Minimalna cena rada od iduće godine - 143 dinara po satu\n12/09/2017 | 12:26\nMinimalna cena rada u Srbiji od iduće godine biće povećana na 143 dinara po satu, kazao je danas predsednik Unije poslodavaca Srbije Nebojša Atanacković.\n“Ministar finansija Dušan Vujović je obećao da posle uvećanja minimalne zarade poslodavci neće imati veći trošak. On je objasnio da je nemoguće povećati minimalnu zaradu za više od 10 odsto jer bi to urušilo budžet za narednu godinu”, naveo je Atanacković.\nSednica tog tela koja je jutros počela nije bila završena u predvidjenom ruku pa je otkazana konferencija za novinare na kojoj je trebalo da bude saopšteno koliko će biti povećanje “minimalca”.\nReprezentativni sindikati tražili su da minimalna cena rada po satu od iduće godine bude povećana sa 130 na 154 dinara, a uslov Unije poslodavaca bio je da istovremeno bude povećan neoporezivi deo zarade koji je sada oko 11.800 dinara.\nNe brinite, biće Kesića na O2


Nemačka kancelarka Angela Merkel izrazila je želju da se pre kraja jula postigne dogovor o predloženom planu vrednom 750 milijardi evra za oporavak EU posle pandemije novog korona virusa i pozvala zemlje članice da deluju "brzo i odlučno".\n"Najbolje bi bilo da postignemo dogovor pre letnje pauze" evropskih institucija krajem jula, rekla je Merkel u obraćanju nemačkim poslanicima u Berlinu.\nOnda bi Evropski parlament i nacionalni parlamenti imali vremena da pre kraja godine ratifikuju taj sporazum kao i novi budžet EU, čiji on treba da bude sastavni deo, dodala je Merkel.\nOna je govorila dan uoči sutrašnje video konferencije (19. jun) vođa EU na kojoj će se razmatrati predloženi plan za oporavak i redovni višegodišnji budžet EU.\n"Početna pozicija daleko je od lake ali se nadam da će sve zemlje članice sada delovati u duhu kompromisa imajući u vidu ovu situaciju bez presedana", rekla je Merkel.\nMerkel je rekla da će sutra biti tek prva razmena mišljenja a da će zatim predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel voditi intenzivne konsultacije a odluka bi mogla da se donese za vreme kasnijeg sastanka Evropskog saveta uživo.\nNemačka 1. jula preuzima šestomesečno predsedavanje Unijom od Hrvatske i stoga je pozvana da igra ključnu ulogu u tim pregovorima koji će se voditi narednih nedelja.\nTo je bio poziv "štedljivim" zemljama, odnosno onim koji se zalažu za budžetsku šgtednju kao što su Holandija, Austrija, Švedska ili Danska koje su vrlo rezervisane oko plana obnove EU.\nPlan se velikim delom zasniva na predlogu Merkel i francuskog predsednika Emanuela Makrona. On predviđa 500 milijardi dolara distribuiranih u okviru budućeg budžeta u obliku subvencija, posebno regionima najteže pogođenim korona virusom, i 250 milijardi evra zajmova.\nKancelarka, koja napušta vlast 2021. rekla je da "nikad do sada nije bila toliko važna kohezija i solidarnost kao što je danas.\n"Kriza se ne može prevazići ako ne delujemo jedni za druge i sa drugima" rekla je Merkel u izjavi upućenoj zemljama skeptičnim prema planu obnove.


Sneg na Jadranu: Zabeleo se i Tivat\nSneg ovog februara nije zaobišao ni crnogorsko primorje, a na Tivat su se spustile krupne ledene pahulje. Snežne padavine zabeležene su i u Baošićima i Herceg Novom, a zabelela se i hrvatska Korčula.… »\n(VIDEO) Sneg u Boki: Veje na Jadranu, zabeleo se Tivat\nSneg ovog februara nije zaobišao ni crnogorsko primorje, a na Tivat su se spustile krupne ledene pahulje. Snežne padavine zabeležene su i u Baošićima i Herceg Novom, a zabelela se i hrvatska Korčula. Kako su temperature ovih dana na Balkanu su ispod… »\nNevreme besnelo crnom gorom: Podviljalo more izbacilo mrtvog delfina na Slovensku plažu, katastrofa na Adi Bojani!\nPodivljalo more izbacilo je uginulog delfina na Slovensku plažu ispred restorana “ Obala” nakon snažnog nevremena koje je pogodilo crnogorsko primorje. Podivljalo more izbacilo je uginulog delfina na Slovensku plažu ispred restorana “ Obala”… »\nAl Jazeera 30.12.2020\nNajjači zemljotres na prostoru nekadašnje Jugoslavije pogodio je crnogorsko primorje 1979. godine i iznosio je sedam stepeni po Richteru. Zemljotres koji u utorak pogodio centralnu Hrvatsku, magnitude 6,2 stepeni po Richteru, s epicentrom u Petrinji… »\nSnažno nevreme pogodilo crnogorsko primorje\nJako nevreme zahvatilo je crnogorsko primorje, a najugroženije su Ada Bojana i Budva, prenose mediji. More je u ponedeljak uveče prodrlo u budvanski Stari grad, a talas je praktično došao do hotela "Mogren". Voda je prodrla u veliki broj lokala u… »\nRibari iz Budve: Ne pamtimo ovakvo nevreme\nJako nevreme zahvatilo je sinoć crnogorsko primorje, a najugroženije su Ada Bojana i Budva, u kojoj su svi lokali u Starom gradu poplavljeni, došlo je i do nestanka struje, a talas je odneo i čuvenu Balerinu, bronzanu statuu, zaštitni znak ovog… »\nNovi magazin 29.12.2020\nJako nevreme zahvatilo je Crnogorsko primorje, a najugroženije su Ada Bojana i Budva, prenose mediji. More je sinoć prodrlo u budvanski Stari grad, a talas je praktično došao do hotela "Mogren". Voda je prodrla u veliki broj lokala u Starom gradu… »\nJako nevreme zahvatilo je Crnogorsko primorje, a najugroženije su Ada Bojana i Budva, prenose mediji. More je sinoć prodrlo u budvanski Stari grad, a talas je praktično došao do hotela „Mogren“. Voda je prodrla u veliki broj lokala u Starom gradu… »\nREČ blaženopočivšeg mitropolita crnogorsko-primorskog Amfilohija iz crnogorskih gudura, ponekad oštra i neprijatnam ali uvek istinita i lekovita, dopirala je svuda po svetu, pa i do Australije, našeg sveštenstva i vernog naroda na tom kontinentu. -… »


Blick , D.K.\nGranit Džaka, Đerdan Đaćiri\nMladi igrači u Švajcarskoj koji su došli iz drugih zemalja potpisuju ugovore, kojima se obavezuju da će, ukoliko odluče tokom karijere da zaigraju za drugi nacionalni tim, isplatiti cenu obuke. Njihova obuka godišnje košta 25.000 švajcarskih franaka, a ugovore potpisuju svi koji imaju dvojno državljanstvo.\nPotpisivanjem ugovora posvećuju se Švajcarskoj još kao mladi, čime će otplatiti cene obuka ako ipak obuku dresove matičnih zemalja, prenosi "Blik".\nOd 2003. godine mladi talenti koji dolaze iz drugih zemalja i koji su igrali za Švajcarsku u mlađim kategorijama, menjali su odluke nakon napunjene 21. godine. Kako ističu švajcarski mediji novac uložen u njih postajao je besmislena investicija.\nMladen Petrić i Ivan Rakitić iz Hrvatske, Zdravko Kuzmanović iz Srbije, Kerim Frei iz Turske i Izet Hajrović iz BiH, pet su igrača sa dvojnim državljanstvom koji su poslednjih godina nakon obuke u Švajcarskoj obukli dresove svoje zemlje.\nIpak, takav sporazum bi imao male šanse pred sudom, jer švajcarski sistem zakona ne dozvoljava takve ugovore. Uz to, reprezentativni igrači nisu pod ugovorima sa federacijom ili nacionalnim timovima. Zato je direktor asocijacije Hansruedi Hesler rekao da se ipak radi o "džentlmenskom ugovoru", zbog čega će više biti moralna obaveza.\nIpak, od kada je je uvedena kao krivična klauzula ni jedan od mladih talenata nije odbio da potpiše sporazum, nije je Švajcarska tražila novac.


Pavićević razriješen sa mjesta predsjednika Savjeta RTCG – Sjever Crne Gore\nPavićević razriješen sa mjesta predsjednika Savjeta RTCG\nVladimir Pavićević smijenjen je sa funkcije predsjednika Savjeta Radio-televizije (RTCG). Upravljanje Savjetom RTCG, do izbora novog predsjednika, preuzima najstariji član, Perko Vukotić.\nRazrješenje je inicirao član Savjeta RTCG Mimo Drašković, a predlog su podržali Igor Tomić, Ivan Jovetić, Goran Sekulović i Slobodan Pajović.\nSmjenu Pavićevića podržalo je šest članova Savjeta RTCG, dok su tri bila protiv. Glasanje je bilo tajno.\n„Fascinira me kako insistirate na raspravi o programsko-produkcionim planovima koji su pali. Smatram da ste doprinijeli rušenju kredibiliteta Savjeta RTCG i predlažem da prva tačka bude glasanje o razrješenju predsjednika Savjeta“, kazao je Drašković.\nČlan Savjeta RTCG, Goran Sekulović, rekao je da Javni servis ne bi trebalo da pravi neke vidljive greške, poput nedavno emitovanog priloga o fašizmu, sa tendenciozno biranim sagovornicima iz Crne Gore i Srbije.\n„Kao predstavnik NVO, koje se bave ljudskim pravima, moja obaveza je da dignem glas protiv kršenja ljudskih prava. Pod plaštom demokratije se pokušava manipulisati građanima i pokazati da Crnoj Gori ne prijeti opasnost od četništva“, rekao je Sekulović.\nPavićević je, međutim, kazao da mu je potpuno neprihvatljivo pripisivanje RTCG-u da brani četništvo i pokušaj dovođenja Javnog servisa u vezu sa nekim opozicionim strukturama.\nPrevPredhodniNikšić: Promovisana monografija “Generali Knjaževine i Kraljevine Crne Gore”\nSledećiBarane muče povrede pred meč sa HolanđanimaNext


Vučić: Sve što žele od nas je da prihvatimo nezavisnost Kosova - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Vučić: Sve što žele od nas je da prihvatimo nezavisnost Kosova\n06. mart 2021. Izvor: Tanjug\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je večeras da se Srbija nalazi u veoma teškoj situaciji vezano za Kosovo i Metohiju i dodao da sve što žele na zapadu od nas staje u jednu rečenicu - priznanje nezavisnosti.\nVučić je, nakon sednice Nacionalnog saveta bezbednosti, istakao da očekuje nastavak dijaloga početkom maja, za šta će Beograd biti spreman.\n"Srbija se nalazi, ne želim da kažem u bezizlaznoj poziciji, jer to nikada nije slučaj, ali se nalazi u veoma teškoj situaciji. Svim građanima bih poručio da se od Srbije očekuje, na celoj zapadnoj hemisferi, da bude ta koja će da prihvati nezavisnost Kosova i da je to suština celog procesa. Sve što žele od nas staje u jednu rečenicu, sve ostalo je usputno. Nije se mnogo promenilo, osim što će ta želјa biti izraženija i još drastičnija nego ranije, očekuje on.\nVučić je naglasio da će Srbija štititi svoje državne i nacionalne interese, čuvaće sve što možemo i ono što nismo do sada uspeli svojom neodgovornom politikom prethodnih decenijama da izgubimo.\nPreneo je da je na sednici bilo govora i o poziciji našeg naroda na KiM i razmotreno je kako da im se pomogne.\nDogodilo nam se da su albanske vlasti želele da naprave dublјi upliv i razdor unutar srpskog stanovništva. Malim delom, ali nešto su uspeli da naprave kupovinom lјudskih duša južno od Ibra, a na severu ništa. Na jugu zbog nedaća, teškog okruženja, i što imamo mnogo veći broj nezaposlenih doneli smo određene mere kojima ćemo pobolјšavati ekonomsko-socijalni položaj, da pružimo lјudima nadu u okviru srpskih institucija, od Raniluga, preko Ssilova, Pasjana, Klokota, Donje Budrige, Gračanice i Sstrpca, kao dva naša najveća mesta u centralnom Kosovu, te i enklavama od Banje do Goraždevca i Velike Hoče, objasnio je on.\nNa severu, dodaje, je situacija značajno drugačija i odatle proističe nervoza pojedinih albanskih predstavnika, koji bi želeli da Srbija mora da prizna nezavisnost u granicama kakve se njima sviđaju, a da o svemu drugom može da se razgovara.\nMi ćemo insistirati glasnije i jasnije nego do sada na sprovođenju Briselskog sporazuma, u potpunosti, odnosno stvaranje Zajednice srpskih opština, onako kako je predviđeno tim dokumentom u prvih šest tačaka, i implementacionim sporazumom iz 2015.. To ćemo da čekamo, poručio je on.\nVučić je kazao da se s tim u vezi pozivamo na reči evropskih predstavnika, a tako I specijalnog izaslanika Miroslava Lajčaka, koji je nedavno bio u Beogradu, da to što je dogovoreno mora biti ispunjeno.\nNadam se da neće pomisliti neki da može da se dogodi da to ne bude ispunjeno i očekuju od Srbije da prihvati ono što ne može, zaklјučio je on.


Kragujevac,besplatnioglasi,bubanj,kolonija,bagremar,sušica,aerodrum,stanovo,jezero,soliter,Redvoznje, Kragujevac, mestozavasbilbord,kamerauzivo,liveweb,slike,most,srbija,beba,info,bioskop,kino,metak,berza,gradac,besnjaja,strazevica,batocina,1.maj,lapovo,erdoglija,staravaros,city,gradskastrana,mojabeba,telenor,telekom,radmila,vera,aleksandra,zoran,gorica,ordinacija,prevoz,vaznitelefoniusluge,liveweb,camera,sajam,ministarstvo,komentar,kraguj,netpro,auto,car,stanica,prestonica,oglasikragujevac,telenor,telekom,opeka,motor,balkan,galerija,imenik,vaznitelefoni,subota,nedelja,kgmedia,vitkovic,jovanovic,zoran,grad,oglasi,petrovic,foto,redvoznje,newyork,fkradnicki,odbojka,okradnicki,fudbal,kosarka,kkradnicki,zkkradnicki,zokradnicki,rkradnicki,zrkradnicki,student,ekonomac,fudbalskisavezkragujevac,zonamorava,mapasektora\nKraj agonije u Centru za strna žita?\nProtest zaposlenih u centru za strna žita (Foto: Šumadijapress)\nŠtrajkački odbor Centra za strna žita trebalo bi u toku dana da donese odluku o prekidu tog vida protesta, budući da je postignut dogovor sa resornim ministarstvom.\nPredsednica Samostalnog sindikata u tom Centru Ljiljana Mijailović u izjavi Tanjugu je rekla da je rukovodstvo Centra postiglo dogovor sa resornim ministarstvom, ali jedan broj štrajkača insistira da se blokada prekine tek pošto zaposlenima bude uplaćena plata.\n- Da li ćemo prekinuti blokadu Okruga i štrajk nastaviti u jednoj od prostorija, ili ćemo prekinuti i blokadu i štrajk odlučićemo u toku dana, najkasnije sutra - rekla je Mijailović.\nPrema njenim rečima, rukovodstvo Centra za strna žita juče je potpisalo ugovor s predstavnicima ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja o realizaciji plana održivog razvoja te naučno-poljoprivredne ustanove, a koji je uradilo poslovodstvo.\n– Tim ugovorom garantuju se sredstva na mesečnom nivou, odnosno privremeno finansiranje Centra, a s druge strane, Centar treba da poveća proizvodnju i da posluje na ekonomskim osnovama – rekla je Mijailović.\nNaglašavajući da je tim ugovorom predviđeno da zaposleni dobiju jednu platu i da im se overe zdravstvene knjižice, Mijailović je navela da je jedan broj štrajkača protiv prekida blokade dok im plata ne bude uplaćena.\nOd 51 zaposlenog u Centru za strna žita od 8. aprila štrajkuje njih 44, tražeći isplatu 14 zarada, overu zdravstvenih knjižica i uplatu penzijskog osiguranja za 2011. i 2012. godinu.\nZbog njihove blokade zaposleni u Okrugu, među kojima i inspektori republičkih inspekcija, nisu mogli da rade mesec dana.\nNačelnik Okruga Zoran Rajović je rekao “da su inspektori uprkos blokadi izlazili na teren i pravili zapisnike, ali nisu mogli da donose rešenja, zbog nemogućnosti da se pečatiraju ti dokumenti”.


Tanjug 1. marta 2021. 15:11\nLONDON – Vrednost dolara je ostala danas oko tromesečnog maksimuma prema vodećim rivalima, pošto su se prinosi na obveznice SAD-a i evrozone stabilizovali nakon februarske rasprodaje te imovine s fiksnim prihodom, a usled koje je skočila tražnja za američkom valutom koja važi za sigurno utočište.\nEvro je oslabio za 0,23 procenta na 1,2042 dolara, nastavljajući siazni trend s kraja prošle nedelje kada je pao 0,9 posto, najviše od aprila 2020.\nAkteri na valutnim tržištima takođe čekaju da čuju govor predsednice Evropske centralne banke Kristin Lagard kasnije danas, koja je pod pritiskom da preduze korake protiv rasta prinosa na obveznice u evrozoni.\nPrinosi na referentnu desetogodišnju nemačku državnu obveznicu povukli su se danas na minus 0,30 posto sa prošlonedeljnog jednogodišnjeg maksimuma od minus 0,20 procenata. Takođe 10-godošnje američke obveznice se trguju sada uz stopu prinosa od 1,4376 odsto u odnosu na četvrtak kada je ta stopa dostizala jednogodišnji maksimum od 1,614 procenata.\n„Tržište obveznica i rizična aktiva pokazuju znake stabilizacije nakon velike rasprodaje prošle nedelje“, navode u komentaru analitičari ING banke, koji očekuju da će „korektivni rast dolara napraviti predah“.\nNa tržištima kriptovaluta, bitkoin je porastao za 5,9 posto na 47.910 dolara, ali je i dalje daleko od rekordnog nivoa od 58.354,14 dolara, koji je zabeležio 21. februara.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi :: Odbojkaši i odbojkašice saznali rivale u kvalifikacijama za EP\n[ OSCG ]\nŽRIJEB 07. 02. 2020. 16:13 >> 16:09 0\nEvropska odbojkaška Konfederacija (CEV) objavila je danas sastav grupa za kvalifikacije za Evropsko prvenstvo 2021 u konkurenciji odbojkaša i odbojkašica. Muška seniorska odbojkaška reprezentacija Crne Gore igraće u grupi F protiv selekcija Grčke, Azerbejdžana i Gruzije. Ženska seniorska odbojkaška reprezentacija Crne Gore igraće u grupi D protiv selekcija Slovačke, Finske i Kosova.\nKod odbojkaša plasman će ostvariti pobjednici sedam grupa, kao i pet najbolje drugoplasiranih selekcija, dok će se kod odbojkašica plasirati prve dvije selekcije iz svih kvalifikacionih grupa.\nKvalifikacije će se igrati tokom avgusta i septembra ove godine.\nPoljska, Češka, Estonija i Finska kao domaćini prvenstva izborili su direktan plasman na Euro Volej 2021 za odbojkaše, a shodno rankingu na CEV rang listi plasman su izborile i selekcije Srbije, Slovenije, Francuske, Rusije, Italije, Ukrajine, Njemačke i Belgije.\nKod odbojkašica, direktan plasman ostvarile su Srbija, Bugarska, Hrvatska i Rumunija (domaćini Euro Voleja 2021 za odbojkašice), a shodno rankingu Turska, Italija, Poljska, Nizozemska, Njemačka, Rusija, Belgija i Azerbejdžan.\nRASPORED UTAKMICA ODBOJKAŠI:\nRASPORED UTAKMICA ODBOJKAŠICE:\nKosovo – CRNA GORA\nCRNA GORA – Slovačka\nCrnogorski odbojkaši Crnogorske odbojkašice\nCrna Gora domaćin 1.runde kvalifikacija za EP


Edukativna radionica "Mreža" za predškolce - GEM info\nEdukativna radionica „Mreža“ za predškolce\n9. oktobra 2021. 11. oktobra 2021. Redakcija 0 Comments CZK, Dušan Rajšić, Edukativna radionica, Moderna Galerija\nAkademski vajar Dušan Rajšić organizovao je u Modernoj galeriji Centra za kulturu Lazarevac edukativnu radionicu pod nazivom „Mreža“ za decu predškolskog uzrasta iz vrtića „Dečije carstvo“ Predškolske ustanove „Rakila Kotarov Vuka“. Deca su od odbačenih materijala uz pomoć umetnika pravila portrete i mozaike, a cilj radionice je da kod mališana podstakne kreativnost. Radionici je prisustvovala i glumica Prvog prigradskog pozorišta Puls teatra Ana Ćuk.\nU Modernoj galeriji Centra za kulturu Lazarevac akademski vajar Dušan Rajšić realizovao je edukativnu radionicu za predškolce pod nazivom „Mreža“. Ideja umetnika je bila da deca na zabavan način uz pomoć različitih materijala prave portrete i mozaike. Ova radionica je bila dobra prilika da predškolce podstakne na razmišljanje kako da pristupe radu sa različitim materijalima.\nDevojčice Esma i Ema su nam objasnile šta su imale priliku da urade uz pomoć umetnika.\nGlumica Prvog prigradskog pozorišta Puls teatra Ana Ćuk prisustvovala je Rajšićevoj radionici i zajedno sa predškolcima pravila portrete. Otkrila nam je da je veliki obožavalac umetnikovih dela, posebno njegovih druženja sa najmlađima.\nNarednu radionicu Dušan Rajšić organizovaće tokom sledeće nedelje i sa decom će praviti portrete ptica uz pomoć kanapa.\nShare the post "Edukativna radionica „Mreža“ za predškolce"\n← Ujedinjeni za Lazarevac pripremaju novu akciju dobrovoljnog davalaštva krvi\nUdruženje penzionera Lazarevca počelo upis uglja za narednu godinu →


Prikazivanje članaka po tagu Marinika Tepić\nčetvrtak, 14. maj 2020. 05:02\nčetvrtak, 07. decembar 2017. 16:10\nUhapšen osumnjičeni zbog pretnji narodnoj poslanici Mariniki Tepić\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova uhapsili su T. L. (1988) zbog postojanja osnova sumnje da je uputio pretnje smrću narodnoj poslanici Mariniki Tepić.\nponedeljak, 23. oktobar 2017. 17:00\nsubota, 16. septembar 2017. 22:14\nOsnovan gradski odbor Nove stranke u Pančevu\nOsnivačka konferencija Gradskog odbora Nove stranke u Pančevu održana je danas u prostorijama kafe kluba Kupe.\nsreda, 09. novembar 2016. 14:23\nDeca iz Pančeva upoznala rad Skupštine\nPovodom Međunarodnog dana demokratije, Udruženje građana Prepoznaj u sebi iz Pančeva priključilo se inicijativi “Otvoreni parlament” i u “Nedelji parlamentarizma” organizovalo posete svojih članova republičkom i lokalnom parlamentu kako bi se pančevački đaci bliže upoznali s radom ovih institucija.\npetak, 04. novembar 2016. 19:49\nI Pančevo u “Nedelji parlamentarizma”\nPovodom Međunarodnog dana demokratije Narodna skupština Republike Srbije i inicijativa Otvoreni parlament najavili su održavanje druge „Nedelje parlamentarizma“ od 7. do 13. novembra pod sloganom „Imate reč”.\npetak, 01. jul 2016. 15:09\nPoslanica Lige socijaldemokrata Vojvodine Marinika Tepić iz Pančeva izabrana je danas za predsednicu Odbora za evropske integracije Skupštine Srbije.\npetak, 15. april 2016. 07:00\nTepić: kontinuirano ulažemo u razvoj rukometa u Jabuci\nPokrajinska sekretarka za sport i omladinu, Marinika Tepić svečano je juče otvorila teretanu u Rukometnom klubu „Jabuka“ za čije je opremanje najsavremenijim spravama, resorni sekretarijat izdvojio blizu 5 miliona dinara.


Inglis: Nije vreme da dignemo ruke od ljudskih prava | Magazin Restart\nPrema izveštajima većine međunarodnih organizacija koji se bave zaštitom ljudskih prava, ona su u postojanom padu već duži niz godina. U Sjedinjenim Državama, Univerzitet Dejton u Ohaju je pre 20 godina osnovao prvi program za ljudska prava, iz kojeg je pre pet godina nastao i Centar za ljudska prava, čija nova izvršna direktorka Šeli Inglis je dobar poznavalac prilika na Balkanu.\nInglis je tokom 90-ih godina prošlog veka sarađivala sa humanitarnim i međunarodnim organizacijama, dok je poslednjih 15 godina provela na različitim položajima u Ujedinjenim nacijama, do skoro kao šef regionalne kancelarije Programa za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP) u Istanbulu, odakle je rukovodila timom za Evropu i Centralnu Aziju.\nGlas Amerike: Ljudska prava su oduvek imala ogromnu važnost, ali su poslednjih godina sve više ugrožena, širom sveta, ali i ovde u SAD. Kako vi procenjujete stanje ljudskih prava, u današnjoj klimi?\nŠeli Inglis: „Mislim da se klima u vezi sa ljudskim pravima pogoršava, veliki je pritisak na aktivistima za ljudska prava širom sveta, kao i na nekim osnovnim vrednostima, ovde u SAD. Prvenstveno, mislim na slobodu medija. Smtram da je vreme da pojačamo napore, kada je reč o obrazovanju, aktivizmu i istraživanju. Definitivno nije vreme da dignemo ruke od ljudskih prava, već da uložimo dodatni napor i naglasimo sve ono što znamo o ljudskom dostojanstvu i ljudskim pravima.\nVažno je da čak i u vreme kada su naša građanska i politička prava pod pritiskom, ne zaboravimo na ekonomska, društvena i kulturna prava…\nSAD su tradicionalno zemlja koja ceni građanske i političke slobode, a neki veruju da postoji pretnja čak i za njih. I dok doživljavamo da su sloboda medija i pravo glasa napadnuti, tu su još i društvena, ekonomska i kulturna prava, pravo na pristup obrazovanju zdravstvenoj zaštiti, pijaćoj vodi i kanalizaciji, pravo na život i ekonomsku pravdu… ta prava su tradicionalno manje u centru pažnje u SAD, i postaje jasnije – s rastućom nejednakosti ovde – da za velike delove populacije ta prava nisu ispunjena. Važno je da čak i u vreme kada su naša građanska i politička prava pod pritiskom, ne zaboravimo na ova ekonomska, društvena i kulturna prava, jer mislim da je to nešto što brine mnoge u Americi“.\nGlas Amerike: Da li mislite da pad ljudskih prava u Americi može negativno da utiče na – ne bih da kažem pravo, ali svakako sposobnost SAD da se bore za ljudska prava u svetu.\nŠeli Inglis: „SAD igraju važnu ulogu još otkada je Elenor Ruzvelt bila predsedavajuća komiteta, koji je izradio nacrt Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima. Naravno da SAD nisu savršene, a ljudska prava su težak cilj za svaku vladu, jer su neophodni aktivno civilno društvo, učešće građana, javni diskurs, slobodni mediji i sloboda diskusije o političkim pitanjima.\nIstovremeno, mislim da su aktivisti za ljudska prava ostvarili sjajne rezultate u razvijanju globalne svesti o ljudskim pravima. Sveukupno, ostvaren je ogroman napredak, ali delimično, ono što sada potencijalno imamo je neka vrsta otpora tom napretku, u okviru autokratskih tendencija vlada koje se obračunavaju sa civilnim društvom i slobodnim medijima.\nTu su i neka demografska i druga pitanja ili izazovi, poput migracija, azilanata i izbeglica, klimatskih promena, tehnološkog napretka, koji menja način na koji se informišemo, pitanja privatnosti, koja stavljaju ogroman pritisak na naše društvo, tako da moramo da se okrenemo svojim međunarodnim normama, kako bi nas vodile u borbi sa tim izazovima“.\nGlas Amerike: Pomenuli ste obračun sa civilnim društvom i medijima… to su neke od stvari veoma rasprostranjene na Balkanu, a vi imate iskustvo sa tim delom sveta. Kako gledate na situaciju u tom regionu danas?\nŠeli Inglis: „Morate da stavite Balkan u kontekst, a lideri u skoro svim balkanskim državama danas, potiču iz perioda rata i imali su veze sa partijama i grupama za vreme konflikta. U periodu posle sukoba, umesto da se krene napred i uspostavi novo rukovodstvo na Balkanu, te grupe su konsolidovale svoju moć, tako da mislim da nije veliko iznenađenje što nemamo dinamične demokratije, čija je ključna odlika promena vlasti.\nLideri na Balkanu znaju koliko su važni, i zapadu – Evropskoj uniji i Americi, i istoku.\nTo je prva stvar, a druga je da svi ti lideri na Balkanu znaju koliko su važni, zbog svog geografskog položaja, i zapadu – Evropskoj uniji i Americi, i istoku. Upravo zato ti lideri su u mogućnosti da to koriste kao kartu da konsoliduju moć u svojim zemljama.\nLično mislim da je Balkan ključan i verujem da je izuzetno važno da nastavi da se kreće prema integraciji u EU. To će pomoći demokratizaciji društva i osnažiti vladavinu prava. Nažalost, zbog dinamike unutar EU to je izazov. Međutim, ja mislim da je to jedini put za Balkan prema pravom miru i bezbednosti, ljudskim pravima i demokratiji, jedini put u budućnost“.\nGlas Amerike: Još jedna stvar, koja otežava taj put je ruski uticaj u nekim od tih država. Prvenstveno u Srbiji, koja Rusiju oduvek smatra saveznikom, taj uticaj je posebno snažan.\nŠeli Inglis: „Održavanje statusa kvo na Balkanu, očuvanje nestabilnosti je svakako u interesu Ruske Federacije, tako da mislim da postoje aktivna nastojanja da se obezbedi da taj uticaj na Balkanu ostane. Što duže Balkan ostane nestabilan, što duže politički lideri ne budu imali volju da ga povedu u budućnost, to je u najboljem interesu Ruske Federacije“.


Širenje na sever: Kako Švedsku i Finsku uvlače u orbitu uticaja NATO-a - 18.01.2022, Sputnik Srbija\nŠirenje na sever: Kako Švedsku i Finsku uvlače u orbitu uticaja NATO-a\nStokholm je protiv bilo kakvih kompromisa s Moskvom po pitanju bezbednosti, izjavio je švedski ministar odbrane Peter Hultkvist komentarišući zahtev Rusije... 18.01.2022, Sputnik Srbija\nZvanično skandinavsko kraljevstvo ne planira da uđe u NATO, ali nastoji da sačuva ovo pravo. Na sličan način postupa i Finska, koja se nominalno pridržava neutralnosti. Obe zemlje, međutim, ne kriju planove za povećavanje saradnje sa Severnoatlantskim blokom. Prema mišljenju stručnjaka, Stokholm i Helsinki de fakto vode politiku koja je usmerena na integraciju u vojne aktivnosti Alijanse, iako to pogoršava odnose sa Moskvom i destabilizuje situaciju u severnoj Evropi.Švedska ne razmatra ulazak u NATOŠvedski ministar odbrane Peter Hultkvist izjavio je na nacionalnoj onlajn konferencji „Narod i odbrana” da su bilo kakvi kompromisi sa Moskvom po pitanju bezbednosti neprihvatljivi.„Rusija stalno nastoji da jača svoje pozicije kršeći međunarodno pravo. Zahtevi usmereni protiv suvereniteta pojedinih zemalja su potpuno neprihvatljivi“, izjavio je Hultkvist povodom zahteva Rusije da NATO odustane od daljeg širenja.Pritom zvanični stav Stokholma je da Švedska ne razmatra ulazak u NATO. Švedski ministar odbrane je u intervjuu za „Blumberg“ 10. januara rekao da je najbolja opcija za osiguranje bezbednosti kraljevine da ostane van NATO, ali je istakao značaj jačanja vojne saradnje ove zemlje i SAD.O tome da nema potrebe da Švedska uđe u NATO istog dana govorila je i premijerka te zemlje Magdalena Anderson. Ona je istovremeno naglasila da kraljevstvo namerava da produbi saradnju s Alijansom, između ostalog i održavanjem zajedničkih vežbi i razmenom informacija.Hultkvist i Andersonova su o ovome govorili u svetlu razgovora Moskve i Zapada koji su bili u toku. Podsetimo, u Ženevi su se 10. januara sastali predstavnici Rusije i SAD, a 12. januara u Briselu je zasedao Savet Rusija-NATO, dok je 13. januara održan multilateralni sastanak OEBS-a u Beču.Jedan od ključnih zahteva Moskve je davanje pravno potvrđenih garancija za neširenju NATO na istok. Posle rusko-američkih konsultacija u Ženevi zamenik ruskog ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov je izjavio da su SAD ozbiljno shvatile predloge Rusije o bezbednosnim garancijama. Kako je rekao, razgovor sa američkim predstavnicima bio je složen i dug, ali istovremeno „veoma profesionalan, dubok i konkretan“. Međutim, po pitanju neširenja NATO nije postignut napredak, primetio je sagovornik.Izmišljene priče o „ruskoj pretnji“Inače, za početnu tačku saradnje Švedske i NATO obično se smatra 1994. godina kada je kraljevina postala članica programa „Partnerstvo za mir“. Međutim, najintenzivnija saradnja Stokholma i NATO počela je da se razvija 20 godina kasnije – 2014. godine na samitu Alijanse u Velsu kada je Kraljevina Švedska dobila status partnera sa proširenim mogućnostima.Švedska vojska u poslednje vreme izvodi intenzivne vežbe sa zemljama članicama NATO i primetno je pojačala vojno-tehničku saradnju sa članicama Alijanse. Jedan od najvećih ugovora o naoružanju bio je ugovor koji je sklopljen sa SAD o isporuci sistema protivvazdušne odbrane „Patriot“. Kraljevina bi trebalo da dobije 12 lansera i više od 200 projektila. Isporuke oružja iz inostranstva počele su u proleće 2021. godine i trebalo bi da budu završene 2023. godine.Uporedo sa tim, vidno se promenila unutrašnja vojna politika Stokholma. Konkretno, 2018. godine Švedska je obnovila obavezno služenje vojske. Zahvaljujući tome, kraljevina planira da poveća ukupan broj vojnika za slučaj rata sa 55.000 na 80.000 do 2025. godine i na 100.000 do 2030. godine.Stokholm je takođe počeo da povećava izdvajanja za oružane snage. Do 2025. godine finansijska sredstva za švedsku vojsku povećaće se za 40 odsto. Krajem 2021. godine u intervjuu za „Difens njuz“ glavnokomandujući švedskih oružanih snaga, general Mikael Buden izjavio je da je povećanje izdvajanja za vojne potrebe Švedske samo posledica ruskih akcija.Osim toga, postepeno se menja odnos švedskog društva prema perspektivi ulaska zemlje u Alijansu. Prema poslednjim podacima istraživačke kompanije Ipsos, i dalje ima više protivnika ulaska kraljevine u NATO, ali postoji tendencija njihovog smanjenja.Prema decembarskim izveštajima, udeo ispitanika koji su tako odgovorili pao je na 35 odsto. Ovo je najniža brojka od kraja 2014.godine. Udeo švedskog stanovništva koje se zalaže za ulazak u Alijansu porastao je na 33 odsto, a broj neodlučnih je ostao na 32 odsto.U izjavi za RT, profesor na katedri za integracione procese na univerzitetu MGIMO Lav Voronkov kaže da su na diskusije o mogućem ulasku Švedske u NATO značajno uticali strahovi od mitske „ruske pretnje“ koji su se proširili poslednjih godina.„Priče o navodnoj ruskoj pretnji su apsolutno izmišljene. Međutim, ova informativna kampanja traje već duže vreme. Sada je većina građana Švedske protiv ulaska zemlje u NATO, ali slične diskusije se održavaju upravo da bi se pre ili kasnije preokrenulo javno mnjenje“, navodi Voronkov.Uvlačenje u orbitu uticajaPored Švedske, protiv davanja bezbednosnih garancija za neširenje NATO je i Finska, još jedna severna država koja nije članica Severnoatlantskog bloka.Premijerka te zemlje Sana Marin je u novogodišnjem obraćanju građanima zemlje izjavila da Helsinki i dalje ima mogućnost da podnese zahtev za članstvo u NATO. Prema njenim rečima, Finska treba da brani slobodu izbora bezbednosne politike.Moskva ima negativan stav prema tome da se na njenim granicama pojave još dve zemlje-članice NATO. Krajem decembra portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova upozorila je da ako Švedska i Finska uđu u NATO, Moskva neće ostati bez odgovora.Prema njenim rečima, Alijansa sprovodi smišljenu politiku uvlačenja Helsinkija i Stokholma u orbitu svojih interesa i politike. Zaharova je napomenula da su Finska i Švedska ne samo aktivnije uključene u vežbe NATO, već su za takve manevre stavile na raspolaganje i svoju teritoriju.Kao i Švedska, i Finska vodi politiku produbljivanja vojno-tehničke saradnje sa SAD. Tako je decembra 2021. godine finska vlada odlučila da kupi 64 borbena aviona pete generacije F-35 od američke kompanije „Lokid Martin“. Lovci bi trebalo da budu isporučeni između 2025. i 2030. godine. Za ove svrhe, Finska će potrošiti oko 10 milijardi evra.Smatra se da je Finska i dalje neutralna. Ipak, još 1995. godine u izveštaju parlamentu, finska vlada je isključila pojam „neutralnosti“, iako je samo tri godine ranije prihvatila formulaciju vojnog nesvrstavanja i samostalne odbrane. A 1997. godine vlasti već dozvolile mogućnost da se dobije vojna pomoć spolja.Prema rečima Lava Voronkova, danas su Finska i Švedska postale „specijalni partneri NATO“ koji su duboko uključeni u vojne i političke aktivnosti bloka.Ekspert istovremeno podseća da ni tokom Hladnog rata te dve zemlje nisu preduzimale korake koje bi Moskva mogla da shvati kao provokaciju. Prema rečima Voronkova, Stokholm i Helsinki su uzimali u obzir negativno iskustvo u ratovima sa Rusijom i bili svesni teških posledica koje bi konfrontativni kurs imao po njihovu bezbednost.„Skandinavci su smislili ideju koja se zove severna ravnoteža. Ona se sastojala u tome da se razvija saradnja kako unutar regiona, tako i sa polovima moći oličenim u SAD i SSSR. Međutim, ova uravnotežena politika se više ne vodi. Pritom ulazak u NATO bio bi suprotan interesima Švedske i Finske. Po mom mišljenju, zagovaranje te mogućnosti pretvorilo se u sredstvo pritiska na Rusiju“, konstatuje sagovornik.Vladimir Štol, doktor političkih nauka, profesor na Diplomatskoj akademiji Ministarstva spoljnih poslova Rusije, kaže za Sputnjik da Finska, posle Švedske, faktički postaje deo Severnoatlanske alijanse. Takva transformacija, kako smatra ekspert, značajno pogoršava situaciju u severnoj Evropi.„Moskva je uvek pozdravljala pragmatizam Skandinavaca, dajući im trgovinske preferencije. Ali njihova trezvenost je izgleda nestala. Mislim da je primer Švedske, koja je sada faktički duboko integrisana u strukture NATO, bio zarazan za Finsku. Izgleda da elite obe zemlje slabo shvataju koliko takva politika destabiliše situaciju u regionu i da neće imati nikakve koristi od pogoršanja odnosa sa Moskvom“, zaključio je Štol.\nsvet, rusija, nato, švedska, finska, rusija – politika, svet – politika\nStokholm je protiv bilo kakvih kompromisa s Moskvom po pitanju bezbednosti, izjavio je švedski ministar odbrane Peter Hultkvist komentarišući zahtev Rusije Zapadu za davanje bezbednosnih garancija za neširenje NATO.\nZvanično skandinavsko kraljevstvo ne planira da uđe u NATO, ali nastoji da sačuva ovo pravo. Na sličan način postupa i Finska, koja se nominalno pridržava neutralnosti. Obe zemlje, međutim, ne kriju planove za povećavanje saradnje sa Severnoatlantskim blokom.\nPrema mišljenju stručnjaka, Stokholm i Helsinki de fakto vode politiku koja je usmerena na integraciju u vojne aktivnosti Alijanse, iako to pogoršava odnose sa Moskvom i destabilizuje situaciju u severnoj Evropi.\nŠvedska ne razmatra ulazak u NATO\nŠvedski ministar odbrane Peter Hultkvist izjavio je na nacionalnoj onlajn konferencji „Narod i odbrana” da su bilo kakvi kompromisi sa Moskvom po pitanju bezbednosti neprihvatljivi.\n„Rusija stalno nastoji da jača svoje pozicije kršeći međunarodno pravo. Zahtevi usmereni protiv suvereniteta pojedinih zemalja su potpuno neprihvatljivi“, izjavio je Hultkvist povodom zahteva Rusije da NATO odustane od daljeg širenja.\nPritom zvanični stav Stokholma je da Švedska ne razmatra ulazak u NATO. Švedski ministar odbrane je u intervjuu za „Blumberg“ 10. januara rekao da je najbolja opcija za osiguranje bezbednosti kraljevine da ostane van NATO, ali je istakao značaj jačanja vojne saradnje ove zemlje i SAD.\nO tome da nema potrebe da Švedska uđe u NATO istog dana govorila je i premijerka te zemlje Magdalena Anderson. Ona je istovremeno naglasila da kraljevstvo namerava da produbi saradnju s Alijansom, između ostalog i održavanjem zajedničkih vežbi i razmenom informacija.\nZajedničke vojne vežbe snaga NATO-a, uključujući Island, Švedsku i Finsku, u vodama Severnog Atlantika i Baltičkog mora\nHultkvist i Andersonova su o ovome govorili u svetlu razgovora Moskve i Zapada koji su bili u toku. Podsetimo, u Ženevi su se 10. januara sastali predstavnici Rusije i SAD, a 12. januara u Briselu je zasedao Savet Rusija-NATO, dok je 13. januara održan multilateralni sastanak OEBS-a u Beču.\nJedan od ključnih zahteva Moskve je davanje pravno potvrđenih garancija za neširenju NATO na istok. Posle rusko-američkih konsultacija u Ženevi zamenik ruskog ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov je izjavio da su SAD ozbiljno shvatile predloge Rusije o bezbednosnim garancijama. Kako je rekao, razgovor sa američkim predstavnicima bio je složen i dug, ali istovremeno „veoma profesionalan, dubok i konkretan“. Međutim, po pitanju neširenja NATO nije postignut napredak, primetio je sagovornik.\nIzmišljene priče o „ruskoj pretnji“\nInače, za početnu tačku saradnje Švedske i NATO obično se smatra 1994. godina kada je kraljevina postala članica programa „Partnerstvo za mir“. Međutim, najintenzivnija saradnja Stokholma i NATO počela je da se razvija 20 godina kasnije – 2014. godine na samitu Alijanse u Velsu kada je Kraljevina Švedska dobila status partnera sa proširenim mogućnostima.\nŠvedska vojska u poslednje vreme izvodi intenzivne vežbe sa zemljama članicama NATO i primetno je pojačala vojno-tehničku saradnju sa članicama Alijanse. Jedan od najvećih ugovora o naoružanju bio je ugovor koji je sklopljen sa SAD o isporuci sistema protivvazdušne odbrane „Patriot“. Kraljevina bi trebalo da dobije 12 lansera i više od 200 projektila. Isporuke oružja iz inostranstva počele su u proleće 2021. godine i trebalo bi da budu završene 2023. godine.\nUporedo sa tim, vidno se promenila unutrašnja vojna politika Stokholma. Konkretno, 2018. godine Švedska je obnovila obavezno služenje vojske. Zahvaljujući tome, kraljevina planira da poveća ukupan broj vojnika za slučaj rata sa 55.000 na 80.000 do 2025. godine i na 100.000 do 2030. godine.\n© Wikipedia / Public domain/MKFIKao i Švedska, i Finska vodi politiku produbljivanja vojno-tehničke saradnje sa SAD.\nKao i Švedska, i Finska vodi politiku produbljivanja vojno-tehničke saradnje sa SAD.\nStokholm je takođe počeo da povećava izdvajanja za oružane snage. Do 2025. godine finansijska sredstva za švedsku vojsku povećaće se za 40 odsto. Krajem 2021. godine u intervjuu za „Difens njuz“ glavnokomandujući švedskih oružanih snaga, general Mikael Buden izjavio je da je povećanje izdvajanja za vojne potrebe Švedske samo posledica ruskih akcija.\nOsim toga, postepeno se menja odnos švedskog društva prema perspektivi ulaska zemlje u Alijansu. Prema poslednjim podacima istraživačke kompanije Ipsos, i dalje ima više protivnika ulaska kraljevine u NATO, ali postoji tendencija njihovog smanjenja.\nPrema decembarskim izveštajima, udeo ispitanika koji su tako odgovorili pao je na 35 odsto. Ovo je najniža brojka od kraja 2014.godine. Udeo švedskog stanovništva koje se zalaže za ulazak u Alijansu porastao je na 33 odsto, a broj neodlučnih je ostao na 32 odsto.\nU izjavi za RT, profesor na katedri za integracione procese na univerzitetu MGIMO Lav Voronkov kaže da su na diskusije o mogućem ulasku Švedske u NATO značajno uticali strahovi od mitske „ruske pretnje“ koji su se proširili poslednjih godina.\n„Priče o navodnoj ruskoj pretnji su apsolutno izmišljene. Međutim, ova informativna kampanja traje već duže vreme. Sada je većina građana Švedske protiv ulaska zemlje u NATO, ali slične diskusije se održavaju upravo da bi se pre ili kasnije preokrenulo javno mnjenje“, navodi Voronkov.\nUvlačenje u orbitu uticaja\nPored Švedske, protiv davanja bezbednosnih garancija za neširenje NATO je i Finska, još jedna severna država koja nije članica Severnoatlantskog bloka.\nPremijerka te zemlje Sana Marin je u novogodišnjem obraćanju građanima zemlje izjavila da Helsinki i dalje ima mogućnost da podnese zahtev za članstvo u NATO. Prema njenim rečima, Finska treba da brani slobodu izbora bezbednosne politike.\nMoskva ima negativan stav prema tome da se na njenim granicama pojave još dve zemlje-članice NATO. Krajem decembra portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova upozorila je da ako Švedska i Finska uđu u NATO, Moskva neće ostati bez odgovora.\n„Sasvim je očigledno da bi ulazak Finske i Švedske u NATO, koji je pre svega vojna struktura i svakako mu nije na prvom mestu odbrambena agenda, imao ozbiljne vojno-političke posledice koje bi zahtevale adekvatne korake ruske strane“, upozorila je Zaharova.\nPrema njenim rečima, Alijansa sprovodi smišljenu politiku uvlačenja Helsinkija i Stokholma u orbitu svojih interesa i politike. Zaharova je napomenula da su Finska i Švedska ne samo aktivnije uključene u vežbe NATO, već su za takve manevre stavile na raspolaganje i svoju teritoriju.\nKao i Švedska, i Finska vodi politiku produbljivanja vojno-tehničke saradnje sa SAD. Tako je decembra 2021. godine finska vlada odlučila da kupi 64 borbena aviona pete generacije F-35 od američke kompanije „Lokid Martin“. Lovci bi trebalo da budu isporučeni između 2025. i 2030. godine. Za ove svrhe, Finska će potrošiti oko 10 milijardi evra.\nSmatra se da je Finska i dalje neutralna. Ipak, još 1995. godine u izveštaju parlamentu, finska vlada je isključila pojam „neutralnosti“, iako je samo tri godine ranije prihvatila formulaciju vojnog nesvrstavanja i samostalne odbrane. A 1997. godine vlasti već dozvolile mogućnost da se dobije vojna pomoć spolja.\nPrema rečima Lava Voronkova, danas su Finska i Švedska postale „specijalni partneri NATO“ koji su duboko uključeni u vojne i političke aktivnosti bloka.\nEkspert istovremeno podseća da ni tokom Hladnog rata te dve zemlje nisu preduzimale korake koje bi Moskva mogla da shvati kao provokaciju. Prema rečima Voronkova, Stokholm i Helsinki su uzimali u obzir negativno iskustvo u ratovima sa Rusijom i bili svesni teških posledica koje bi konfrontativni kurs imao po njihovu bezbednost.\n„Skandinavci su smislili ideju koja se zove severna ravnoteža. Ona se sastojala u tome da se razvija saradnja kako unutar regiona, tako i sa polovima moći oličenim u SAD i SSSR. Međutim, ova uravnotežena politika se više ne vodi. Pritom ulazak u NATO bio bi suprotan interesima Švedske i Finske. Po mom mišljenju, zagovaranje te mogućnosti pretvorilo se u sredstvo pritiska na Rusiju“, konstatuje sagovornik.\nVladimir Štol, doktor političkih nauka, profesor na Diplomatskoj akademiji Ministarstva spoljnih poslova Rusije, kaže za Sputnjik da Finska, posle Švedske, faktički postaje deo Severnoatlanske alijanse. Takva transformacija, kako smatra ekspert, značajno pogoršava situaciju u severnoj Evropi.\n„Moskva je uvek pozdravljala pragmatizam Skandinavaca, dajući im trgovinske preferencije. Ali njihova trezvenost je izgleda nestala. Mislim da je primer Švedske, koja je sada faktički duboko integrisana u strukture NATO, bio zarazan za Finsku. Izgleda da elite obe zemlje slabo shvataju koliko takva politika destabiliše situaciju u regionu i da neće imati nikakve koristi od pogoršanja odnosa sa Moskvom“, zaključio je Štol.\nŠirenje na sever: Amerika želi Finsku i Švedsku u NATO\n12 Januar, 11:19\n27 Decembar 2021, 18:09


Jeftina nafta neće dodatno podstaći svetsku privredu | Vestinet.rs\nPočetna SVET\tJeftina nafta neće dodatno podstaći svetsku privredu\nJeftina nafta neće dodatno podstaći svetsku privredu\nNiske cene nafte obično olakšavaju uslove poslovanja i podstiču globalni privredni rast, ali je, uprkos tome, američka bonitetna agencija Mudis poručila da neće revidirati svoje prognoze privrednog rasta za Grupu 20 najrazvijenijih zemalja sveta (G20).\n„Kada je reč o članicama G20, očekujemo rast BDP-a nešto ispod 3,0 odsto u 2015. i 2016. godini, što je nepromenjeno u odnosu na 2014. godini i u odnosu na našu prognozu za globalnu privredu iz novembra prošle godine“, navodi se u najnovijem izveštaju kreditne agencije.\n„U evrozoni, Japanu i Brazilu, kao i u još nekim drugim državama iz grupe G20 koje uvoze naftu, pad u cenama nafte odvija se u uslovima nepovoljnog ekonomskog okruženja“, izjavila je potpredsednica Mudisa za kreditnu politiku, Mari Dajron, i istovremeno ukazala na problem visoke nezaposlenosti i novu politička neizvesnost u pojedinim članicama evrozone.\n„U tom kontekstu, veliki deo dobiti od nižih cena nafte će verovatno biti ušteđen, a ne potrošen“, poručila je Dironova.\nZa evrozonu i Japan, Mudis u ovoj godini prognozira privredni rast od nešto ispod 1,0 odsto, a za SAD prognozira rast od 3,2 odsto u 2015, odnosno 2,8 odsto u 2016. godini.\n„Kada je reč o članicama G20 koje proizvode naftu, pad u cenama nafte će naročito teško pogoditi Rusiju, dok će u Saudijskoj Arabiji veća fiskalna potrošnja ublažiti negativne efekte nižih cena nafte i pomoći će održavanju pozitivnog privrednog rasta“, navodi se u izveštaju Mudisa.\nBonitetna agencija MudisevrozoneIstovremenoizveštajkreditnalazištenezaposlenostipolitikupotrošnja\nOvo verovatno niste do sada čuli: Da li znate šta, ustvari, znači reč „burazer“?


“Alfa Technics” se bavi obradom čelika i proizvodnjom za auto i avionsku industriju. U Svilajncu će zaposliti 150 radnika, a u naredne tri godine još 200 radnika, istakao je predsednik opštine Svilajnac Predrag Milanović, prenosi Tanjug.\nOn je podsetio da je u rekonstrukciju prostora i mašine investirano 5 miliona evra.\nFabriku u Svilajncu biće otvorena u Slobodnoj carinskoj zoni u objektu od 4.000 kvadratnih metara, na ulazu u Svilajnac, sa autoputa Beograd - Niš, gde je nekada radila poznata Fabrika VIS za proizvodnju vijaka za mostogradnju, kamionsku, auto i traktorsku industriju.\nVIS je, posle gašenja, 2011. godine kupila austrijska kompanija PORR, sa namerom da proizvodi betonske pragove za železnicu, preuredila je, unela opremu, svečano otvorila, ali proizvodnja, osim demonstracije na svečanom otvaranju, nikada nije krenula.\nDirektor “Alfa Technics” Ivan Živković izjavio je ranije da ova firma proizvodi opremu za aerodrome, hidraulične tunele od aerodromske zgrade do aviona, servisna stepeništa za manje avione, koje na aerodromima širom Evrope ugrađuje partner iz inostranstva.\nŽivković je istakao da "Alfa Technics" izvozi 90 odsto proizvodnje, a uvozi vrlo malo, samo čelik iz Rusije.


Erdoganova pobeda dovela do rasta valute i akcija na turskom tržištu | Nova Ekonomija\nPredsednik Turske FOTO: kremlin.ru\nTursko tržište akcija i domaća valuta lira su zabeležili rast vrednosti.\nInvestitori veruju da će pobeda Redžepa Tajipa Erdogana na predsedničkim izborima doneti političku stabilnost u toj zemlji.\nLira je jutros ojačala za 1,5 odsto na 4,5920 lira za dolar u odnosu 4,6625 lira za dolar na zatvaranju u petak, prenosi agencija Rojters.\nGlavni indeks turske berze BIST 100 je skočio za 2,2 odsto na 97,964 poena, dok su prinosi na 10-godišnje turske obveznice pali na 16,07 odsto sa 16,29 odsto od petka, a kamate na dvogodišnje obveznice na 18,84 odsto sa 19,18 procenata.\nErdogan je osvojio 52,5 odsto glasova na predsedničkim izborima na osnovu 99 odsto prebrojanih glasova, dok je njegova Stranka pravde i razvoja osvojila 42,5 odsto glasova.\nGlavna opoziciona stranka, Narodna republikanska partija, osvojila je 22,55 odsto glasova, dok je saveznik Erdoganove partije Stranka nacionalnog pokreta (MHP), dobila 11,28 odsto glasova, navode mediji.\nProkurdska Narodna demokratska partija osvojila je 10,94 odsto glasova, čime je uspela da predje cenzus od 10 odsto za ulazak u parlament, pokazuju preliminarni rezultati.\n"Kratkoročno gledano, tržišta su osetila olakšanje jer je period političke nestabilnosti izbegnut. Ali, svaki oporavak može biti preokrenut, ako predsednik Erdogan svoju ojačanu poziciju iskoristi za labavljenje fiskalne i monetarne politike", izjavio je ekonomista kompanije Kapital ekonomiks, DŽejson Tuvi.\nLira je izgubila 17 odsto vrednosti prema dolaru od početka ove godine, pre svega zbog zabrinutosti u pogledu nezavisnosti centralne banke Turske, na koju je, kako navodi Rojters, predsednik pojačao pritisak, jer želi niže kamatne stope da bi se podstakao privredni rast.\n"Erdogan je obećao da će oboriti kamatne stope, što sugeriše da je nezavisnost monetarne politike centralne banke i dalje u opasnosti", izjavio je strateg banke Sosijete Ženeral, Feniks Kalen.\nTurska valuta drastično pala nakon izbora Erdoganovog zeta na čelo finansija


Pirotehnika dostupna maloletnicima\nPirotehnička sredstva na Centralnom Kosovu nalaze se u slobodnoj prodaji. I pored apela policije i školskih ustanova da se pirotehnika ne prodaje maloletnicima, kupiti ih može svako.\nPrema rečima zamenik komandira KPS policije u Gračanici Rame Kruezijua, policija je pojačala prisustvo na ulicama kako bi sprečila prekomernu upotrebu pirotehničkih sredstava, a prema osobama koje namerno budu remetile red i mir, biće pokrenut krivični postupak. „Maloletnicima je zakonom zabranjena prodaja pirotehničih sredstava, to je ono što prodavci moraju da ispoštuju. Ukoliko neko od maloletnika remeti javni red i mir, postupak će biti pokrenut protiv roditelja. Što se punoletnih osoba tiče, postupak će biti pokrenut protiv njih samih“, kazao je Krueziju za KIM radio. Šef javnih službi u Opštini Gračanica, Boban Todorović, kazao je za KIM radio da je ova opština, u saradnji sa američkom organizacijom USAID napravila akcioni tim, kako bi pomogla sprečavanje upotrebe pirotehnike. Prosvetni radnici se svake godine suočavaju sa ovim problemom jer veliki broj učenika koristi pirotehnička sredstva. Direktor O. Š „Kralj Milutin“ iz Gračanice, Grigorije Stojanović je u izavi za KIM radio istakao da su školski organi preduzeli određene mere. „Kada smo početkom meseca primetili da su učenici počeli da koriste petarde i ostala pirotehnička sredstva sazvali smo roditeljski sastanak i sa roditeljima razgovarali o ovom problemu. Međutim, sastavili smo odredbu u kojoj je jasno istaknuto iz kog razloga deca ne bi treba da koriste pirotehniku i da će učenici koji je budu upotrebljavali, biti najstrožije kažnjeni“, kazao je Stojanović. Dodao je da je lično razgovarao sa učenicima pre početka nastave i objasnio im da im nije bitno da deca budu bezbedna samo u školi, već i na ulici. Istakao je da su razgovori sa roditeljima, kao i knjiga naredbi koja je pročitana dali pozitivne rezultate. Prema zakonu, upotreba pirotehničkih sredstava dozvoljena je od 25. do 31. decembra.


Aktivisti započeli šetnju mira od Gandijeve biste u Beogradu\n► Aktivisti započeli šetnju mira od Gandijeve biste u Beogradu\nFoto: Beta, Ambasada Indije\nAktivista iz Indije Nitin Sonavane (Sonawane), budistički monah iz Japana Ikeda Šonin i srpski državljanin Ivan Nikitović krenuli su danas u šetnju mira od Gandijeve biste na Savskom keju u Novom Beogradu, saopšteno je iz ambasade Indije.\nSonavane, koji pešači po čitavom svetu kako bi proslavio 150. godišnjicu rođenja Mahatme Gandija i širio Gandijevu filozofiju, poruku mira i nenasilja, svoj poduhvat je počeo u novembru 2016. biciklom, a posetio je oko 39 zemalja u Jugoistočnoj Aziji, Severnoj i Južnoj Americi, Africi i Evropi.\nAmbasador Indije u Srbiji Subrata Batačardži položio je tim povodom cveće na Gandijevu bistu i održao govor o Gandijevom životu i filozofiji.\nUoči 150. godišnjice rođenja Gandija ambasada će organizovati predavanje koje će održati Šobana Radikrišna, veliki poznavalac filozofije Mahatme Gandija.\nPredavanje o Mahatmi Gandiju biće dostupno i onlajn na linkovima https://srrs.facebook.com/IndiaInSerbia i https://twitter.com/IndiaInSerbia.\nNa dan Gandijevog rođenja, 2. oktobra, ambasada Indije kod biste Mahatme Gandija na Savskom keju u Novom Beogradu odaće počast ovom velikanu, navodi se u saopštenju.\nIndija je danas prijavila više od 75.000 novih slučajeva koronavirusa i više od 1.000 umrlih u prethodna 24 sata.\nNekoliko stotina građanskih aktivista probilo je danas ograde na planinarskoj stazi na Fruškoj gori, na parceli na kojoj radove izvodi vlasnica građevinske kompanije Galens Sanja Petrić.


Kancelarija evropskog ombudsmana danas je najavila da će otvoriti istragu o mogućem neuspehu Evropske komisije da obezbedi da hrvatske vlasti poštuju osnovna prava tokom izvođenja graničnih operacija, koje finansira EU, protiv migranata i izbeglica.\n„Tokom godina, Amnesti International (AI) i druge organizacije dokumentovale su brojna kršenja prava, uključujući premlaćivanje i mučenje migranata i tražilaca azila od strane hrvatske policije, čije su plate možda isplaćivane iz fondova EU. Današnja najava istrage ombudsmana EU o tome kako je Evropska komisija dozvolila da se sredstva i dalje koriste bez osiguranja poštovanja ljudskih prava značajan je prvi korak ka rešavanju ovih flagrantnih zloupotreba i obezbeđivanju traženja odgovornosti“, rekla je komentarišući odluku direktor evropskih institucija Amnesti International Kancelarija, Eve Geddie.\n„Nastavljajući sa finansiranjem graničnih operacija i davanjem zelenog svetla za pristupanje Hrvatske šengenskom prostoru, Komisija je odustala od odgovornosti da nadgleda kako se koristi pomoć EU i poslala opasan signal da se eklatantna kršenja ljudskih prava mogu nastaviti bez postavljanja pitanja“, dodala je ona.\nŽalba Amnesti Internationala iz septembra 2020. godine, koja je pokrenula istragu, ukazuje je da je Komisija zatvorila oči pred izveštajima o upornim zloupotrebama. Takođe je otkriveno da Komisija nije uspostavila Nezavisni mehanizam za nadgledanje kako bi osigurala da hrvatske granične mere, od kojih su mnoge finansirane kroz hitnu pomoć EU, budu u skladu sa osnovnim pravima.\n„Nadamo se da će istraga ombudsmana podstaći Komisiju da preduzme mere kako bi se osiguralo da pomoć EU za pogranične operacije ne omogućava dalje nasilje i zlostavljanje nad muškarcima, ženama i decom na evropskim granicama.“\nAmnesti International je u saopštenju za štampu rekao da je Kancelarija evropskog ombudsmana odlučila da pokrene istragu povodom žalbe Amnesti Internationala u kojoj se ukazuje da Evropska komisija nije uspela da obezbedi poštovanje osnovnih prava u kontekstu operacija upravljanja granicama koje se finansiraju iz fondova EU.\nHrvatska je korisnik preko 108 miliona EUR u okviru EU fonda za migraciju i azil (AMIF), a od 2017. godine primila je dodatnih 23,3 miliona EUR hitne pomoći za migracije i upravljanje granicama. Hitna pomoć Hrvatskoj pokrila je velikim delom operativne troškove , uključujući zarade policijskih snaga koje su više puta optuživane za nezakonito vraćanje i zlostavljanje migranata i azilanata.\nBrojni izveštaji tokom poslednje tri godine, uključujući Amnesti Internationalove, otkrili su kako je hrvatska policija rutinski napadala muškarce, žene i tinejdžere koji su pokušavali da uđu u zemlju, uništavali njihove stvari, dok su ljudima ponekad oduzimali odeću i obuću i prisiljavajući ih da satima hodaju kroz sneg i ledeno hladne reke.\nU oktobru, podseća AI, Danski savet za izbeglice dokumentovao je niz slučajeva brutalnog premlaćivanja, mučenja, ponižavanja i slučajeve seksualnog napada na muškarce, žene i decu uhapšene na hrvatskoj teritoriji, što je pokrenulo pozive Evropske komisije da Hrvatska istraži incidente.


Lavrov i Čavušoglu razgovarali i o Balkanu - Sputnjik Srbija\nLavrov i Čavušoglu razgovarali i o Balkanu\n15:05 08.10.2019 (osveženo 17:29 08.10.2019) Preuzmite kraći link\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov razgovarao je telefonom sa ministrom spoljnih poslova Turske Mevlutom Čavušogluom o rešavanju sirijske krize, a posebnu pažnju posvetili su situaciji na severoistoku Sirije, saopšteno je iz ruskog Ministarstva spoljnih poslova.\n„Strane su podrobno razgovarale o procesu sirijskog rešavanja krize, a posebna pažnja je posvećena situaciji na severoistoku Sirije“, navodi se u saopštenju Ministarstva.\nKako je istaknuto, ministri su razmenili mišljenja i o situaciji na Balkanu.\n„Ministri su se dogovorili da nastave intenzivan dijalog u cilju daljeg jačanja i razvoja rusko-turske saradnje u svim oblastima“, dodaje se u saopštenju.\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan izjavio je da bi turska operacija na severu Sirije, istočno od Eufrata, uskoro mogla da počne. On je dodao da su njeni ciljevi čišćenje pogranične sirijske teritorije sa Turskom od snaga samoodbrane sirijskih Kurda, formiranje zone bezbednosti i raspoređivanje sirijskih izbeglica koje se nalaze u Turskoj.


SJAJNE VESTI OD MALOG: Privreda u Srbiji nije stala, 100 evra dalo rezultate! 60 odsto korona minimalca do 10. avgusta\npočinje drugi paket ekonomskog programa\n25.07.2020. 09:36h 25.07.2020. 12:09h\nPrva uplata do 10. avgusta, dok druga uplata sledi u septembru. U ovom trenutku ne znam zemlju koja je ovakvim sveobuhvatnim mera podržala privrednike, dodao je ministar\nBEOGRAD - Privreda u Srbiji nije stala, 100 evra dalo rezultate, saopštio je jutros ministar finansija Siniša Mali.\n- U julu smo ostvarili 50,1 milijardi dinara priliva, počinje drugi paket ekonomskog programa, do 10. avgusta prve isplate 60 odsto minimalca - naglasio je ministar.\nOn je izjavio da će država za drugi paket mera za pomoć privredi za ublažavanje negativnih posledicea krize usled Kovida 19 izdvojiti još oko 66 milijardi dinara.\nDo 10. avgusta uplatićemo po 18.000 dinara za više od milion zaposlenih u 235.000 privrednih subjekata, dok naredna uplata sledi u septembru. Osim toga, za još jedan mesec su poslodavcima odloženi porezi i doprinosi na zarade. To će nas ukupno koštati oko 66 milijardi dinara, a ceo program podrške privredi će time vredeti oko 5,7 milijardi evra, što je 12,2% našeg BDP-a. #Srbija je jedna od retkih zemalja u svetu koja je na ovaj način pomogla privredi. 🇷🇸\nOn je na TV Prva rekao da će država za 60 odsto od iznosa minimalne zarade za dva meseca izdvojiti 36 milijardi dinara, dok će odlaganje poreza i doprinosa na zarade za jedan mesec koštati oko 30 milijardi dinara.\nPrva uplata biće do 10. avgusta, dok druga uplata sledi u septembru.\n- Dodatnih 66 milijardi dinara će država odvojiti u drugom paketu mera kako bi podržala privredu i to je sjajna vest za privrednike, od marta smo krenuli sa merama i jedna smo od retkih zemalja koja će imati šest meseci ekonomskih mera za podršku privrednicima, rekao je ministar.\nZa 2 kovid bolnice 5,1milijardi dinara, gradnja od iduće sedmice\nMinistar Mali rekao je da će izgradnja dve nove Kovid bolnic početi iduće nedelje, da je planirano da izgradnja bude završena u naredna tri, četiri meseca i da će za te namene biti izdvojeno 5, 1 milijardu dinara. Odgovarajući na pitanja gledalaca u jutarnjem programu on je kazao da je cela kriza izazvana korona virisom bila iznenađenje za sve u svetu, ali da se zahvaljući angažovanju predsednika Vučića i njegovog tima uspelo u tome da se brzo i efikasno nabavi sva potrebna medicnska oprema. Rekao je da ima dovoljno respiratora od kojih su neki neraspakovani, ali i ostale opreme, maski, zaštitnih odela. Ministar je rekao da niko u svetu ne zna kako će izgledati naredni meseci i da je ključna stvar koja se očekuje dobijanje vakcine.\nOn je podsetio da je dosadašnji paket podrške bio vredan 5,1 milijardu evra. Kako je dodao, ponosan je što je Srbija jedna od retkih zemalja u svetu koja može da se pohvali ovakvom podrš privrednicima.\n- U ovom trenutku ne znam zemlju koja je ovakvim sveobuhvatnim mera podržala privrednike, rekao je Mali. Rekao je da su finansije stabilne, da ima novca i da je ispunjeno sve ono što je obećano.\nMali o 100 evra\n"Tih 100 evra se osetilo, ljudi su kupovali, to se oslikalo i kroz naplatu PDV i sada se vidi efekat toga. U ekonomskom smislu ta mera je apsolutno opravdana i kao što smo očekivali taj novac se vratio u privredne tokove, investirsan je i PDV se vratio u budžet", kazao je Mali.\nDodaje da je ta mera bila važna i u psihološkom smislu kod građana jer na početku je postojao strah, a ta mera je državi poslužila da vrati optimizam i da pokažu građanima da je tu država na koje mogu da se oslone.\n"Kada pogledate strukturu naših mera, pogodili smo u centar, ono što je privredi bilo potrebno, ali ono što je važno jeste da država pokazuje koliko je odgovorna i da građani mogu da se oslone da ćemo kroz odgovorne mere da sprovodimo odgovornu ekonomsku politiku", kazao je Mali.\nUpitan odakle novac državi da isfinansira sve mere, Mali kaže da ćup ne postoji, ali da postoji odgovorna ekonomska politika koja se sprovodi od 2014. godine. Podseća da je 2013. Srbija bila pred ivicom bankrota, a da se onda ušlo u teške reforme što nas je dovelo do toga da u prethodne četiri godine imamo suficit u budžetu, stabilizovan javni dug i udeo javnog duga u BDP, što daje mogućnost da se zadužimo i dobijemo i privučemo nova sredstva. Mali kaže da se za drugi paket mera Srbija nije zadužila, kao i da za prvi jeste i ističe da smo imali kredibilitet da taj novac dobijemo.\nU junu isplaćeno 27.317 zarada više nego u februaru\nMali je izjavio da je u Srbiji u junu 27.317 osoba više primilo zaradu nego u februaru. "Zaključno sa 28. februarom 156.219 poslodavaca isplatilo je zarade za 1.919.525 osoba, zaključno sa 30. junom, 165.278 poslodavaca, odnosno 9.000 više, isplatilo je zarade za ukupno 1.946.842 osobe, dakle 27.317 osoba je više u junu primilo zaradu nego u februaru", kazao je Mali.\nKaže i da postoji mogućnost da je jedan broj poslodavaca koji su pre proglašenja epidemije zapošljavali na crno, sada su zaposlili svoje radnike na belo kako bi imali pomoć države. Upitan šta sa onima koji su ostali bez posla, a imaju kredite, Mali kaže da se pomoć njima odnosi delom i na prvi paket mera u čijem je sklopu bio moratorijum na naplatu kredita. Ministar čekuje da će sledeće sedmice Narodna banka imati odluku u skladu sa dogovorom sa komercijalnim bankama u vezi moratorijuma za još dva meseca.\nKORONA MINIMALAC: Više od milion radnika dobija još po 310 evra\nJESTE LI I VI ZARADILI SRPSKI PROSEK: Prosečna neto plata za maj 58.892 dinara (ANKETA)\nSiniša Malidržavna pomoćdržavne mere


Vučić zamolio Merkel: Brže do regionalne ekonomske zone i auto puta Niš-Priština-Tirana | WebTribune\nHome U FOKUSU Vučić zamolio Merkel: Brže do regionalne ekonomske zone i auto puta Niš-Priština-Tirana\nVučić zamolio Merkel: Brže do regionalne ekonomske zone i auto puta Niš-Priština-Tirana\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić preneo je nemačkoj kancelarki Angeli Merkel da su Regionalna ekonomska zona i izgradnja auto puta Niš-Priština od velikog značaja za Zapadni Balkan i zamolio je da svojim autoritetom i ugledom ubrza realizaciju tih projekata.\nVučič je Regionalnu ekonomsku zonu izdvojio kao projekat od ključnog značaja za budućnost Srbije i celog regiona, jer bi se na taj način privuklo više investicija i ubrzao protok ljudi, robe, kapitala i usluga, navodi se u saopštenju. Zemlje Zapadnog Balkana su: Srbija, Crna Gora, Albanija, BIH, Makedonija a uključeno je i Kosovo kao nezavisna država.\nKina pravi prvi nosač aviona na nuklearni pogon, 20 godina bez punjenja goriva\nDojče vele: Promena granica? Može, ali pod izvesnim uslovima


Rusija: Odluka o vakcini protiv kovida doneta uzimajući u obzir efikasnost - Sputnjik Srbija\n14:10 14 April 2021\n12:47 05.01.2021 Preuzmite kraći link\n„Odluka o registraciji vakcine doneta je uzimajući u obzir visoku efikasnost, uključujući podatke o bezbednosti korišćenja vektorske platforme adenovirusa koja se koristi za stvaranje drugih vakcina u Centru ‘Gamaleja’“, rekao je Fisenko novinarima.\nOn je objasnio da je u uslovima pandemije ovaj korak bio apsolutno opravdan, jer je omogućio zaštitu stanovništva od nove infekcije virusom korona u što kraćim rokovima.\n„Sličnim putem išli su i strani regulatori SAD, EU, Velike Britanije: upotreba preparata kompanija ‘Fajzer, ‘Moderna’ i ‘Astra Zeneka’ za široku vakcinaciju ide paralelno sa tekućim kliničkim ispitivanjima“, objasnio je Fisenko.\nOn je istakao da se trenutno bezbednost i efikasnost vakcine „Sputnjik Ve“ dodatno kontrolišu korišćenjem podataka iz saveznog registra vakcinisanih osoba.\nRanije je predsednica grčkog Nacionalnog komiteta za vakcinaciju, profesorka pedijatrije Marija Teodoridu izjavila da su Rusija i Kina pokazale smelost i preuzele rizik vakcinacije velikog broja stanovnika vakcinom koja nije prošla sve faze ispitivanja.\nvirus korona, Sputnjik V, vakcina, Rusija


Baraž za SP – eventualni rasplet - Utakmica.rs\n12.10.2013. | 12:41\nDo kraja UEFA dela kvalifikacija ostao je još po jedan meč, neki direktni putnici za Brazil su već poznati, to su: Belgija, Italija, Nemačka, Holandija i Švajcarska.\nDruga kategorija su timovi koji čekaju rasplet, baraž im je obezbeđen, ali vrebaju i priliku da bez doigravanja odu na Mondijal, to su: Švedska, Rusija, Bosna i Hercegovina, Grčka, Engleska, Španija i Francuska i Portugal.\nU našoj grupi, na našu žalost sve je odavno čisto, a ni Hrvati ne mogu biti presrećni, porazom od Belgije su se i definitivno pozicionirali na drugo mesto, ali razlog za kakvo-takvo zadovoljstvo je činjenica da su 99,9% sigurni učesnici doigravanja. Naime, najlošiji drugoplasirani tim sa 13 bodova trenutno je Bugarska, a u toj grupi isto bodova imaju još i Danska i Češka, a Jermenija bod manje. Budući da se zbog pet učesnika u grupi „I“ svim timovima skida učinak protiv najlošijeg iz grupe (Malta), šansu vrebaju Jermeni jer su sredinom kvalifikacija kod kuće poraženi od Maltežana. Evo šta je potrebno da se dogodi, da Česi i Bugari odigraju nerešeno, a Danska ne pobedi kod kuće, a da i Jermenija treba da pobedi Italiju u Napulju, dakle fantastika. Slična računica osim za zapadne susede važi i za timove iz grupe „D“.\nGrupa „C“ je jasna, Nemci su direktni putnici na SP, a Šveđani sigurni učesnici baraža.\nGrupa „D“ i nudi dosta uzbuđenja, dok je Holandija dominantno savladala Mađarsku i pomerila je sa drugog na četvrto mesto, ali nije je udaljila od borbe za baraž jer ima dva boda manje od Turske (igraju kući sa Holandijom). Tu su i Rumuni koji imaju isti broj bodova kao i Turci, a o svojoj sudbini odlučuju u meču sa Estonijom kod kuće, ako pobede osluškivaće rezultat iz Istanbula. Mađarska na stadionu „Puškaš“ igra sa Andorom i u slučaju pobede se nada neuspehu Rumuna i Turaka.\nGrupa „E“ je Švajcarskoj donela direktan put na SP a dugo je čak četiri tima bilo u borbi za baraž, sada su ostali Island i Slovenija sa po 16 i 15 bodova. Islanđani gostuju Norveškoj, a Slovenija prvaku grupe Švajcarskoj, pa procenite sami šta će se tu dogoditi do kraja.\nU grupi „F“, slično našoj, timovi su odavno obezbedili plasman makar u Baraž, ali Rusija i Portugalija pretenduju i na prvo mesto. Rusi imaju tri boda više (21) i gostuju Azerbejdžanu, a Kristijano Ronaldo i kompanija imaju posao kod kuće sa Luksemburgom.\nGrupa „G“ je još jedna u kojoj dva tima vode trku, sa sjajnih sedam pobeda, po jednim porazom i remijem Bosna i Hercegovina i Grčka su sakupile po 22 boda. Zbog pobede kod kuće (u Grčkoj su ovi rivali odigrali nerešeno) BiH tim je u prednosti u slučaju istog broja bodova, samo treba da pobede u Litvaniji. Grci, da bi se plasirali direktno na svoj drugi uzastopni mondijal moraju da savladaju Lihtenštajn i slušaju rezultat iz meča u Litvaniji.\nGrupa „H“ Englezi su sigurni u baražu, a da bi ga izbegli treba da ostanu prvi (imaju 19, bod više od Ukrajine) i dočekuju Poljsku. Ukrajinci pucaju na prvo, a skoro da su osigurali drugo mesto, ipak treba pobediti i slabašni San Marino na gostovanju. Crna Gora može samo da se nada kiksu Ukrajine nakon što „Pod Goricom“ pobede Moldavce.\nZa kraj, dva velika imena u jedinoj grupi sa pet timova, Španija je gotovo osigurala direktan plasman, što bi značilo da će Francuska u baraž. Ostali su im mečevi kod kuće, „Furija“ dočekuje Gruziju, a Francuzi igraju sa Finskom, jedino ogromna senzacija može da pomrsi posao aktuelnom prvaku Sveta.\nNajbolji strelac kvalifikacija


AKTUELNO: SUĐENjA PERI MILANKOVU I MILIVOJU VREBALOVU – Zrenjanin\nAKTUELNO: SUĐENjA PERI MILANKOVU I MILIVOJU VREBALOVU\n10/11/2017 16/11/2017 List Zrenjanin\nZakazana su za 12, odnosno 15. decembar\nU zrenjaninskoj palati pravde, tačnije pred Višim sudom je u petak, 3. novembra, održan glavni pretres u predmetu koji se vodi protiv Pere Milankova, predsednika Opštine Nova Crnja i još 13 optuženih lica, dok je u ponedeljak, 6. novembra, pred istim sudom trebalo da se održi glavni pretres u predmetu koji se vodi protiv Milivoja Vrebalova, nekadašnjeg predsednika Opštine Novi Bečej.\nPrema rečima Vićentija Darijevića, branioca Pere Milankova, na pomenutom pretresu nastavljen je dokazni postupak preslušavanjem presretnutih telefonskih razgovora koji su u kritičnom periodu vođeni između pojedinih optuženih, kao i između optuženih i drugih osoba. Kako je rekao, optuženi Pera Milankov se izjašnjavao dajući objašnjenja u vezi sa svakim preslušanim telefonskim razgovorom, a da se, po navodima optuženog, većina ovih razgovora odnosila na funkcionisanje Opštinske uprave u vezi sa izgradnjom parkinga kod bazena i na pribavljanje novčanih donacija za sportske klubove na području Opštine Nova Crnja, kao i za gostovanje pevača za slavu sela.\nBranilac optuženog navodi da su potvrdu navoda Pere Milankova dali i drugi optuženi, koji su se izjašnjavali na pitanja javnog tužioca i advokata. Kako navodi naš sagovornik, Pera Milankov je naveo i kako su svi poslovi koje je sprovela Opštinska uprava bili korisni za opštinu i da su rađeni po nižim cenama od tržišnih, pri čemu je posebno istakao da Opština Nova Crnja nije pretrpela štetu, već je ostvarila imovinsku korist i uštedu za opštinski budžet.\n– Odbrana je stava da je nakon održanog glavnog pretresa konačno jasno da, ne samo da nema dokaza da je naš branjenik izvršio krivično delo za koje je optužen, već i da je otklonjena svaka sumnja, ukoliko je ona i postojala, da je Pera Milankov izvršio bilo koju inkriminisanu radnju za koju se tereti. Sledeći glavni pretres zakazan je za utorak, 12. decembar – ističe Vićentije Darijević.\nViše javno tužilaštvo podiglo je optužnicu protiv Pere Milankova 3. aprila 2013. godine, koja je izmenjena 27. decembra iste godine, zbog pet krivičnih dela (dva puta zbog primanja mita i triput zbog zloupotrebe službenog položaja u saizvršilaštvu).\nS obzirom da na suđenje Milivoju Vrebalovu za slučaj Heterlend, 6. novembra, nisu pristupili optuženi Milivoj Vrebalov, jer je tog jutra prebačen na Institut za kardiovaskularne bolesti u Sremskoj Kamenici, nekoliko advokata, angažovani stručni saradnici, i jedan svedok, nije bilo uslova za pretres. Sledeće ročište odloženo je za petak, 15. decembar, u 10 časova.\nSud je naložio braniocu okrivljenog Milivoja Vrebalova, da u roku od tri dana dostavi medicinsku dokumentaciju kojom dokazuje opravdanost odsustva Milivoja Vrebalova.\nViše tužilaštvo podiglo je optužnicu protiv okrivljenog Milivoja Vrebalova i još trojice 25. januara 2016. godine, zbog krivičnog dela zloupotrebe službenog položaja, odnosno nezakonitog prisvajanja novca koji je uplaćen iz Fonda za kapitalna ulaganja Vojvodine u svrhu adaptacije dvorca Heterlend u Bočaru, namenjenog za smeštaj dece ometene u razvoju.\nPodsećanja radi, Milivoj Vrebalov je, kao član LDP, bio predsednik Opštine Novi Bečej od 2006. do 2012. godine. Nakon toga je prešao u DS, kada je izabran za potpredsednika Skupštine Vojvodine.\nPera Milankov je priveden zbog sumnje da je primio 200 hiljada dinara od Lj. K, kako bi firmi, u kojoj je Lj. K. suvlasnik, poverio izgradnju kapele, radove na uličnoj infrastrukturi i ravnanje poljskih puteva. Milankov se sumnjiči i da je od Z. P. dobio nameštaj vredan 400 hiljada dinara, kako bi mu dozvolio radove na signalizaciji, a tereti se i da je od M. N. zahtevao i dva puta dobio po 200 hiljada dinara. Od B. V. je, navodno, tražio i dobio 650 hiljada, zato što mu je poverio ravnanje atarskih puteva. Milankov je, kako se sumnja, angažovao i N. C. za poslove obezbeđenja u Opštini Nova Crnja, a kao protivuslugu je tražio da se na račun FK „Budućnost” iz Srpske Crnje uplati 100 hiljada dinara, te da identična suma „legne” na račun NN osobe.\nI APELACIONI SUD U NOVOM SADU PERI MILANKOVU ODREDIO KAZNU ZATVORA\nPOČELO SUĐENJE ZA SLUČAJ „BANATSKA PRIČA” KADA JE TEŠKO POVREĐENA NOVINARKA\n← „DAN OTVORENIH VRATA” U FABRICI VODE OKUPIO GRAĐANE I PREDSTAVNIKE OPOZICIONARA\nSTUBOVI KOJI SE NALAZE PORED SANDIĆEVE KUĆE BIĆE ISKORIŠĆENI ZA ZAŠTITNU OGRADU →


Protest građana Bihaća\nU Bihaću je danas održan mirni protestni skup zbog neriješenog pitanja prihvata i organizacije života migranata. Organizator skupa je UG Bihaćka građanska inicijativa.\nSkup je počeo simbolično - u pet do 12. Nekoliko desetina građana Bihaća na ovaj način željeli su iskazati svoje nezadovoljstvo nebrigom i neadekvatnom reakcijom države kada je u pitanju migrantska kriza čiji teret najviše nosi upravo njihov grad. Među njima i Senija Čavkić koja nam je sa suzama u očima rekla:\n"Ne bih željela da se i oni muče. Nisu ih trebali preko granice puštati ako im nisu smještaj i ono osnovno obezbijedili. Ovo je žalosno", kazala je Senija Čavkić.\n"Ja sam Nurzekija Marjanović. Državni organi koji su zaduženi da vode brigu o ovim jadnim ljudima – ne vode brigu, misle da mi u Bihaću možemo. Da možemo, mi bismo to davno riješili, jer mi smo humani i mi znamo u kakvoj su oni situaciji, da ih je nevolja natjerala. Eto, to je moj razlog", riječi su Marjanovića.\nPet je do 12 i vrijeme da se nešto hitno poduzme i da se migrantima, kojih je trenutno preko pet hiljada u gradu na Uni, obezbijedi adekvatan prihvat i smještaj, kazao je ovom prilikom Halid Dedić, predsjednik Bihaćke građanske inicijative, koja je i organizator protesta.\n"Nismo mi protiv migranata. Mi znamo šta je to. Mi smo protiv stanja u kojem se ti ljudi nalaze i tražimo da se to stanje mijenja. Deset odsto građana Bihaća danas je migrantska populacija. Ljudi su na ulici zato što nemaju gdje biti. Prema tome, to se mora mijenjati, da država konačno počne raditi. Nema se više vremena za političke igre, za kalkulacije, za predizborne računice itd. Ima da se radi!", rekao je Dedić.\nProteste je podržao i bihaćki gradonačelnik Šuhret Fazlić, koji kaže da protestuje od januara i traži od državnih organa da se počnu baviti ovom problematikom.\nSa ovog skupa i građani Bihaća i gradonačelnik poručili su da je Bihać otvoren grad, da Bišćani nisu ksenofobični, da nemaju ništa protiv migranata i da su humani, ali da očekuju da konačno nadležne državne institucije počnu raditi svoj posao.


ŠAMAC: Održana tradicionalna „Kotlićijada“ na Jekića jezerima – Glas Regije\nŠAMAC: Održana tradicionalna „Kotlićijada“ na Jekića jezerima\nŠAMAC – U Obudovcu, na Jekića jezerima juče je održana osma po redu i sada već tradicionalna manifestacija „Kotlićijada“.\nOva manifestacija se održava u sklopu „Šamačkog ljeta“, a organizuju je Centar za kulturu i Ekološko društvo „Ekob“ iz Obudovca, pod pokroviteljstvom opštine Šamac.\nCilj ove manifestacije je promocija Jekića jezera kao izuzetnog turističkog potencijala Posavine, ali i tradicionalnih jela domaće kuhinje.\nManifestaciju je otvorio ministar energetike i rudarstva u Vladi RS, Petar Đokić.\nMinistar je pohvalio rad Udruženja „Ekob“ iz Obudovca koje je i pokrenulo inicijativu prije nekoliko godina da se prostor Jekića jezera uredi, a kroz ovu manifestaciju taj prostor je još više dobio na značaju.\n„Vlada Republike Srpske prepoznala je kvalitet ove tradicionalne manifestacije kao značajan turistički potencijal te će i ubudućem periodu pomagati nastavku radova“, rekao je Đokić.\nNačelnik opštine Šamac Đorđe Milićević zahvalio je Udruženju „Ekob“ koje i ove godine uložilo ogroman trud i organizovalo ovu manifestaciju „Udruženje „Ekob“ će uvijek imati podršku opštine Šamac za sve što rade, jer ova manifestacija zaista doprinosi promociji naših krajeva i razvoju turizma“, rekao je Milićević.\nPredsjednik Udruženja Stanislav Jakovljević rekao je da su danas prisutni učesnici sa šamačkog područja, iz Donjeg Žabara, Pelagićeva, Brčkog, Šamca, te iz Srbije.\nPo prvi put, kotlić je spremalo i Udruženje građana za pomoć licima sa posebnim potrebama opštine Šamac.\nDjeca i roditelji uživali su u spremanju čobanca i roštilja, ali i u boravku u prirodi i druženju.\nPredsjednik Udruženja Stanislav Milovanović je rekao da je za djecu sa poteškoćama u razvoju najvažnije da se druže, a da učešćem na ovakvim događajima doprinose povećanju senzibilizacije javnosti na probleme sa kojima se suočavaju.\n„Najvažnije od svega je da se naša djeca druže, ali i da što više ljudi vidi da se i ova djeca uključuju u onaj život koji treba da bude normalan za sve“, kaže Milovanović.\nU kulturno-zabavnom programu učestvovali su članovi Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva „Prosvjeta“ iz Obudovca, a podijeljene su i zahvalnice zaslužnim organizacijama i građanima.\n« Narandžasti meteoalarm upaljen u RS, temperatura do 40 stepeni\nZaštititi travu Ivu na lokalitetu Ozrena »\n18. Januara 2020., 10:31\nHoroskop za subotu, 18. januar


April domaće metalce strmoglavio u dubiozu | Privredna Komora Republike Srpske – Привредна комора Републике Српске – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nBy Vladimir Blagojevic 23. априла 2020. Aktuelnosti, Elektro i hemijska, Metalurgija i obrada metala No Comments\nPoslodavci i privrednici u sektoru metalske i elektro industrije u BiH strahuju od toga šta će im u konačnom zbiru donijeti april. Gubici su veliki, kažu iz privrednih entitetskih komora, ali i iz firmi koje se bave ovim segmentom privrede, s obzirom na to da je ova industrija uglavnom orijentisana na izvoz.\nOtkazan je veliki broj narudžbi, firme rade smanjenim kapacitetima, a april će, kako ističu, pokazati pravo stanje u ovom sektoru.\nPosljednji dostupni podaci, oni koje u analizi navodi Vanjskotrgovinska komora BiH, pokazuju da je već u prvom kvartalu u metalskoj i elektro industriji zabilježen ukupan pad vanjskotrgovinskog prometa u iznosu od 257,78 miliona KM, odnosno 9,83 posto.\n„Najveći pad je u kategoriji aluminijuma i proizvoda od aluminijuma. Izvoz aluminijuma u sirovim oblicima za prva tri mjeseca pao je za 98 posto, što je 92,5 miliona KM“, kažu iz Vanjskotrgovinske komore BiH.\nZabrinjavajući pad je zabilježen u kategoriji čelika i proizvoda od čelika, prvenstveno zbog pada potražnje i gubitaka ugovora na svjetskom tržištu. Izvoz auto-dijelova bio je u padu 6,1 milion KM, a razlog leži u obustavljenoj proizvodnji velikih proizvođača automobila u EU. Najveći pad izvoza metalskog sektora je registrovan sa Italijom (35,3 miliona KM) i Hrvatskom (33,5 miliona KM).\nPero Ćorić, direktor Privredne komore Republike Srpske, koji je i vlasnik preduzeća iz oblasti metalske i elektro industrije, ističe za „Nezavisne“ da će ipak april najvjerodostojnije pokazati kakva je situacija i koliki su gubici u ovoj grani privrede.\nKasim Kotorić, predsjednik Udruženja metalske i elektro industrije pri Privrednoj komori FBiH i savjetnik direktora firme „Pobjeda“ iz Tešnja, kaže da analize i procjene mogu dati pogrešan rezultat, ali da je činjenica da sve ukazuje na to da se nešto dešava i da to nije dobro.\n„Puno firmi u BiH u januaru i februaru poslovalo je relativno dobro. Međutim, pitanje gubitka tržišta i pitanje poslovnog gubitka su dva potpuno različita pojma. Ako govorimo o gubitku kao o finansijskom dijelu, periodični i računi po mjesecu će tek izlaziti i sigurno je da za prva tri mjeseca gubici kao finansijski pojam nisu egzaktno preveliki. Međutim, ako gledamo samo mart, pa onda april, oni će biti daleko veći nego što je analiza VTK pokazala. Dešava se ogroman pad tržišta, mnoge firme, posebno male, kojima nije zabranjen rad i koje imaju po jednog ili dva kupca, i ako su ti kupci u Italiji stali, oni imaju pad tržišta 100 posto. Koliki će njihov gubitak biti za taj mjesec, zavisi od toga kolike će imati troškove. Svi imaju fiksne troškove, troškove uposlenih koje moraju podnijeti i gubici će biti enormno viši“, kaže Kotorić.\nTvrdi da je ovo najteži događaj u sferi ekonomije i privrede od Drugog svjetskog rata i da su gubici nezamislivi.\n„U metalskoj industriji, koja je uglavnom vezana za izvoz, pad je u prosjeku između 50 i 60 posto. Imate firmi gdje je pad od 10, pa do 90 ili čak 100 posto“, kaže Kotorić.\nI Almir Mališević, direktor sektora za industriju i usluge Privredne komore FBiH, za „Nezavisne“ ističe da je situacija jako loša, a posebno u aprilu.\n„Ključno nam je da prođe april, da dobijemo podatke za ovaj mjesec, i tek onda ćemo znati gdje se nalazimo“, rekao je Mališević, koji je podsjetio na veliki pad izvoza aluminijuma još od prošle godine otkako je „Aluminij“ Mostar prestao s radom.\n„Imamo probleme i sa čelikom, oko kvota izvoza u EU i Kosovo. Sve nas je to pratilo i u prošloj godini, početak ove godine bio je dobar, ali mart i april, koji je katastrofalan, pokazaće velike padove u obimu proizvodnje i izvozu kada je u pitanju ova grana industrije“, kazao je Mališević.


Vredne nagrade za vredne učitelje i đake na konkursu zaštita za sve\nU okviru edukativne kampanje „Zaštita za sve“, koju sprovode Eucerin Srbija i Fond B92, uz podršku Ministarstva zdravlja i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, 21. januara 2019.godine počinje konkurs za sve osnovne škole na teritoriji Republike Srbije sa ciljem podizanje svesti dece i njihovih roditelja o odgovornom ponašanju na suncu i zaštiti od sunca.\nPrvo i treće mesto za timove iz Srbije na Svetskom takmičenju u edukativnoj robotici\nPrema finalnim rezultatima bodovanja Svetskog takmičenja u edukativnoj robotici ekipa Politehnike – škole za nove tehnologije iz Beograda osvojila prvu nagradu u međunarodnoj konkurenciji, u kategoriji nerezidencijalnih takmičara.\nSrpski tim Ogledne OŠ“Vladislav Ribnikar“ iz Beograda tokom proteklog vikenda 15. i 16. decembra učestvovao je na Svetskom takmičenju u edukativnoj robotici (WER) u Šangaju, osvojivši tom prilikom posebnu Nagradu za najbolji nastup (Best Performance Award).\nDanas je u Beogradu organizovana svečanost povodom dodele malih grantova namenjenih ekonomskom osnaživanju žena, u okviru projekta ONAsnaživanje čiji je nosilac Fond B92.\nEdukativna IT oprema za biblioteke u Srbiji\nNovi regionalni projekat Instituta za razvoj i inovativnost mladih (IRIM) iz Hrvatske, uz lokalno partnerstvo Fonda B92 i njegovog programa Bitka za znanje, u narednom periodu, opremiće 20 biblioteka iz Srbije naprednom tehnologijom koja će pomoći da se one transformišu u centre za razvoj digitalnih kompetencija, znanja i veština dece i odraslih.


Sinopsis izlaganja Milana Miloševića, predsednika Evropskog pokreta u Smederevskoj Palanci na tribini 21.10.2002.g. koja je održana u Smederevskoj Palanci na temu “Mesto i uloga nevladinih organizacija u razvoju civilnog društva”. Tribina je održana u okviru projekta "Promocija pluralizma jačanjem NVOa i civilnog društva u Srbiji" u partnerstvu sa NVO »Evropska perspektiva« iz Grčke kao glavnim aplikantom (project B7-702/2001/0872, European Initiative for Democracy and Human Rights, European Commission). Više informacija o projektu na sajtu http://www.hhdn.org.yu i sajtu Evropskog pokreta u Smederevskoj Palanci www.evropski-pokret.org.yu\nIzlaganje na temu “Mesto i uloga nevladinih organi...\n“Mesto i uloga nevladinih organizacija\nu razvoju civilnog društva”1 2\nPokušaću u nekoliko crta da vam izložim osnovne elemente mesta i uloge NVO u razvoju civilnog društva. Da bi smo to bili u mogućnosti moramo prvo da definišemo pojam civilnog društva. Postoje razne definicije ali lično smatram da je najkorisnija definicija koju je dao Ričard Halovej u svojoj knjizi “Ocena zdravlja civilnog društva”. Pojam civilnog društva u sadašnjem shvatanju je novijeg datuma i vezuje se za svetski samit o planeti zemlja koji je održan 1993.g. Ovaj termin je tada u zvaničnom međunarodnom dokumentu koji je nazvan “AGENDA 21” prvi put iskorišćen. Termin je takođe vezan i za kolaps Sovjetskog saveza , nastanak organizacija kao što su Solidarnost u Poljskoj i Eko foruma u Bugarskoj gde su građani proklamovali želju da budu u “civilnom društvu” van kontrole države u formi koja je decenijama bila prisutna. Od tog perioda postalo je uobičajeno i neizostavno da se u svim dokumentima o razvoju koristi i termin civilno društvo. U mnogim slučajevima nema jasne saglasnosti o značenju ovog termina a takođe nema jedinstvene opšteprihvaćene definicije. Za mnoge su civilno društvo isto što i nevladine organizacije odnosno neprofitne organizacije. To je netačno što će vam iz kasnijeg izlaganja biti jasno. Nevladine organizacije su jedan deo civilnog društva, jedan važan deo, ali one nisu jedine. Jedna korisna polazna definicija koju koristi CIVICUS, međunarodna organizacija za civilno društvo, je sledeća: Civilno društvo je “Sfera institucija, organizacija i pojedinaca locirana između porodice, države i tržišta u kojoj ljudi učestvuju volonterski da unaprede zajedničke interese.” Grafički prikaz je sledeći\nOblast preklapanja predstavlja mesto gde se snage države (zakonodavna, sudska i izvršna), biznisa i građana objedinjuje da bi se kreirao normativni prostor za demokratiju, društvenu odgovornost i zaštitu javnih interesa. Civilno društvo za koje se zalažemo je: • Prostor za mobilizaciju i artikulaciju interesa pojedinaca i grupa • Institucionalno sredstvo za medijaciju (posredovanje) između konfliktnih interesa i socijalnih vrednosti • Mogućnost za iskazivanje i praktikovanje društvenih, religioznih i kulturnih verovanja i aktivnosti\n1 Sinopsis izlaganja Milana Miloševića, predsednika Evropskog pokreta u Smederevskoj Palanci na tribini 21.10.2002.g. koja je održana u Smederevskoj Palanci na temu “Mesto i uloga nevladinih organizacija u razvoju civilnog društva”. Tribina je održana u okviru projekta "Promocija pluralizma jačanjem NVOa i civilnog društva u Srbiji" u partnerstvu sa NVO »Evropska perspektiva« iz Grčke kao glavnim aplikantom (project B7-702/2001/0872, European Initiative for Democracy and Human Rights, European Commission). Više informacija o projektu na sajtu http://www.hhdn.org.yu i sajtu Evropskog pokreta u Smederevskoj Palanci www.evropski-pokret.org.yu\nSvi stavovi koji su izneseni su stavovi Evropskog pokreta u Smederevskoj Palanci i time se ne mogu smatrati zvaničnim stavovima razvojnog partnera Evropske komisije ili partnera na projektu.\nEVROPSKI POKRET U SMEDEREVSKOJ PALANCI • Mogućnost za ograničavanje inherentne tendencije države da proširi svoju kontrolu\nInstitucije civilnog društva\nIzvršna vlast Zakonodavna vlast Nezavisne revizorske organizacije Udruženja građana Lokalna vlast Univerziteti Sudska vlast Mediji Berza\nDefinicija civilnog društva kao “Sfere institucija, organizacija i pojedinaca locirana između porodice, države i tržišta u kojoj ljudi učestvuju volonterski da unaprede zajedničke interese” je ona koju ćemo sa stanovište teme današnjeg izlaganja dalje koristiti. Pojam zajednički interes u definiciji može da bude raznolik. On može ali i ne mora da bude prihvatljiv za sve koji rade sa, i u, organizacijama civilnog društva. Ono što je bitno je da su sloboda govora i sloboda udruživanja bitni elementi u demokratskim društvima koji dozvoljavaju građanima da se udružuju zajedno da iskažu različite interese koji ne moraju biti atraktivni uvek za sve. Značajna odlika civilnog društva je da postoji podsticajni ambijent u kome su različiti pogledi dozvoljeni i poželjni i gde je organizacijama ili asocijacijama različite vrste dozvoljeno da postoje. Institucije jednog podsticajnog ambijenta za razvoj civilnog društva su: • Izvršna vlast • Pravosudna vlast • Zakonodavna vlast • Mediji • Lokalna vlast • Nezavisne odgovorne (revizorske) organizacije kao što su: o Izborna komisija o Komisija za ljudska prava o Komisija za borbu protiv korupcije o Kancelarija glavnog revizora o Kancelarija Vrhovnog tužioca o Ombodusman (javni advokat) • Udruženja građana • Berza • Univerzitet\nMesto i uloga nevladinih organizacija u razvoju civilnog društva\nEVROPSKI POKRET U SMEDEREVSKOJ PALANCI Ove institucije imaju sledeće funkcije: • Da obezbede prostor za mobilizaciju i artikulaciju interesa pojedinaca i grupa • Da obezbede institucionalno sredstvo za medijaciju (posredovanje) između konfliktnih interesa i socijalnih vrednosti • Da daju mogućnost za iskazivanje i praktikovanje društvenih, religioznih i kulturnih verovanja i aktivnosti • Da daju mogućnost za ograničavanje inherentne tendencije države da proširi svoju kontrolu • Da ograniče potencijal biznisa da bude bez kontrole Sa stanovišta naših potreba ovde ćemo se zadržati na organizacijama civilnog društva (udruženjima građana). Generalna podela je na: • Organizacije koje su formirali građani i u kojima su oni članovi i na bazi toga ostvaruju koristi (Mutual Benifit Organisation) • Organizacije koje su formirali građani sa namerom da pomognu drugim grupama građana, često uz podršku treće strane (Public Benifit Organisations). Ovde treba navesti i treću vrstu organizacija koju nazivamo pretenderi i koje karakteriše pretvaranje da su jedna od dve navedene grupe ali reč je samo o tome da su one u funkciji zadovoljavanja personalnih interesa nekoliko pojedinaca. Ovo nabrajanje nije konačno jer imamo i druge forme organizovanja građana koje nisu navedene kao što su bojkoti i demonstracije gde se građani okupljaju sa jednom namerom i posle toga se razilaze. Primeri organizacija koje su formirali građani i u kojima su oni članovi i na bazi toga ostvaruju koristi su: zadruge, sindikati, profesionalna udruženja, grupe za samopomoć u naseljima, itd. Primeri organizacija koje su formirali građani sa namerom da pomognu drugim grupama građana su: fondacije, nevladine organizacije i dobrotvorne organizacije. Pored ovog opšteg uvoda pojma civilnog društva i njegovih institucija iskoristio bih priliku da prezentiram neke rezultate internacionalne uporedne analize trećeg sektora projekta John Hopkins. Analiza je pokušaj da se uoče bitni elementi vezani za ogromnu pažnju koje nevladine organizacije (koriste se i pojmovi neprofitne organizacije, treći sektor, i mnogi drugi) zadnjih godina privlače. Prema ovoj analizi dva su osnovna razloga: prvi je taj što je došlo do krize države u svim delovima sveta, a drugi je da je od nedavno doveden u pitanje neopliberalni stav da se socijalni problemi najbolje rešavaju u tržišnoj privredi. Zahvaljujući ovome politički lideri iz mnogih država su pokušali da nađu nove puteve koji će povezati efikasnu tržišnu koordinaciju sa prednostima socijalne zaštite u građanskom društvu.. Zahvaljujući svom položaju nevladine organizacije su se nametnule kao partneri u traženju srednjeg puta između isključivog oslanjanja na tržište ili na državu. Projektom John Hopkins je obuhvaćeno 22 zemlje. Projekat je počeo 1990.g. i izveštaj Lestera Salamona iz 1999.g. na bazi druge faze projekta za period 1995-1999.g. je izuzetno značajan. Rezultati mogu da se sažmu u sledećim stavovima: 1. Neprofitni sektor postaje jedan od najvažnijih ekonomskih činilaca3 2. Postoje bitna odstupanja između zemalja i regija4 3. Trećim sektorom dominiraju socijalne službe5 4. Najveći deo prihoda potiče od taksi i državnog sektora, a ne od filantropa6\nU 22 ispitane zemlje neprofitni sektor “obrće” preko hiljadu milijardi dolara i zapošljava 19 miliona radnika sa punim radnim vremenom. Drugim rečima, u ispitanim zemljama je zaposlenost u neprofitnom sektoru šest puta veća od ukupne zaposlenosti u najvećim privatnim kompanijama tih zemalja. Pored ovoga, neprofitni sektor privlači i veliki broj volontera. U proseku 28 % stanovništva u ispitanim zemljama svoje vreme i rad posvećuje neprofitnim organizacijama. Ukupna angažovanost volontera preračunata u puno radno vreme jednaka je radu još 10,4 miliona zaposlenih. To zanči da u 22 ispitane zemlje u neprofitnom sektoru zaposlenost odgovoara cifri od 29,3 miliona uposlenih sa punim radnim vremenom. 4 Generalno neprofitni sektor je jači u razvijenijim zemljama nego u zemljama Latinske Amerike, Centralne i Istočne Evrope. Ako se uzimaju u obzir i volonteri, Zapadna Evropa, odnosno Holandija, Irska, Belgija, Izrael i Ujedinjeno Kraljevstvo se ističu kao regije sa najrazvijenijim neprofitnim sektorom. 5 Dve trećine neprofitnog sektora koncentrisano je u sledećim tradicionalnim društvenim i socijalnim delatnostima: obrazovanje (29%), zdravstvo (20%) i socijalno staranje (18%). U zapadnoj Evropi zbog istorijske uloge crkve postoji velika koncentracija zaposlenih u neprofitnim socijalnim delatnostima. U Centralnoj i Istočnoj Evropi rekreacija i kultura igraju mnogo značajniju ulogu u neprofitnom sektoru i trećina zaposlenih sa punim radnim vremenom radi upravo u udruženjima koja se time bave. U SAD, Japanu, Australiji i Izraelu 35% neprofitnog sektora čine zaposleni u zdravstvu. Prate ih zaposleni u obrazovanju sa učešćem od 29%. 6 Takse i državne subvencije su najveći izvor prihoda u neprofitnom sektoru. Takse i komercijalni prihodi dostižu skoro polovinu svih prihoda u neprofitnom sektoru, dok prihodi iz državnog sektora iznose 42%. Uprkos predrasudama – privatna filantropija – pojedinci, korporacije i fondacije - čine jedva 11% neprofitnih prihoda.\nEVROPSKI POKRET U SMEDEREVSKOJ PALANCI 5. Neprofitni sektor je najveći generator zapošljavanja7 Na osnovu ovih rezultata realno je očekivati da reformama našeg društva i jačanjem naše ekonomije situacija bude slična i kod nas. Pošto je vreme kratko u ovom izlaganju sam pokušao da pojasnim mesto i ulogu raznih formi organizovanja u civilnom društvu koje je nužno izgraditi i na ovim prostorima ukoliko želimo da budemo deo zajednice modernih država, a mi to svakako želimo jer pripadnost modernim društvima znači sposobnost da kreiramo viši kvalitet života u raznim sferama naših života, na poslu, u porodici, u trenucima rekreacije... Sada reč dajem vama.\nU toku 90tih je u zemljama koje su obuhvaćene projektom, neprofitni sektor kao generator zapošljavanja daleko iza sebe ostavio sve ostale sektore. Ovo povećanje je naročito izraženo u Zapadnoj Evropi, posebno u Belgiji, Francuskoj, Ujedinjenom Kraljevstvu i Nemačkoj i u proseku je 24% veće od ukupne stope rasta zaposlenosti.\nEVROPSKI POKRET U SMEDEREVSKOJ PALANCI PREDMET: MESTO: DATUM FOTOGRAFIJE SA TRIBINE NA TEMU “NEVLADINE ORGANIZACIJE U RAZVOJU CIVILNOG DRUŠTVA- MESTO I ULOGA” Foaje Narodnog pozorišta u Smederevskoj Palanci 2002-10-21/18:00


RTS :: Srbija lider u regionu u oblasti obrazovanja Roma\nDruštvo Srbija lider u regionu u oblasti obrazovanja Roma\nsreda, 23. okt 2019, 15:24 -> 12:05\nSrbija lider u regionu u oblasti obrazovanja Roma\nŠta je urađeno a šta još treba da se uradi kako bi se Romi uključili u društvo i kako efikasnije obezbediti jednake uslove za pripadnike te nacionalne manjine, samo su neka od pitanja o kojima se govorilo na skupu posvećenom socijalnom uključivanju Roma i Romkinja. Problema još ima, ali je od svih zemalja u regionu Srbija najviše napredovala u rešavanju mnogih problema te nacionalne manjine, saglasni su učesnici.\nPredstavnica Evropske komisije Marta Garsija Fidalgo precizirala je da je Srbija lider je u regionu po pitanju stambenog zbrinjavanja i u obrazovanju.\n"Još dve oblasti u kojima je Srbija lider u regionu jesu preventivna zdravstvena zaštita i regulisanje dokumenata za Rome. To je razlog podrške Evropske unije i Evropske komisije, koje u toj oblasti i ove godine ulažu 30 miliona evra", istakla je predstavnica Evropske komisije.\nPotpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović ocenjuje da su korisnici zadovoljni kada dobiju svoje kuće i stanove.\nIpak, ističe da ima jedan deo koji nedostaje i na kojem mora mnogo više da se radi.\n"Ako nekom izgradimo kuću i on uđe sa svojom porodicom u svoju kuću ili svoj stan, a nema zaposlenje, kako će da plati struju, pa kako će da plati vodu, pa kako će da živi i izdržava svoju porodicu. Znači, mislim da u tom delu moramo mnogo više da radimo", poručila je Mihajlovićeva.\nLončar: Srbija ima reagense kojima se utvrđuje novi virus\nmislim da Изјаве Доналда Трампа и Грете Тунберг доминирале форумом у Давосу