteta za ekonomsku saradnju sa arapskim zemljama.\nOd jula 2004. predsednik je Nacionalnog saveta za saradnju sa MKTJ, a od jula 2006. koordinator za sprovođenje Akcionog plana za završetak saradnje sa MKTJ. Nedeljnik Vreme proglasio ga je za ličnost 2004. godine, a Evropski pokret u Srbiji dodelio mu je priznanje Najevropljanin za oblast politike u 2005. godini. U anketi agencije Pragma 2006. godine izabran je za najkomunikativnijeg političara.\nNa sednici Narodne skupštine održanoj 15. maja 2007. izabran je za ministra rada i socijalne politike u Vladi Republike Srbije. Na istu funkciju izabran je na sednici Narodne skupštine koja je održana 8. jula 2008. godine.\nOd jula 2012. do aprila 2014. godine obavljao je funkciju potpredsednika Vlade i ministra za spoljnu i unutrašnju trgovinu i telekomunikacije.\nZa potpredsednika Vlade republike Srbije i ministra za trgovinu, telekomunikacije i turizam izabran je na sednici Skupštine Srbije 27. aprila 2014. godine, a tu je funkciju nastavio da obavlja i nakon formiranja Vlade 2016. godine, a zatim i u rekonstruisanoj Vladi, posle predsedničkih izbora 2017. godine.\nOženjen je i ima dvoje dece. Služi se engleskim i ruskim jezikom.


Uprkos pozivima gradonačelnika Nju Orleansa tek manje od polovine stanovnika napustilo grad\nUprkos organizovanoj evakuaciji građana i alarmantnim pozivima gradonačelnika Nju Orleansa da napušte grad pred najavljenim naletom jednog od najsnažnijih uragana, više od polovine stanovništva tog grada se oglušilo o pozive.\nU strahu da se ne ponovi kastastrofa iz 2005. godine kada je grad razorio uragan "Katrina", vlasti Nju Orleansa su juče započele sa evakuacijom građana. Uragan "Gustav" treba da pogodi američku obalu u ponedeljak uveče ili utorak ujutro.\nUragan Gustav je juče sa 235 kilometara na čas dostigao jačinu četvrte kategorije i moguće je da pređe u petu kategoriju, najvišu na skali Safir-Simpson. Meteorolozi očekuju da će Gustav doneti do 30 santimetara kiše po kvadratnom metru i podići talase visine pet do devet metara ka južnoj obali SAD.\nPre dva dana, u naletu na Haiti, Dominikansku republiku i Jamajku, poginulo je najmanje 85 ljudi. Uz prosečnu brzinu vetra od 240 kilometara na sat, ali i udare koji su na momente dostizali 340 kilometara na sat, uragan je sinoć pogodio zapadnu obalu Kube pričinivši značajnu materijalnu štetu, saopštila je kubanska meteorološka služba.\nGradonačelnik Nju Orleansa Rej Nagin je, uz upozorenje da je reč o "oluji veka", pozvao sve građane da napuste grad jer će u protivnom biti prepušteni sami sebi.\n"To je oluja svih oluja. Za sve one koji ostanu jer misle da mogu da se izbore sa ovom olujom imam jednu poruku: to će biti jedna od najvećih grešaka u vašem životu", rekao je Nagin dodajući da nije siguran "da je nešto slično do sada viđeno".\nUprkos njegovim pozivima tek manje od polovine stanovnika je do sada napustilo grad.\nPred dolazak "Katrine", u kojoj je poginulo 1.500 ljudi u Luizijani i susednim državama i u kome je veći deo Nju Orleansa uništen, stanovnici su čekali do zadnjeg minuta da napuste grad.


Crna Gora uspjela da uhvati korak sa članicama ECTAA-e\nTokom zasijedanja Evropskog udruženja turističkih agencija i tur-operatora, koje se održava u hotelu Splendid u Bečićima, razmatraće se Evropska strategijua turizma i akcioni plan od 2015 do 2020.\nO trendovima rasta i razvoja turističke privrede raspravljaće 85 predstavnika iz 29 država Evrope.\nDelegati će, kako je najavljeno, raspravljati i o uticaju ekonomije razmjene na turizam, promociji Evrope kao turističke destinacije s posebnim akcentom na tzv. “dalekim tržištima“, saobraćajnoj konekciji .\nBiće riječi o usvajanju poglavlja EU o održivom i odgovornom turizmu, jačanju upravljačke strukture i saradnji sa institucijama Evropske unije, te unapređenju vještina i znanja u turističkom sektoru.\nCrnogorsko turističko udruženje je u maju 2013. postalo članica ove Asocijacije.\nPredsjednik ECTTA-e Lars Tikier i predsjednik Crnogorskog turističkog Udruženja (CTU) Žarko Radulović sinoć su na platou ispred Crnogorske kuće koja se nalazi u komplexu hotela Splendid svečano otvorili skup.\nOn je nagalsio, da je Crna Gora kao jedna od najmlađih članica uspjela i u organizacionom smislu da uhvati korak sa ostalim državama Evrope članicama ECTAA-e.\nRadulović je kazao da mu je izuzetna čast što je Crna Gora domaćin skupa na kojem se raspravlja o najvažnijim pitanjima koji utiču a nerijetko i određuju pravce razvoja evropske i svjetske turističke privrede.\nU čast učesnika polugodišnjeg zasijedanja ECTAA-e državni sekretar Ministarstva turizma i održivog razvoja Predrag Jelušić i direktorica Nacionalne turističke organizacije Željka Radak Kukavičić večeras će biti domaćini Gala večere, dok će sjutra veče visoke predstavnike ugostiti čelnici Turističke organizacije Budva.\nCilj asocijacije ECTAA je da predstavlja stavove turističke industrije na nivou EU. Prati sva pitanja pravnog, ekonomskog i tehničkog karaktera koji se odnose na turističku privredu.\nECTAA je aktivna u svim sferama koje su od interesa za razvoj turizma, poput vazdušnog saobraćaja, zaštite potrošača, konkurencije, pitanja poreske politike i slično.


Novosti iz bankarstva, sami određujete broj rata koji vam odgovara\nKupovina novih komada garderobe i obuće ili poklona kako bi obradovali neku vama dragu osobu, ponekad predstavljaju pravi izazov. Pronalaženje načina da se iz kućnog budžeta u nekom momentu izdvoji izvesna svota novca, ume da zada glavobolju. Naročito ako se samo prisetimo da stiže sezona slava.\nZbog toga je Vojvođanska banka odlučila da postojećim i budućim klijentima olakša tako što će svaku kupovinu pretvori u istinsko uživanje. Od sada, plaćanja svim kreditnim karticama MasterCard Gold, Visa „moja“ i Visa olimpijskim - moguća su na rate - bez kamate i bez glavobolje!\nZa iznose koji se dele na dve do šest rata, troškovi naknade iznose četiri, a za plaćanja na sedam do 12 rata pet odsto. Naknada se otplaćuje istom dinamikom kao i glavni iznos.\nDovoljno je da nakon kupovine, na lak i komforan način - slanjem SMS poruke ili pozivanjem Kontakt centra Vojvođanske banke, sami odredite broj rata koji vam odgovara. Zahvaljujući novim pogodnostima, na isti način možete podelite i sva plaćanja preko interneta, veća od 2.000 dinara.\nPozivamo vas da nas posetite u jednoj od 105 poslovnica širom Srbije, ili da pogledate sve detalje naše ponude na sajtu Vojvođanske banke. Nabavite svoju kreditnu karticu – podelite obaveze na rate i uživajte u kupovini bez kamate i glavobolje!\nVojvođanska banka se prva priključila akciji UNICEF-a: Donacija od milion dinara za kupovinu respiratora\nEvo kako da izbegnete da kupite ZARAŽENO I POKVARENO meso\nPoklon za domaćice u sezoni slava


Uskoro nova razmena junadi za kukuruz - AgroSmart\nUskoro nova razmena junadi za kukuruz\nsubota, 25. januara 2020.\nRobne rezerve Srbije u iščekivanju su da Vlada Srbije usvoji da program rada za ovu godinu bi, kao što su to činile i lane, mogle objaviti javni poziv za razmenu 10.000 tona merkantilnog kukuruza za živu junad prema paritetu da stočari za kilogram juneta dobiju 17 kilograma kukuruza, rečeno je u Novom Sadu na skupu Proizvodne grupe odgajivača tovnih rasa goveda i tovljača junadi pri Udruženju za podsticanje poljoprivredne proizvodnje „Agroprofit”.\n– Čim Vlada bude usvojila program rada Robnih rezervi Srbije, očekuje se da Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva uputi predlog Robnim rezervama Srbije da se može razmenjivati kukuruz i junad, s tim što su Robne rezerve Srbije u načelu prihvatile da stočari i klaničari koji su dva puta razmenjivali junad za kukuruz ne mogu biti u prednosti – rekao je okupljenim stočarima Čedomir Keco.\nNa sastanku je navedeno da je trenutno u ponudi između 2.500 i 3.000 junadi, ali ke veliki broj stočara u problemu zbog produženog tova upravo što još ne mogu da razmenjuju junad za kukuruz.\n– Paritet od 17 kilograma kukuruza za kilogram žive junetine trenutno je najbolja cena, ali je otkupna cena junadi od 1,6 do 1, 8 evra pogubna za stočare, a upravo toliko plaćaju klaničari i nakupci. Mere Ministarstva poljoprivrede za ulaganja u stočarstvo su izuzetne i ne bi valjalo da izostanu akcije nivelacije tržišta, gde se najozbiljnije računa na izvoz – kazao je Keco.\nNa skupu su stočari izneli pohvale na račun Ministarstva poljoprivrede, dodavši zapažanja da naša država daje podsticaje koje nijedna zemlja u okruženju nema.\nUprkos tome što stočari u tovu nailaze na niz problema, na skupu je istaknuto da žele da pronađu nove forme delovanja radi razvoja tovnog govedarstva, poboljšanja rasnog sastava i racionalnog tova i prodaje.\nAfrička kuga svinja potvrđena kod domaćih svinja u Nemačkoj\nutorak, 03. avgusta 2021.\nRobne rezerve oglasille razmenu merkantilne za semensku pšenicu\nU planu izgradnja regionalnog edukativnog centra za stočarstvo u Lebanu\nCena nadomestila manji rod borovnice i maline: Berači sve veći problem\nStudija: Pčele bolje oprašuju kad konzumiraju kofein\nKako su reforme uništile dudove


Đilas: Samo ste zamenili mesta | (007) Архив ДИБИДрУС\nĐilas: Samo ste zamenili mesta\n27 апр 2014 m950\tОставите коментар\nLider DS-a Dragan Đilas kaže da Srbija ne dobija novu već rekonstruisanu vladu u kojoj je došlo do zamene na mestu premijera i prvog potpredsednika vlade.\nĐilas kaže da u novoj vladi nema mnogo novih ljudi i da je došlo do onoga što se nudilo da se promeni i bez izbora, da Vučić bude premijer a Dačić prvi potpredsednik vlade „Nema ničeg novog u novoj vladi i to je jedna priča koja se može pominjati u stripovima kroz rečenicu kako je bolje biti lep i bogat, nego siromašan i ružan“, rekao je Đilas.\n„Podsetiću vas da ova vlada ima 19 članova, a da je vlada koju vi smatrate da je najneuspešnija bila a to je vlada Mirka Cvetkovića imala jedno mesto više i to Ministarstvo za Kosovo i Metohiju. Pošto Kosovo nije deo Srbije, logično je da nema ni potrebe za ovim ministarstvom„, rekao je Đilas.\nOn nije želeo da govori o ministrima jer smatra da oni zaslužuju šansu, posebno u prvih 100 dana ali je naveo da se začudio što je Bratsilav Gašić ministar odbrane, čovek koji ima iskustva u privredi i sa stečajima.\n„Dva ministra su zamenila pozicije u vladi – Zorana Mihajlović i Aleksandar Antić. Zorana u svojoj biografiji iima stručnost za energetiku i oblast koju je vodila a sada prelazi u saobraćaj i infrastrukutru, Antić koji je radio zajedno samnom u Beogradu zaista ima stručnosti i iskustvo za saobraćaj i infrastrukturu. Ako su oni svoje poslove do sada dobro radili zašto su zamenili mesta? Ja ne mogu da tvrdim da je ova promena došla kao rezultat zahteva jedne velike svetske sile, ja to ne mogu da tvrdim jer nemam dokaze za to ali je zaista pitanje zašto je došlo do ove zamene„, rekao je lider DS-a.\nĐilas je novom i starom ministru finansija Lazaru Krstiću kao i mandataru Vučiću naveo da Srbija sada ima katastrofalne ekonomske pokazatelje gde je prihod u budžetu u martu 10 posto niži nego prošle godine u martu, da je ogroman deficit, i da je prihod od PDV-a 18 posto niži nego pre tačno godinu dana. On je dodao i da je javni dug za poslednje dve godine povećan i da sada iznosi 6 milijardi evra.\n„Zaposlenost je manja, imamo manji broj zaposlenih nego penzionera i to su činjenice„, kaže Đilas koji podržava stav mandatara Vučića da se ne smanjuju penzije jer su penzije inače male.\n„Taj deo populacije teško živi a još teže žive njihova deca koja nemaju posla. To je tačno, i to je rekao i mandatar i ste strane puna podrška da se penzije ne smanjuju„, rekao je lider DS-a.\nĐilas navodi da ekonomija nije jedini, mada jeste veliki problem, a da je ključno kako izgleda Srbija u kojoj se danas živi.\nOn kaže da je u Srbiji agresija ogromna i pita se ko je kriv za to jer te agresije nije bilo pre nekoliko godina kada je DS bio na vlasti.\n„Vi sada imate proteste zbog ubistava, da li je tačno da je povećan broj ubistava i nasilja u porodici, da je droga jefitnija nego ikada…Na žalost naša realnost je da je stepen nasilja orgroman, a bilo bi dobro za početak da ljudi kada govore i kada nešto žele da kažu o svojim protivnicima da uvedu barem malo tolerancije“, rekao je Đilas.\nOn je upitao šta znači rečenica koje se mogu pročitati i koje se izgovaraju da DS mrzi Srbiju.\nVučić: „Moja je odluka o Zorani i Antiću“\nVučić je odgovarajući na Đilasove zamerke između ostalog rekao da je lično odlučio o rotaciji ministara energetike i saobraćaja i da „nijednom predstavniku velikih sila nije palo napamet da nešto traže o sastavu vlade“.\n„Ja verujem da Vučić voli Srbiju, ali šta znači da se kaže da mi mrzimo Srbiju? Zašto ne promenite rečnik,Srbiji bi bilo bolje kada bi naša rasprava drugačije izgledala, kada bi bila bez lične mržnje i ličnih napada. Svako ima pravo na svoje mišljenje, većina ima pravo da donosi odluke ali to ne znači da manjina nije u pravu i da za nju ne treba da bude razumevanja„.\nĐilas dodaje i da je Sribja zemlja u kojoj više puta osuđivani kirimnalac Kristijan Golubović, koji je veći deo života proveo u zatvoru nego na slobodi, gostuje po medijima i priča šta hoće.\n„Dajte da se ministar kulture i informisanja oglasi po ovom pitanju, da kaže svoje mišljenje i da se meša u svoj posao“, rekao je Đilas.\nOn je naveo i da DS ne prihvata prodaju i privatizaciju najvećeg broja državnih i javnih preduzeća, da neka od njih treba prodati ali EPS i strateška preduzeća – nikako. On je podsetio da je pre dve ipo godine članica SNS-a i sadašnja guvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković izjavila da će se opasati bombama da bi odbranila Telekom i zapitao šta se promenilo.\nĐilas je upozorio da će Srbija imati privatizaciju države u kojoj jedan čovek odlučuje. Đilas je pitao Vučića zašto u vladi ima ministre Krstića i Udovički sa kojima se ne slaže oko penzija i ako imaju tako drastično drugačija mišljenja.\n„Dobro je što ćete ukinuti solidarni porez, ali mislim da nije dobro da se svima smanje plate za 10 posto, posebno ne ljudima koji rade najodgovornije poslove u zemlji, oni moraju da budu dobro plaćeni, ti ljudi u obrazovanju, u zdravstvu, u javnim preduzećima…“\nĐilas isitče da mora da se pokrene privreda i da se izađe iz ciklusa gašenja i da se napravai preokret.\n„Potrebne su državne investicije, pokretanje građevinske industrije i mere da se podstiče zapošljavanje i olakšava rad malih i srednjih preduzeća“, zaključio je Đilas.\n„Naivna je ideja da će oni koji ostanu bez posla naći zaposlenje u novim privatnim kompanijama“, rekao je predsednik DS-a.\nĐilas je ocenio i da će za manje od godinu dana Vlada Srbije biti rekonstruisana, i kritikovao to što ministri koji će se baviti ekonomijom i privredom nemaju, kako tvrdi, iskustva u realnoj privredi.\nVučić: Moramo da prodamo Telekom\nUltimatum Luganska Kijevu: federalizacija ili „prelazimo na aktivna dejstva”\nVučić: Vreme da prestanemo da od Srbije samo tražimo, izgubili smo veru …\nĐilas: Samo ste zamenili mesta.\nПретходни чланакPoslednji američki ambasador u SSSR-u: Putin je u pravu, raspad SSSR je bila tragedijaСледећи чланакTelegraf: 20 najboljih „krimića“


UNUTRAŠNJI DIJALOG Maljković sa državnim i sportskim vrhom razgovarao o stavu prema učešću kosovskih takmičara\nNa šestom skupu unutrašnjeg dijaloga o Kosovu i Metohiji, koji je pokrenut na inicijativu predsednika Srbije Aleksandra Vučića o mogućim rešenjima tog pitanja, mišljenja su ovog četvrtka izneli predstavnici sportskih organizacija.\nDragan Atanasov, direktor Džudo saveza Srbije, kazao je da postoji preporuka koja nije obavezujuća i da je treba upotpuniti.\nOn je dodao da Srbija želi da se kandiduje za prvenstvo Evrope u džudou 2020, te da treba da postoje jasne smernice kako se ponašati u određenim situacijama.\nMiodrag Krivokapić, predsednik Vaterpolo saveza Srbije, kazao je da ne sme nikada da se dozvoli da sportisti ne igraju na Olimpijskim igrama, ali i da ne sme da se dozvoli da neko prizna Kosovo.\nBožidar Maljković, predsednik Olimpiskog komiteta Srbije, nada se da će sa skupa da se izvuku dobri zaključci, koji će u sinergiji sa Vladom Srbije i predsednikom eliminisati sve dileme kada su u pitanju učešća na velikim sportskim takmičenjima.\nDane Korica, predstavnik Sportskog saveza Srbije, naglasio je da je važno da se razgovara o budućnosti sporta, da je sport velika armija ljudi i najuspešnija delatnost u Srbiji i da afirmiše Srbiju. Dodao je da će Sportski savez Srbije podržati sve ono što Vlada Srbije odluči.\nVanja Udovičić, ministar omladine i sporta, rekao je da je sport organizovao najbrojniju konferenciju i razgovor o unutrašnjem dijalogu o KiM.\n"Čuli smo sa kojim se problemima naši sportisti susreću kako na domaćem, tako i međunarodnom terenu. Imali smo argumentovane predloge kako neke stvari da rešimo. Siguran sam da ćemo izaći sa jednim konstruktivnim rešenjem na temu koja nije bitna samo za sistem sporta, već celokupnu Srbiju", rekao je Udovičić.\nMarko Đurić, direktor Kancelarije za KiM, istakao je da se srpski sport ujedinjuje kako bi dao svoj doprinos ostvarivanju srpskih interesa na KiM.\n"Moram da kažem da mi je puno srce što sam video da su strast sa kojom se bore za naše nacionalne boje, zastavu na sportskim takmičenjima preneli i na ovaj teren gde treba zajedno da se dokažemo u traženju rešenja za naše najteže državno i nacionalno pitanje", rekao je Đurić.


Čuburci traže drvored u ulici umesto golog betona | SerbianForum\nČuburci traže drvored u ulici umesto golog betona\nMalo ko zna da i Čubura, čuvar duha starog Beograda, ima ulicu u kojoj nema ničeg osim betona. Stanari u Ulici Vukice Mitrović ovih dana pišu peticiju da ova saobraćajnica, koja povezuje Čuburski park i Beogradsko dramsko pozorište, prvi put dobije drvored. U “Gradskom zelenilu” ističu da će takvu mogućnost razmotriti kada dobiju zvanični zahtev od stanara.\nIstine radi, duž cele ove ulice može se naći hladovina i to usled senki pojedinih višespratnica ili tek po kojeg drveta zasađenog u dvorištu privatnih kuća. Zbog togu su stanari odlučili da preuzmu stvari u svoje u ruke.\n- Pre nekoliko dana odlučili smo da pokrenemo peticiju na Fejsbuku (Grupa Hoćemo drvored u Ulici Vukice Mitrović) da se posadi drvored duž cele ulice, Ideja je odmah zaživela pa nam se javio čak i profesor sa Šumarskog fakulteta koji nas je podržao. Ovo je praktično jedina ulica na Čuburi koja nema nijedno drvo na trotoaru. Stanarima su ovde leta gotovo neizdrživa, a i buka je prilično velika tokom cele godine. Iz našeg stana na petom spratu, povrh svega, možemo da čujemo ljude koji sasvim pristojno pričaju dole, na ulici. Pre deset dana deo ulice je asfaltiran, ali nedostaje koje drvo da bi imala pravi čuburski šmek - objašnjava Aleksandra Banjac, student arhitekture koja živi u jednoj od višespratnica u ovoj ulici.\nNarednih dana Aleksandra će početi da prikuplja potpise stanara kako bi ideja dobila i zvaničnu formu.\n- Naš je predlog da dobijemo drvored nalik onom u Sazonovoj ulici, koja je po dužini i širini slična našoj ulici. Ako su trotoari isuviše uski, moglo bi da se oduzme koje parking mesto. To znači, recimo, da se između svakog mesta posadi po sadnica - kaže Aleksandra i dodaje da je na inženjerima iz Gradskog zelenila da procene koje drvo bi bilo idealno za sadnju i da to ne moraju da budu platani.\nU Gradskom zelenilu ističu da postoje dva načina da stanari Ulice Vukice Mitrović zatraže sadnju drvoreda.\n- Skupština stanara može direktno da se putem zahteva obrati našem sektoru za održavanje nakon čega bi naši inženjeri izašli na teren i procenili da li može i koja vrsta drveta da se posadi u toj ulici. Drugi način je da pošalje zahtev komunalnom odeljenju opštine Vračar, koji se zatim obraća Sekretarijatu za komunalne i stambene poslove. Taj sekretarijat odlučuje da li će sadnja drvoreda u toj ulici ući u plan i program i zatim šalje dopis nama - ističu u “Zelenilu” i dodaju da nisu imali nijedan zahtev da se ova ulica ozeleni.


Higijensko tehničke usluge | Nifon Security d.o.o.\nODRŽAVANJE HIGIJENE U POSLOVNIM OBJEKTIMA\nUsluga higijene podrazumeva održavanje poslovnih prostorija naših klijenata. U mogućnosti smo da ponudimo dnevno ili nedeljno održavanje u zavisnosti od potrebe klijenta.\nUsluge održavanja higijene poslovnog prostora, pažljivo su usavršavane tokom godina rada. Naši agažovani timovi vrlo lako se prilagođavaju radu na održavanju bilo koje vrste poslovnog prostora – od malih kancelarijskih prostora u zgradama, do velikih korporacijskih središta i drugih visoko frekventnih ustanova. U svojoj ponudi, Niš security NIFON nudi paletu rešenja za kompletno čist poslovni prostor kroz nekoliko funkcionalnih i efikasnih modela usluga kao što su:\nperiodično održavanje higijene,\ngeneralno čišćenje poslovnog prostora nakon građevinskih radova,\nmašinsko čišćenje i zaštita tvrdih podnih obloga,\nmašinsko čišćenje mekih podnih obloga,\npranje dostupnih i nedostupnih staklenih površina bez obzira na visinu objekta,\nčišćenje poslovnog prostora u vanrednim okolnostima.\nČišćenje se obavlja uz prethodni dogovor i dostavljenu ponudu sa specifikacijom usluga koje se dogovaraju prema potrebama klijenta.\nOsoblje angažovano na održavanju higijene poslovnih prostora, obavezano je da u strogoj diskreciji obavlja svoj posao i da poštuje aktivnosti klijenta. Osoblju je striktno zabranjeno gledanje dokumenata ili papira koji leže na radnim površinama, njihovo otvaranje ili korišćenje, kao i korišćenje nameštaja i opreme koja nije namenjena u svrhu čišćenja. Svaki nađeni predmet ili stvar se obavezno, bez zadržavanja, prijavljuje i predaje. Pre početka procesa čišćenja prijavljuje se svaka uočena šteta na nameštaju i opremi.\nNiš security NIFON, prema zahtevima i potrebama klijenta, imenuje rukovodioca tima koji organizuje i nadgleda vršenje usluga.\nPružajući kvalitetnu uslugu čišćenja i održavanja poslovnih i stambenih objekata, Niš security NIFON koristi mašine i opremu renomiranih svetskih proizvođača. U procesu čišćenja i održavanja koriste se hemijska sredstva specijalizovanih proizvođača, odgovarajuće pH vrednosti. Proizvođači hemijskih sredstava poseduju sertifikate o kvalitetu (ISO 9001: 2000) i ekološkoj ispravnosti (ISO 14001), kao i ateste ovlašćenih laboratorija za bezbednu upotrebu sredstava.


Međunarodni turnir u rvanju Trofej "Pobednik" od subote u Padinskoj Skeli - www.lobi-info.rs\nMarija K. 28. novembra 2018., 09:08 6.5k Views\nŠesti po redu, međunarodni turnir u rvanju Trofej „Pobednik“ počinje u subotu, 01. decembra, u Padinskoj Skeli, kako je najavljeno na održanoj konferenciji za medije.\nMeđunarodni turinir Trofej „Pobednika“ promoviše rvanje kao sport i privlači mlade koji će u budućnosti naslediti naše sportiste sa trofejima – rekao je generalni sekretar Rvačkog saveza Srbije Milan Jelić.\nKako su organizatori istakli ovom prilikom, na manifestaciji će učestvovati takmičari iz raznih zemalja sveta, „od Grčke do Švedske“.\nPredsednik opštine Palilula rekao je da će za sledeću godinu opšptina odvojiti više novca, kako bi se postigli bolji uslovi za sportske aktivnosti i usmeravanje dece na sport. Istakao je i to, da Beograd postaje metropola u sportu i sportski lider u regionu.\nPrethodna objava Taksisti za danas najavili protest i blokadu Nemanjine\nSledeća objava Kineski Šandong zainteresovan za auto-put od Zrenjanina do Beograda, preko Borče


Lideri EU pozvali na prevazilaženje neodlučnosti o vakcinama - Glas Srpske\nTanjug 22.10.2021 12:43\nBRISEL - Lideri 27 zemalja članicva EU sa samita u Briselu pozvali su danas na jačanje napora u cilju prevazilaženja neodlučnosti, koju građani imaju kada je riječ o vakcinaciji protiv Kovid-19.\nEU lideri konstatuju da je vakcinacija donijela značajan napredak u borbi protiv Kovid-19, ali da se stopa vakcinacije mora povećati širom Evrope.\nLideri EU su pozvali zemlje članice na dalju koordinaciju u cilju olakšavanja slobode kretanja unutar EU, u svjetlu epidemiloške situacije, a Komisija je pozvana da ubrza svoj rad na uzajamnom priznavanju sertifikata sa trećim zemljama.\nPoziva se i na finalizaciju tzv. Unije zdravstva, koja bi trebalo da osigura bolju prevenciju, spremnost i odgovor EU na budće zdravstvene krize. Evropski savjet ponovio je posvećenost EU doprinosu međunarodnom odgovoru na pandemiju i obezbeđivanju pristupa vakcinama za sve. Pored poziva državama članicama da ubrzaju isporuke vakcina zemljama gde su one najpotrebnije, EU se obavezala i da će nastaviti da podržava proizvodnju i upotrebu vakcina u partnerskim zemljama.


Bugarska pristala da Severna Makedonija započne pregovore sa EU? - Sputnjik Srbija\n05:10 24 Jun 2021\n17:15 09.11.2020 Preuzmite kraći link\nPrema njegovim navodima Bugarska zadržava pravo na jednostranu izjavu koja će biti dodata pregovaračkom okviru za Severnu Makedoniju u kome će biti navedeno da Sofija pod makedonskim jezikom podrazumeva makedonski jezik u skladu sa Ustavom Severne Makedonije.\nNemačko predsedavanje EU će zatražiti od Saveta EU da kada se navodi makedonski jezik bude navedena i oficijalna pozicija Sofije po tom pitanju, odnosno da je reč o makedonskom jeziku prema Ustavu Severne Makedonije.\nTakođe, navodi se da je Severna Makedonija pokazala spremnost da zvanično izjavi da je makedonski jezik kodifikovan 1945. godine.\n"Bugarska, Severna Makedonija i predsedavanje Nemačke EU naglasili su zajedničku posvećenost evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana i kredibilnoj politici proširenja EU, kao i intenziviranju regionalne saradnje, što je pre svega od izuzetnog značaja za region", navodi se u objavi Veršica, prenosi Tanjug.\nU tom duhu, kako se navodi, Bugarska izražava spremnost da prihvati pregovarački okvir EU sa Severnom Makedonijom i početak prve međuvladine konferencije u decembru 2020. tokom nemačkog predsedavanja Savetom EU.\nSeverna Makedonija pristala je da na prvoj međuvladinoj konferenciji oficijalno saopšti da skraćeno ime te zemlje "Severna Makedonija" označava politički entitet "Republika Severna Makedonija".\nTakođe Sofija i Skoplje složili su se da intenziviraju blisku bilateralnu saradnju zasnovanu na Sporazumu o prijateljstvu, dobrosusedskim odnosima i saradnji sa posebnim fokusom na rad Zajedničke multidisciplinarne ekspertske komisije za istorijska i obrazovna pitanja.\nSofija je prošle nedelje na nivou ambasadora zemalja članica EU odbila da prihvati pregovarački okvir EU sa Severnom Makedonijom, čime je odlučeno da se na to pitanje vrate kada se postigne bilateralna saglasnost između Skoplja i Sofije.


Novo istraživanje otkrilo je li kava doista zdrava - Dnevni.ba\nMnogi od nas započinju dan šalicom kave, a novo istraživanje otkrilo je i je li ovaj napitak doista zdrav.\nRezultati ovog istraživanja pokazali su da je za većinu ljudi kava doista zdrava kada se konzumira u umjerenim količinama. Nova studija sugerira i da bi kava mogla imati neke pozitivne učinke na zdravlje srca.\nStudija objavljena u časopisu European Society of Cardiology pokazala je da je ispijanje između pola i tri šalice ovog napitka dnevno povezano s nižim rizikom od srčanog udara, smrti od kardiovaskularnih bolesti i smrti od drugih uzroka.\nJoš jedno istraživanja koje je objavljeno u časopisu BMC Public Health otkrilo je da oni koji redovito piju kavu imaju 21 posto niže šanse od razvoja kronične bolesti jetre.\nPreporučuje se da ne pijete više od tri šalice kave dnevno kako ne biste pretjerali s kofeinom, prenosi Eat this. Većina ljudi može podnijeti ove količine i pri tome dobiti zdravstvene prenosti, no ne zaboravite da je umjerenost u svemu ključna, objavio je N1.


Osvrt na knjigu i dokumentarni film Čileanci | MBS - Visoka škola modernog biznisa\nOsvrt na knjigu i dokumentarni film Čileanci\n„Ovo je podsećanje na decu koja su nas nadvisila u svemu. Na decu koja su umela da pobede, ali i da ne zaborave kako se pobeđuje. Na decu koja traju više od vremena u kojem su se rodila. Na decu koja traju šire od neba pod kojim su odrasla. Na decu koja su nadživela zemlju za koju su igrala. Na decu različitih vera…Na decu sa istim nadimkom: ČILEANCI!“ Na ovaj način sportski novinar Grada Branković nas uvodi u knjigu „Čileanci“ (koja je doživela za sada dva izdanja: prvo 2013. godine i drugo dopunjeno izdanje 2017. godine), jednu predivnu, emotivnu i toplu priču koja opisuje veliki uspeh omladinske fudbalske reprezentacije Jugoslavije ostvaren 1987. godine u južnoameričkoj državi Čile.\nVreme i uspeh koji su „Čileanci“ postigli nisu pali u zaborav ni 30 godina kasnije, o čemu svedoči i dokumentarni film „Čileanci“ premijerno prikazan tokom oktobra 2017. godine.\nMesto održavanja IV Svetskog prvenstva za omladince i dalji uspeh mlade generacije jugoslovenskih fudbalera opredelili su nadimak koji je sve igrače u toj generaciji obeležio kroz čitavu karijeru: „Čileanci“. Knjiga „Čileanci“ nije samo omaž velikom uspehu jedne talentovane generacije, u kojoj su mnogi članovi te reprezentacije u nastavku svoje sportske karijere ostvarili izvanredne uspehe, već i svedočanstvo jednog vremena u kojem je radost fudbalske igre bila u prvom planu. Mladost, entuzijazam, ljubav prema sportu, takmičarski duh i želja za dokazivanjem na velikoj sceni su reči koje najbolje opisuju popularne Čileance.\nNaravno, sam put do svetskog trona i ostvarenja velikog uspeha nije bio posut ružama, već trnjem, ali je zato taj sportski rezultat i veći, draži i čarobniji kako se posmatra sa što duže vremenske distance i istorijskog konteksta na prostorima bivše Jugoslavije. Politička dešavanja u tadašnjoj SFR Jugoslaviji još nisu u punoj meri nagoveštavala tragičan epilog koji je usledio početkom 90-ih godina prošlog veka, ali je ova generacija fudbalera mogla na svojoj koži da oseti da će politička previranja u značajnoj meri odrediti njihove sportske sudbine. Naime, sam plasman na Svetsko prvenstvo u Čileu 1987. godine je ostvaren na Evropskom prvenstvu u Jugoslaviji održanom godinu dana ranije. Te 1986. godine u Subotici i okolnim gradovima kao domaćinu Evropskog prvenstva, reprezentacija SFRJ (generacija igrača rođenih 1967/1968. godine) je sa velikim ambicijama pristupila takmičenju i očekivano je da će se bez mnogo problema osvojiti prvo mesto. Međutim, preterani optimizam je ubrzo splasnuo jer je već u prvoj utakmici eliminacionog karaktera Jugoslavija potučena do nogu od reprezentacije Istočne Nemačke (DR Nemačka) rezultatom 2:0. Ogromno razočaranje je uticalo da se na samom takmičenju promene ciljevi i da se po principu „spašavaj što se spasti može“, potraži slamka spasa: osvojiti barem peto ili šesto mesto na Evropskom prvenstvu, koje je bilo kvalifikaciono za Svetsko prvenstvo u Čileu 1987. godine. Taj cilj je i ostvaren ubedljivom pobedom protiv Rumunije (5:0), ali je javnost bila razočarana rezultatima. Ceh neuspeha je platio legendarni trener mlađih kategorija Jugoslavije, pokojni Stevan Vilotić, poznatiji kao „čika Ćele“. Nakon što je čika Ćele ispraćen u zasluženu penziju, na njegovo mesto je postavljen Mirko Jozić, tada samo talentovani trener u Fudbalskom Savezu Jugoslavije.\nOdluku o imenovanju Jozića na selektorsku poziciju je doneo najveći autoritet u jugoslovenskom fudbalu tog vremena – Miljan „Čiča“ Miljanić ili kako bi rekao Ranko Zirojević jedan od članova čuvene generacije Čileanaca „Čiča je tada bio Bog“. Napraviti jednu kompaktnu selekciju nije bio nimalo lak posao, naročito ako se imaju u vidu brojni problemi koji su pratili period formiranja ekipe za Svetsko prvenstvo. Obzirom da je postojao otpor u političkim krugovima tadašnje države da se mladi fudbaleri šalju u zemlju u kojoj je na čelu bila vojna hunta predvođena diktatorom Augustom Cezarom Pinočeom. Neblagonaklonost političkog vrha SFR Jugoslavije je oslikana i u brojnim pozivima mladim igračima za regulisanje vojne obaveze, tako da novi selektor nije mogao da računa na sve one igrače koji bi inače bili njegov izbor za veliko takmičenje poput Svetskog prvenstva u fudbalu.\nDodatno, pojedine igrače (npr. Robert Prosinečki, kasnije proglašen u Čileu za najboljeg igrača Svetskog prvenstva) njihovi klubovi nisu bili voljni da puste na takmičenje jer su već imali bitnu ulogu u timu a i očekivali su ih veliki izazovi u evropskim takmičenjima. Grada Branković u knjizi iznosi i još mnogo pikantnih detalja i anegdota koje su pratile formiranje ovog posebnog tima, koji će zauvek ostati u srcima svih ljubitelja fudbala. Na put u Čile, nakon svih peripetija, ekipa je ispraćena vrlo skromno. Miljanić je svojim privatnim fotoaparatom napravio i jedinu fotografiju kao svedočanstvo tog njihovog odlaska u daleki Čile. Nepoverenje je bilo očito, javnost a pogotovo pisani mediji, nisu pridavali mnogo pažnje mladim fudbalerima koji su predstavljali zemlju na IV Svetskom prvenstvu za omladince u Čileu. Za dve nedelje takmičenja na visokom nivou u dalekoj zemlji, sve se izmenilo: od stava javnosti prema toj izuzetno talentovanoj generaciji fudbalera do verovatno ključnog preokreta u karijerama svih članova te generacije.\nNakon fantastičnog otvaranja takmičenja i pobede nad domaćinom, Čileom (4:2), naši mladi fudbaleri su dobili dodatnu injekciju samopouzdanja. Logično, usledile su vrlo lako i ubedljivo izvojevane pobede nad Togom i Australijom, te je pažnja i konkurenata u dobroj meri bila usmerena ka jugoslovenskim fudbalerima. Međutim, ono najbitnije je tek sledilo, a četvrtfinalni meč je servirao pravu poslasticu: duel sa Brazilom, reprezentacijom koja je uvek sinonim za kvalitetan fudbal. U toj utakmici, sav talenat generacije igrača Jugoslavije je došao do izražaja praćen i izraženim pobedničkim mentalitetom i karakterom. Brazil je poveo i u prvom poluvremenu ostvario donimaciju u igračkom smislu, ali to nije pokolebalo „Čileance“ da odigraju fantastično drugo poluvreme i da ostvare senzacionalan ali više nego zaslužen preokret. Golovima Predraga Mijatovića glavom (po njegovom priznanju u samoj knjizi to mu je bio prvi gol u životu postignut na taj način) i Roberta Prosinečkog u 90. minutu iz slobodnog udarca, Jugoslavija se plasirala u polufinale i istakla jasnu kandidaturu za osvajača zlatne medalje. Međutim, do trofeja je trebalo preći još dva stepenika, a oni su bili podjednako teški kao i četvrtfinalni dvoboj sa Brazilcima. Štaviše, mladalački hirovi, želja za dokazivanjem i van fudbalskog terena, opijenost iznenadnom popularnošću u dalekoj zemlji bili su samo neki od izazova sa kojima su se suočili „Čileanci“ ali i stručno rukovodstvo.\nNakon velike pobede nad Brazilom, selektor Jozić je morao da sprovede specifičnu psihološku pripremu i da stopira kršenje discipline od strane igrača, pa je veštim manevrima uspeo da „iskuša“ drugarstvo i koheziju među igračima. Kada je dobio željeni efekat i njemu samom je bilo jasno da pred sobom ima fantastičnu ekipu, koju sigurnom rukom može odvesti do velikog uspeha. Polufinale sa Istočnom Nemačkom je bila šansa i za iskupljenje za poraz u Subotici godinu dana ranije, tako da motiva nije nedostajalo. Ekipa je odigrala na nivou prethodnih igara, iako je bila hendikepirana jer je Predrag Mijatović (jedan od heroja pobede nad Brazilom) napravio jedan vrlo neoprezan potez i dobio drugi žuti karton tako da je Jugoslavija igrala dobar deo meča sa igračem manje. Ipak, i brojčani hendikep je dodatno „skupio“ ekipu i na kraju je golom našeg najboljeg strelca na Svetskom prvenstvu Davora Šukera, Jugoslavija obezbedila plasman u finale.\nA tamo u finalu, protivnik je bila druga Nemačka – Savezna Republika, a Jugoslavija zbog kartona nije mogla da računa na tri veoma bitna igrača: Prosinečkog, Šukera i Mijatovića. Glavobolje pred finalni meč zbog broja igrača nisu uticale na optimizam, jer su selektor Jozić i sami igrači verovali u sebe i sve što su radili vredno i predano, tako da je ostalo da sve što imaju i znaju, prezentuju tamo gde se odlučuje: na terenu. Iako oslabljeni igrački, Jugosloveni su odigrali finalni meč primetno bolje od Nemaca, ali je i nedostatak sreće i manjak koncentracije u ključnim momentima uticao da rezultat dugo bude nepromenjen u odnosu na početnih 0:0. Sledi 85. minut i bljesak genijalnosti u vidu volej udarca Zvonimira Bobana i činilo se tada da je titula obezbeđena. Međutim, uporni Nemci izjednačuju golom Marsela Vitečeka (najboljeg strelca Svetskog prvenstva sa 7 postignutih golova) samo dva minuta kasnije nakon dosuđenog jedanaesterca. Otišlo se u produžetke, nakon kojih je rezultat ostao nepromenjen, pa se pristupilo izvođenju jedanaesteraca. Već u prvoj seriji, jugoslovenski golman Dragoje Leković je odbranio penal Vitečeku, strelcu u regularnom toku utakmice, tako da je ostalo „samo“ da ostali naši igrači sačuvaju smirenost i hladnokrvnost.\nRedom: Pavličić, Šuker, Brnović, Zirojević i na kraju Boban su bili precizni, a Jugoslavija je krunisana titulom prvaka sveta! Trk Zvonimira Bobana nakon poslednjeg uspešno realizovanog jedanaesterca i kasniji počasni krug na stadionu u Čileu sa jugoslovenskom zastavom su učinili sve stanovnike tadašnje države srećnim i ponosnim. Veličanstven doček i slavlje „od Vardara pa do Triglava“ su pomerili fokus na nove heroje za koje se sa pravom očekivalo da budu nosioci nekih novih radosti u budućem periodu. Oni su ispisali istoriju fudbala na jugoslovenskim prostorima, fudbala koji je bio lep, atraktivan, smislen i tehnički doteran, jer su ga igrali veliki majstori. Oni čija će imena zauvek biti upamćena i prepoznatljiva pod zajedničkim nazivom: ČILEANCI.


Završena je izgradnja kružnog toka na sremskoj strani Dunava\nDok traje uklanjanje poslednjih ostataka konstrukcije nekadašnjeg montažno-demontažnog mosta na Dunavu u Novom Sadu, pristupni putevi novom Žeželju, poprimaju planirani izgled.\nOvih dana završena je izgradnja kružnog toka na sremskoj strani Dunava.\nNovosadski čelnici ranije su najavili da će 4. decembra biti završena izgradnja kružnog toka i ostalih prilaza novom mostu, koje finansira Delegacija Eu u Srbiji, a izvodi austrijski „Štrabag”, prenosi Dnevnik.\nRanije je gradonačelnik Novog Sada rekao da na osnovu poslednjih istraživanja, rezultati pokazuju da većina lјudi pruža apsolutnu podršku da Gradić bude pešačka zona. Ideja nam je da rekonstruišemo Beogradsku ulicu, da vratimo kaldrmu i da je ambijentalno i infrastrukturno pretvorimo u šetališe - rekao je gradonačelnik Miloš Vučević.\ngradić kružni tok Novi Sad žeželjev most