Nova uloga Mesija u Barseloni video\nOsim neverovatne sposobnosti da postiže golove iz svih mogućih pozicija, Lionel Mesi ništa lošije ne radi druge stvari na fudbalskom terenu.\nUpravo ta mogućnost da igra na više pozicija odvaja ga od ostalih aktivnih fudbalera i čini po mnogima najboljeg na svetu. Argentinac je već godinama najbolji strelac ekipe i drugi asistent, ali je njegova uloga kod novog trenera Luisa Enrikea dodatno promenjena.\nZahvaljujući novim pojačanjima u napadu, Mesi više ne igra kao najistureniji u timu, već sve češće dolazi ispred vezne linije kako bi organizovao igru.\nTo se dodatno odrazilo na igru promenjene Barselone ove sezone, pa je Lionel Mesi u prvih pet utakmica u sezoni zabeležio čak šest asistencija, uz tri pogotka.\nNapadač Blaugrane golgetersku seriju iz prethodnih godina nastavio je protiv Elčea u prvom kolu, da bi u meču sa Levanteom došao do trećeg. U međuvremenu se odlučio da saigračima ‘pakuje’ golove, pa se tako posle njegovih dodavanja pogađali Sandro Ramires dva i Nejmar tri puta u Primeri, dok je Pike iskoristio odličan centaršut u okviru prvog kola Lige šampiona.\nTo znači da je Mesi bio direktno uključen u devet od 12 golova Blaugrane ove sezone. Njegov učinak bio bi još ubedljiviji da je u nedelju u Valensiji realizovao jedanaesterac koji je iznudio, ali i da su saigrači bili koncentrisaniji u prilikama koje im je kreirao (Alba i Nejmar).\nBarsa je na krilima omalenog Argentinca ostvarila najbolji start u Primeri i jedina ima maksimalan učinak posle četiri kola, uz gol razliku 12:0. Sledeću utakmicu izabranici Luisa Enrikea igraju u sredu od 22 časa u Malagi.\nPreuzeto sa sajta: www.b92.net


Mandatar pojasnio: Rad i turizam kod Milatovića, pomorstvo kod Bojanića – Portal Bar\nMandatar pojasnio: Rad…\nMandatar pojasnio: Rad i turizam kod Milatovića, pomorstvo kod Bojanića\nMandatar Zdravko Krivokapić dostavio je parlamentu program rada nove vlade, u kojem objašnjava rekonstrukciju resora.\nPrema predlogu mandatara, Ministarstvo ekonomije promijeniće ime u Ministarstvo ekonomskog razvoja (koje treba da vodi Jakov Milatović), čime nova vlada želi da stavi akcenat na razvojne politike, piše Dan.\nU tom smislu, kako navodi, dio sadašnjeg Ministarstva rada i socijalnog staranja koji se odnosi na rad i tržište rada uključiće se u Ministarstvo za ekonomski razvoj, sa namjerom da se tržište rada i aktivna politika zapošljavanja stave u funkciju ekonomskog razvoja.\n„Takođe, u sastav Ministarstva za ekonomski razvoj ući će i direktorat sadašnjeg Ministarstva nauke koji se odnosi na inovacije i tehnološki razvoj, čime se i ovaj dio angažuje u svrhu adekvatnog ekonomskog razvoja. Istovremeno, Ministarstvo za ekonomski razvoj uključivaće i dio koji se tiče unapređenja poslovnog ambijenta (i unapređenja konkurentnosti privrede) iz sadašnjeg Ministarstva finansija. Na kraju, dio sadašnjeg Ministarstva održivog razvoja i turizma koji se odnosi na turizam takođe će preći onamo gdje prirodno i pripada, a to je Ministarstvo za ekonomski razvoj, ali u jednom optimalnom obliku, za razliku od sadašnja četiri direktorata”, pojašnjeno je u programu rada.\nPrema tom dokumentu, novoformirano Ministarstvo prosvjete, nauke, kulture i sporta zapravo je puni nasljednik sadašnjeg Ministarstva prosvjete.\n“Član 77 Ustava Crne Gore takođe posmatra ove četiri oblasti kao jednu cjelinu”, piše u dokumentu dostavljenom poslanicima.\nKako je pojašnjeno u programu rada, novoformirano Ministarstvo kapitalnih investicija (vodiće ga Mladen Bojanić) činiće dosadašnje Ministarstvo saobraćaja i pomorstva i dio dosadašnjeg Ministarstva ekonomije koji se odnosi na energetiku i energetsku efikasnost, rudarstvo i geološka istraživanja.\n“Na ovaj način centralizuje se dio koji se odnosi na najvažnije razvojne, to jest kapitalne projekte u zemlji”, navodi se u tekstu programa rada nove vlade koji je Krivokapić dostavio parlamentu.


Megan će se poroditi za manje od 2 meseca, a sada je pokazala OGROMAN STOMAK u BOGOVSKOJ CRVENOJ HALJINI: Dugo je nismo videli u OVOLIKO ELEGANTNOM IZDANJU! - Zena.rs\nVojvoda i vojvotkinja od Saseksa u subotu uveče doputovali su u Kazablanku gde su započeli trodnevnu posetu Maroku, a Megan Markl po običaju privukla je poglede čitavog sveta.\nLepa Amerikanka ponovo je briljirala kada je reč o modnom odabiru, a ovog puta izabrala je jednostavnu Valentino kreaciju u upadljivoj crvenoj boji koja je uspešno prikrila njen sve veći trudnički stomak.\nMegan je zvaničnu posetu Maroku započela u crvenoj @valentino kreaciji 😍 Šta kažete na ovaj izbor?\nA post shared by Žena.rs (@zena.rs) on Feb 23, 2019 at 11:34pm PST\nMegan je ovu haljinu upotpunila klasičnim salonkama u nude boji i prelepom clutch tašnicom u sličnoj nijansi, a imala je još jedan veoma zanimljiv, otmen detalj - bež rukavice, premda ih je sve vreme samo nosila u rukama.\nSupruga princa Harija bila je vidno raspoložena čitavo vreme, pa praktično da nije skidala osmeh sa lica, a očigledno joj trudnoća prija - uprkos krajnje svedenoj šminki i jednostavnoj frizuri ona je izgledala zanosno! Hari je takođe bio odlično obučen, njegov izbor pao je na luksuzno sivo odelo koje je iskombinovao uz belu košulju i svilenu kravatu u nežnoroze boji.\nUvek besprekorno odevenaFoto: Profimedia\nPodsetimo, Megan je prethodnih nekoliko dana provela u Njujorku, kako bi sa prijateljicama proslavila baby shower, a ovoj luksuznoj zabavi prisustvovalo je 15 dama, između ostalih i Amal Kluni i Serena Vilijams.\nInače, deo britanske javnosti okomio se na vojvotkinju, optuživši je za razbacivanje i bahatost, s obzirom da je za put u Veliku jabuku potrošeno više od 200.000 funti na privatni avion, luskuzni smeštaj i šoping.\nPrinova u britanskoj kraljevskoj porodici stiže u aprilu, premda nije precizirano kada, ali s obzirom da je Megan sve veća, verujemo da je taj dan vrlo blizu.


Potraga Za Stabilnim Balkanom | Institute for War and Peace Reporting\nPotraga Za Stabilnim Balkanom\nZapad je udvostrucio napore rekonstruise Balkan, ali stabilnost ovog regiona je jos uvek nedostizan cilj.\nDugo ocekivana sednica o finansiranju Balkana odrzana je ove sedmice u Brusselsu i obecala 2, 4 biliona dolara, sto je znatno premasilo sva ocekivanja. Ova suma namenjena je kratkorocnim projektima u jugoistocnoj Evropi.\nFinansijski paket Brusselsa omogucio je ekonomsku podlogu Paktu stabilnosti koji je u julu prosle godine najavljen na samitu u Sarajevu.\nSamit je odrzan posle vojne kampanje NATO snaga koja je trajala jedanaest nedelja i kojom je okoncan dugotrajan sukob izmedju srpskih snaga bezbednosti i Oslobodilacke vojske Kosova.\nPostojala je opasnost da se ovaj sukob prosiri u Albaniju ili mozda cak na bivse jugoslovensku republiku Makedoniju.\nAkcija NATO snaga uspela je da obuzda i za sada otkloni sirenje kosovske krize. Potencijalna zarista sukoba nalaze se unutar preostalog dela jugoslovenske federacije.\nUnutar Srbije, autoritativni rezim predsednika Slobodana Milosevica trenutno je zaokupljen zavodjenjem ostrih mera protiv nezavisnih medija. Opozicija je razjedinjena I propustila je nekoliko sansi da Milosevica zaista izazove.\nMedjutim, ekonomska oskudica i represivne mere bi mogle da izazovu nasilje, pokrenuvsi nezadovljstvo javnosti koje kljuca ispod povrsine. U nedostatku demokratskog okvira za kanalisanje nezadovoljstva, pobuna bi mogla predstavljati jedini nacinm da se dodje do promene.\nNije samo da se u Srbiji osecaju sve vece tenzije.\n"Dok god je Milosevicev rezim na vlasti, postoji mogucnost potencijalnih sukoba", kaze Petre Roman, rumunski ministar spoljnih poslova. "Svakodnevni zivot i raspolozenje Srba danas podseca na raspolozenje Rumuna u poslednjim godinama Ceausescu vladavine."\nJedan od nacina da beogradsko rukovodstvo odvrati paznju svoje javnosti, mogao bi biti konfrontacija sa Crnom Gorom, da bi se sprecilo njeno osamostaljivanje.\nTo bi istovremeno predstavljalo rizik od gradjanskog rata, ne samo u Crnoj Gori vec i u Srbiji. Pored toga, NATO bi se mogao umesati u sukob i to bi se pokazalo poraznim po Milosevicev rezim.\nUcesnici sastanka donatora u Brusselsu su se svojski trudili da zaborave na te crne slutnje. Ipak niko nije mogao umanjiti cinjenicu da Pakt stabilnosti, to jest paket ekonomske obnove, ima nepopravljivi defekt - sve dok Srbija ostaje crna rupa regiona.\nAlbanija i Makedonija su zemlje koje su najvise osetile negativni uticaj izlovanog statusa Beograda i opasnosti od dalje uskomesanosti unutar Makedonije.\n"Pazljivo pratimo razvoj dogadjaja u Crnoj Gori", kaze albanski ministar spoljnih poslova Pascal Milo "Ne bi mogli reci da li ce do sukoba doci za nekoliko nedelja ili nekoliko meseci. Milosevic vise misli na ucvrscivanje svoje pozicije u samoj Srbiji nego o Crnoj Gori".\nPostoji zabrinutost u Tirani i Skoplju, zato sto Albanija i Makedonija dele geografsku bliskost potencijalnim jugoslovenskim zarisnim tackama, kao i teske ekonomske uslove.\nPored toga, nesigurna situacija u Albaniji i prisustvo neposlusne etnicke albanske zajednice u Makedoniji, koce njihove izglede za stabilnost.\nNa manje dramatican nacin, Rumunija i Bugarska takodje su tesko pogodjenje posledicama sukoba na Kosovu. Dunav je prepolovljen na dva dela ostacima porusenih mostova u Jugoslaviji koje je bombardovao NATO. Njihova trgovina sa kljucnim centralnim i zapadnim evropskim trzistima i dalje je obustavljena.\nNade koje su ove zemlje polagale u neku vrstu kompenzacije nisu se obistinile, iako ce sredstva iz Fonda za rekonstrukciju koja su obecana u Brusselsu ici ka saniranju njihovih ekonomskih poteskoca.\nUoci same konferencije u Brusselsu diplomatski pritisak od strane EU rezultirao je razresenjem osmogodinjeg nesporazuma izmedju Rumunije i Bugarske. Spor se vodio oko mesta na kome ce se izgraditi most na Dunavu koji povezuje ove dve zemlje.\nOvaj sporazum skopljen je posto je EU poslala jasne signale Bucharestu i Sofiji da ce ih brzo ukljuciti u program evropske integracije.\nZaista, odluka EU na Helsinskom samitu u decembru 1999. godine da pozove Bugarsku i Rumuniju da pocnu sa pregovorima o pristupanju u EU, predstavljala je nagradu za jaku podrsku vlada ovih zemalje vojnoj akciji NATO snaga protiv Jugoslavije.\nCak su i licnosti rumunske opozicije, ukljucujuci i one koji nisu pro-zapadno orjentisane, prihvatile da je njihova zemlja diplomatski profitirala od stava koje su njihove vlade zauzele u toku rata. "S politicke tacke gledista", kaze Teodor Melescanu, vodja Saveza za Rumuniju, "rekao bih da nam se solidarnost koju smo pokazali isplatila".\nDok javni entuzijazam za uclanjenje Bugarske i Rumunije u EU ne jenjava, podrska javnog mnenja ovih zemlaja uclanjenju u NATO je oslabila u toku bombardovanja.\nOdluka obe vlade da svoj vazdusni prostor otvore za avione NATO snaga nije bila popularna u narodu, jer su se mnogi Bugari i Rumuni uplasili da ce se rat pribliziti njihovim domovima. Sada ta ideja polako vraca popularnosti.\nIzbori u Rumuniju zakazani za kraj ove godine mogli bi dovesti nacionaliste na vlast. Time bi balkanskoj integraciji bio zadat veliki udarac, jer bi to vodilo zahladjenju odnosa izmedju Bukuresta i Brusselsa. Takodje bi posredno moglo doci do zahladjenja odnosa sa Madjarskom, najnovijim clanom NATO snaga i verovatno sledecom clanicom EU.\nU zapadnom delu Balkana doslo je do znacajnog napretka, kad je rec o stabilnosti. U toku NATO bombardovanja Bosna je bila mirna, a bosanski Srbi nisu pravili teskoce mirovnim trupama SFOR-a.\nOd tada je Milorad Dodik, pragmaticni premijer Republike Srpske, konsolidovao svoju vlast. U medjuvremenu je SFOR uhapsio nekoliko osumnjicenih ratnih zlocinaca.\nWolfgang Petritsh, Visoki predstavnik medjunarodne zajednice smenio je sa polozaja 20 ekstremnih protivnika mirovnog procesa sve tri etnicke strane.\nSmrt hrvatskog predsednika Franje Tudjmana i izborni poraz njegove administracije otklonili su kljucni faktor nestabilnosti u Bosni. Nova pro - zapadno orijentisana vlada u Zagrebu vise nije zainteresovana za Tudjmanov san o aneksiji delova Bosne u kojima zive Hrvati.\nIstovremeno, Srbija je znatno oslabljena posle poraza u sukobu sa snagama NATO, pa je njena spremnost za izazivanje nemire u Bosni znatno umanjena.\nUprkos ovakvom razvoju dogadjaja, Petritsch je zabrinut da bi razaranje onoga sto je ostalo od Jugoslavije moglo oslabiti njegove napore da sjedini dva entiteta Bosne.\n"Ne trebaju nam nove nezavisne drzave u ovom regionu", kaze on. "To pripada proslosti. Trebalo bi izbegavati uspostavljanje novih drzava, kao u slucaju Kosova, ili Crne Gore."\nPitanje buduceg statusa Kosova, dalja prisutnost Milosevicevog rezima i neizvesna buducnost Makedonije, predstavljaju kljucne pretnje krhkoj stabilnosti Balkana.\nJedinstven stav Zapada i balkanskih nacija tokom i nakon kosovske krize, povecali su nade za vecu stabilnost, kooperaciju i prosperitet u citavom regionu. Do sada su se ove nade samo delimicno ostvarile u praksi.\nGabriel Patros je analiticar jugositocne Evrope za BBC World Service.


Lagard (ECB) pozvala Evropljane da pokažu solidasrnost i spasu sebe\n27. novembar, 03:43\n"SPASITE SEBE, pokažite SOLIDARNOST": Evropa na odsudnoj tački ostanka 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.04.2020. / 23:45\nU naizgled kotradiktornoj poruci, da u globalnoj krizi misle na sebe i pokažu solidarnost, predsednica Evropske centralne banke ukazala Evropljanim jedini put spasa. A Nemačka i Holandija nisu rade da garantuju za preživljanje Itallije, Grčke i Španije.\nPredsednica ECB, Kristin Lagard, pozvala je večeras sada sukobljene evropske države da "stanu rame uz rame" i zajedno, budžetskim merama, odgovore na krizu nastalu zbog pandemije novog korona virusa.\n"Od vitalnog je značaja da je budžetska komponenta u odgovoru na ovu krizu dovoljno snažna u čitavoj Evrozoni. Vlade moraju biti jedna uz drugu, da zajedno sprovode optimalne politike suočene sa zajedničkim šokom za koji niko nije odgovoran", napisala je ona na jednom forumu koji je objavio francuski dnevnik "Mond".\nOna je to poručila istog dana kada se neuspehom završio maratonski sastanak zemalja članica EU koje je trebalo da nađu zajednički ekonomski odgovor na korona virus. Konkretno, Holandija je odbila da popusti pred zahtevima zemalja juga, pre svega Italije.\n"Ako se sve zemlje ne oporave, neke će patiti. Pokazujući solidarnost, mi zapravo služimo sopstvenim interesima", upozorila je Lagard.\n"Potpuno usklađivanje fiskalne i monetarne politike i jednak stav povodom pandemije, najbolji su način da zaštitimo naše proizvodne kapacitete i radna mesta, s ciljem da se vratimo na održivi rast i stope inflacije pošto se pandemija završi", rekla je šefica Centralne evropske banke.\nČlanovi Evrogrupe, tela koje okuplja ministre finansija Evrozone, trebalo bi da se u četvrtak kasno popodne ponovo sastanu putem videokonferencije i reše način kako će Evropa finansijski pokriti pomoć svojoj ekonomiji.\nNajbogatije zemlje, kao što su Holandija i Nemačka, su protiv panevropskih garancija za zaduživanje pojedinih država, dok siromašne ne vide drugu mogučnost da pokriju svoje narastajuće troškove na jedinstvenom tržištu robe, radne snage i kapitala.\nNa 16-časovnom većanju ministara finansija, devet država je bilo za zaduživanje na evropskom nivou, a četiri protiv takvog rešenja.\nDER JALEN VELIKI DRŽE "NA KRATKO"\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen ove srede je htela da predstavi svoje viđenje puta u "...normalizaciju života u EU", ali su je ljutiti šefovi država i vlada EU u telefonskom razgovoru sprečili da to i učini. Smatrajući se egzistencijalno ugroženom, svaka članica EU pokušava sama da zaštiti svoje građane, pa se nekakav koordinisani, evropski izlazak iz krize ni ne nazire. Proći će, po svemu sudeći meseci dok ekonomski i društveni život u Evropi ne počne ponovo normalno da funkcioniše. Imamo li toliko vremena ? Hoće li Evropska unija to izdržati, pita DW u tekstu.\nSituacija danas je drugačija od one od pre pet godina tokom dužničke krize u Grčkoj koja, iz sadađnje perspektive, deluje naivno, jer u ovom trenutku niko nije u stanju ni da predvidi da li će posle pandemije i dalje postojati zemlje dovoljno bogate da pomognu drugima.\nNajveća recesija u poslednje dve decenije neće pogoditi samo Francusku i ionako slabašnu trojku - Italiju, Španiju i Grčku - već će se punom snagom sručiti i na Nemačku... (Veliku Britaniju, SAD), jednom rečju - na globalnu ekonomiju.\n"Zbog toga je potpuno razumljivo što nemački ministar finansija, koji je već odobrio kreditne garancije za nemačku privredu u visini 1.200 milijardi evra, okleva da približno iste garancije pruži i drugim državama Evrozone", komentariše Dojče vele (DW).\nA, s druge strane, razumljivo je i što italijanski premijer insistira na zajedničkom zaduživanju jer dobro zna da 400 milijardi evra koje je obećao svojim sunarodnicima, Italija ne može sama da finansira.\nNemačka kancelarka Angela Merkel je rekla da se radi o najtežem testu koji EU mora da prođe od svog osnivanja.\nSvaki dan koji grogirana evropska privreda provodi čekajući odluku košta desetine milijardi evra, a države članice EU do sada nisu uspele da se usaglase ni o načinu za izlazak iz krize, ocenjuje DW.\nSVETOM HARAJU I OTKAZI: U Norveškoj rekord, u Italiji i SAD...\nZa spas svetske ekonomije bar sedam biliona dolara\nekonomska kriza finansijska kriza evropa Evropska Unija koronavirus epidemija ecb


Izvor: SrbijaDanas.com, 17.Okt.2019, 08:19\nGolden Stejt igrao bez Stefona Karija.\nProtekle noć idogirano je šest predsezonskih mečeva u NBA ligi, a samo je Marko Gudurić u dresu Memfisa bio na parketu od igrača iz Srbije. Grizlisi su igrali porotiv Oklahoma Siti Tandera i ostvarili pobedu zahvaljujući odličnoj igri u trećoj četvrtini. Memfis je u toj deonici ubacio čak 46 poena i stekao dvocifrenu prednost koju je uspeo da sačuva.\nDilon Bruks >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << je sa 30 poena predvodio Memfis, dok je 18 poena postigao Džaren Džekson Junior. Marko Gudurić na parketu je proveo 21 minut i za to vreme je postigao sedam poena uz po dva skoka i ukradene lopte, jednu asistenciju i jednu izgubljenu loptu.\nMarko Gudurić taking some no names ankles pic.twitter.com/Be4TJ7eNDC\n— dante (mayor of funny town) (@GrindfatherSZN) October 17, 2019\nSakramento Kingsi igrali su prijateljski meč protiv australijskog Melburn Junajteda i prema očekivanjima ostvarili ubedljivu pobedu koju su gosti samo uspeli da ublaže u poslednjoj četvrtini. Marvin Begli sa 30 poena bio je najefikasniji kod Kraljeva, dok je Jogi Ferel postigao 24. Bogdan Bogdanović nije igrao na ovom meču, dok je Nemanja Bjelica za 20 minuta postigao osam poena uz četiri asistencije i dve ukradene lopte.\nMeč koji je sigruno izazvao najviše interesovanja igran je u ''Stepls centru'' gde su Los Anđeles Lejkersi predvođeni Lebronom Džejmsom dočekali Golden Stejt Voriorse koji su na ovom meču bili bez Stefa Karija kojeg je Stiv Ker odlučio da odmori, dok je Alen Smailagić pauzirao zbog lakše povrede. Lejksersi su ostvarili ubedljiv trijumf, a već na poluvremenu su imali 26 poiena prednosti koja je do kraja samo rasla.\nSa dabl-dabl učinkom od 18 poena i 11 asistencija Džejms je bio najbolji kod Jezerdžija, a 18 poena dodao je i Ejveri Bredli. Odsutnog Karija je kod Ratnika zamenio Deanđelo Rasel sa 23 poena, dok je Džordan Pol postigao 14 poena.\nOklahoma Siti - Memfis 119:124\nLA Lejkers - Golden Stejt 126:93


Očekuje se da će albanski parlament u sredu 9. juna glasati o izveštaju istražne komisije u kojem se poziva na smenu predsednika Ilira Mete. Odluku je danas donela konferencija predsednika koja je odobrila dnevni red za naredne tri nedelje Skupštine.\nZa usvajanje izveštaja biće potrebno 94 glasa, što su socijalisti uspeli da obezbede čak i u drugim glasanjima, poput sporazuma od 5. juna ili ustavnih amandmana.\nMeđutim, i nakon glasanja u parlamentu, postupak zbacivanja predsednika ne može se smatrati završenim, jer će Ustavni sud na kraju odlučiti da li su kršenja Ustava koja je utvrdio parlament ozbiljna dote mere da je smena neizbežna.\nTrenutno ovo telo ima 7 od 9 članova koje bi trebalo da ima. Međutim, svaka odluka ovog suda, uključujući i odluku o oceni kršenja Ustava od strane predsednika, koja je prihvaćena, zahteva podršku većine postojećih članova. Dakle, najmanje 5 od njih mora biti za smenu.\nMandat predsednika završava u julu 2022. godine a ako se desi da Ilir Meta ode pre ovog roka odlukom Ustavnog suda, to će biti prvi opoziv predsednika u ovoj državi. / Ibna\nBugarska: Poslanici GERB i SDS uputili pismo u kojem osuđuju privremenu vladu\nBugarska: Budžet ima ozbiljne strukturne probleme\nAlbanija: Anketni odbor odobrio izveštaj o opozivu predsednika Mete


Odložena realizacija projekta „Spojimo decu Kosova i Metohije i Republike Srpske“ GracanicaOnline.Info\nOdložena realizacija projekta „Spojimo decu Kosova i Metohije i Republike Srpske“\nФото: Одбор за помоћ Косову и Метохији\nZbog novonastale situacije u vezi sa koronavirusom, u junu mesecu neće biti moguća realizacija devetog projekta\nZbog novonastale situacije u vezi sa koronavirusom, u junu mesecu neće biti moguća realizacija devetog projekta „Spojimo decu Kosova i Metohije i Republike Srpske“. Predlog o promeni termina za avgust mesec, upućen je u dvadeset lokalnih zajednica Republike Srpske i distrikta Brčko, saopštili su iz Odbora za pomoć Kosovu i Metohiji.\nZbog globalne pandemije virusa korona u Republici Srpskoj, regionu i svetu došlo je do zastoja mnogih ključnih životnih i ekonomskih projekata, te je nemoguće realizovati kao i svih prethodnih godina termin u junu – odnosno od 19. do 27. juna, navode iz ovog Odbora.\nNovi predviđeni, predloženi i jedini mogući termin za ovaj projekat je za četiri meseca odnosno od 20. do 28. avgusta ove godine.\nIz Odbora poručuju da su obavestili lokalne zajednice o predlogu, „uvažavajući njihovo mišljenje, mišljenje osnovnih škola i porodica domaćina“.\nTakođe, dodaju da su u kontaktu sa Ministarstvom prosvete i kulture Republike Srpske, kao i da moraju uvažiti mišljenje i podršku Ministarstva bezbednosti u Savetu ministara BiH koje izdaje deci sa KiM dozvolu za ulazak u BiH i RS pod posebnim uslovima kao i mišljenje osnovnih škola, srpskih opština i porodica na Kosovu i Metohiji.\n„Ako se život svih nas kako predviđaju tokom juna vrati u normalne tokove i postanu uslovi bezbedni, želja nam je da ne prekinemo ovaj značajan po redu deveti i jedinstveni projekat u regionu“ dodaje se u saopštenju.\nPlanirano je da ove godine u sedmodnevni posetu u Republiku Srpsku dođe 22 autobusa sa oko 1.100 učenika iz socijalno ugroženih porodica uzrasta od 10 do 15 godina u pratnji prosvetnih radnika sa Kosova i Metohije. Među njima, planiran je i dolazak jednog autobusa sa decom i mladima sa poteškoćama u razvoju, u pratnji svojih roditelja iz Udruženja „Podrži me“, iz Kosovske Mitrovice.\nDo sada je u organizaciji ovog Odbora u osam projekata od 2012. godine, bilo oko 4.500 dece i oko 320 prosvetnih radnika sa Kosova i Metohije u 28 gradova i opština Republike Srpske.\nTags: Odbor za pomoć Kosovu i Metohiji Odložena realizacija projekta Spojimo decu Kosova i Metohije i Republike Srpske\nPrevious Sa Severa demantiji o podacima iz Prištine o 25 novoinficiranih: Nijedan zaražen, poslednji su podaci\nNext Uznemiravanje novinara i advokata i fotografisanje njihovih automobila\n8. decembra 2021., 10:58


Divac: Medalje sa MI dobar uvod u OI u Riju - Vesti, Ostali sportovi, Top News\nHotSport»Vesti, Ostali sportovi, Top News»Divac: Medalje sa MI dobar uvod u OI u Riju\nDivac: Medalje sa MI dobar uvod u OI u Riju\n| 2013-09-20T21:44:21+01:00\t20. sep 2013. 21:43|0 komentara\nPredsednik Olimpijskog komiteta Srbije (OKS)Vlade Divac rekao je večeras da je iza srpskih sportista uspešna godina u kojoj su osvojene medalje na Mediteranskim igrama u Mersinu i Evropskom olimpijskom festivalu mladih (EYOF) u Utrehtu i poručio da ti rezultati predstavljaju odličnu najavu za novi olimpijski ciklus koji se završava u Riju de Žaneiru 2016. godine, prenosi Tanjug.\n“Nadam se i verujem da su 12 zlatnih medalja od ukupno 34 osvojenih na Mediteranskim igrama dobar uvod, ali i najava sjajnih uspeha sportista Srbije u čitavom olimpijskom ciklusu i što je najvažnije u samom Riju 2016. godine”, rekao je Divac na prvom olimpijskom koktelu u ciklusu “Rijo 2016” u beograskom hotelu Falkenštajner.\nOKS je tom prilikom predstavio sponzorski pul “Mi smo tim Rio 2016” i najavio učesće srpskih sportista na Zimskim olimpijskim igrama (ZOI) u Sočiju 2014. godine.\nGoste su na koktelu pozdravili sportisti koji su Srbiju predstavljali u Vankuveru na prethodnim ZOI, a sada se spremaju za Soči: biatlonac Milanko Petrović, skijašica Nevena Ignjatović i pilot boba četvoroseda Vuk Rađenović.\nPredsednik OKS Divac istakao je zadovoljstvo što država vrhunski sport smatra za jedan od prioriteta i naveo da je resorno ministarstvo prvi partner OKS.\n“Naš prvi partner na ovom zadatku je Ministarstvo omladine i sporta, ali naravno i komapnije članice našeg sponzorskog pula. Koristim priliku da se još jednom zahvalim svim kompanijama koje su u vrhunskom sportu Srbije prepoznale pravo mesto za ulaganje i već su u prvoj godini novog olimpijskog ciklusa pridružile sponzorskom pulu “Mi smo tim Rijo 2016″. Svi imamo jedan zajednički cilj, da na narednim Olimpijskim igrama napravimo još bolji rezultat nego u Londonu, osvojimo više medalja i da što više puta u čast olimpijskog šampiona u Riju bude intonirana himna Bože pravde”, rekao je Divac.\nOlimpijska šampionka u tekvondouMilica Mandić, zajedno sa Ivanom Maksimović i Andrijom Prlainovićem uručili su poklone predstavnicima kompanija koja su članovi spoznorskog pula.\nSvečanosti u hotelu Falkenštajner prisustvovala je i reprezentativka Srbije u streljaštvuZorana Arunović i veliki broj zvanica iz javnog života.\nFudbalski klub Milan baš nema sreće sa korona virusom.


Kako bebe uče?\nAutori nove američke studije ukazuju na to da iako bebe imaju ili su stekle neko prirodno znanje, više uče kada se oko njih dešavaju nove i neočekivane stvari.\nPsiholozi sa Univerziteta Džons Hopkins proučavali su 11 meseci odojčad koja još uvek nisu počela da govore. Tokom proučavanja sprovodili su niz eksperimenata kako bi videli reakciju beba kada nije sve išlo kao što se očekivalo. Interesovalo ih je da li je beba dodatno zainteresovana za neki iznenađujući objekat ili događaj.\nU jednom ekspirementu, lopta se kotrljala nizbrdo, ali je zaustavljena zidom, kao što je očekivano – međutim, bebe su pratile loptu kao da je prošla kroz zid.\nKoautor studije, profesor Liza Feingenson, navodi „da je za mladog učenika svet veoma kompleksan i da on pokušava da ga shvati“.\nSada se postavlja pitanje kako prepoznati na šta se bebe fokusiraju i o čemu više uče, a šta ignorišu. Istraživanje sugeriše da odojčad koristi ono što već zna o svetu i na tome formira svoja predviđanja. Kada se ova predviđanja pokažu kao pogrešna, odojčad ih koristi kao posebnu priliku za učenje. Istraživači navode da su predmeti koji su se koristili kao iznenađujući faktor bili zanimljiviji za bebe u odnosu na igračke koje su bile samo nove, jer kada je beba iznenađena, ona bolje uči.\nVodeći autor i doktorant Ejmi Stahl dodaje da ponašanje novorođenčeta nije samo refleksni odgovor na novinu od iznenađujućih rezultata, već odražava veće pokušaje da uči o aspektima sveta koji nisu uspeli da se slože sa očekivanjima.\nNovorođena deca nisu opremljena samo znanjem o osnovnim aspektima sveta već ih u ranoj fazi života proširuju sticanjem novih znanja.\nbebe i učenje\nnovorođenče i učenje\nZainteresovan je za vas ako…\nFenomenalni su, ali…


EP U18: Teško do pobede protiv Letonije - Košarka, Reprezentacija\nHotSport»Košarka»Reprezentacija»EP U18: Teško do pobede protiv Letonije\nEP U18: Teško do pobede protiv Letonije\nAleksandar Milosavljević| 2015-07-24T22:13:47+01:00\t24. jula 2015. 22:10|0 komentara|HotSport\nJuniorska košarkaška reprezentacija Srbije upisala je prvu pobedu na Evropskom prvenstvu koje se igra u Grčkoj pošto je u meču 2. kola grupe B posle velike borbe savladala Letoniju sa 67:64 (19:15, 15:16, 14:20, 19:13).\nNakon tri poena prednosti stečena u prvih 20 minuta desio se veliki pad u igri naše selekcije u trećem periodu koji su Letonci rešili u svoju korist sa 20:14 i tako preuzeli vođstvo koje je najviše išlo do +6 (50:44). Od tog momenta naši mladi košarkaši su napravili seriju 20:3 kje trebalo da reši pitanje pobednika.\nMeđutim, Letonci su uzvratili 11:2 pa je Srbija u poslednjih 15 sekundi ušla sa samo dva poena prednosti 66:64. Najpre je Stojanović izgubio loptu i pružio priliku rivali za najmanje produžetak, ali mu je istom merom vratio Raimo pa je na tri sekunde pre kraja fauliran Kenić koji je iskoristtio jedno od dva slobodna bacanja.\nDvocifren učinak u našem državnom timu imali su Miladinović koji je ubacio 14 i Aranitović koji je dodao 13 poena, dok su po osam postigli Glišić i Stojanović. Na drugoj strani nerešiva enigma za našu odbranu bio je Zoriks koji je ubacio 20 poena.\nU 3. kolu naša reprezentacija u subotu od 18 sati igra protiv selekcije Crne Gore.


Sve je lakše kad koristiš šanse\nSerija pobeda je nastavljena i protiv ekipe Metalca. Postignuta su nova tri gola, primljen je taj jedan, a ono što je najvažnije učvršćena je liderska pozicija na tabeli. Do nje se došlo na teži način nego što to rezultat može da pokaže, ali trenera Aleksandra Stanojevića mora da raduje jedna statistička kategorija koja je ispoljena na ovom meču, a to je odlična realizacija.\nPrvotimci našeg tima u četvrtak uveče su šest puta su šutirali u okvir gola rivala i polovinu od tih udaraca uspeli da pretvore u pogodak, što je procenat koji smo ove sezone ostvarili još samo četiri puta. Prvi put to je bio slučaj u pobedi nad ekipom Dunajske strede 2:0 u Slovačkoj, zatim je ponovljen i u dva naredna meča, najpre protiv Voždovca u Humskoj kad je ostvaren trijumf 4:0, potom na gostovanju ruskom Sočiju, gde je ostvaren remi 1:1 i u prošlom kolu u Bačkoj Palanci u trijumfu nad ekipom TSC 3:1.\nVeću uspešnost realizacije igrači trenera Aleksandra Stanojevića imali su samo u dva navrata ove sezone i to protiv lazarevačke Kolubare, kad je u pobedi 4:0 iskorišćeno 80 odsto prilika, odnosno na otvaranju superligaške sezone u Novom Sadu, gde je identičnim rezultatom savladan Proleter uz 57 odsto iskorišćenih prilika.\nVećinu tih golova postigao je Rikardo Gomeš, koji je protiv tima iz Gornjeg Milanovca stigao do 20. pogotka u tekućoj sezoni, čime se sigurnim korakom približava obaranju rekorda iz prvog mandata u dresu našeg kluba. Tada je za celu sezonu postigao 26 golova u klupskim takmičenjima i još dva u nacionalnom dresu, a treba imati na umu da je do kraja jesenje polusezone ostalo da se odigra još 10 takmičarskih mečeva na sva tri fronta, pa ne bi trebalo da bude iznenađenje ukoliko Rikardo već u 2021. godini ostvari najbolji učinak u karijeri.\nPrvu priliku da uveća svoj golgeterski saldo imaće već u nedelju, kad u Humskoj u okviru 15. kola Linglong Superlige gostuje ekipa Čukaričkog. Taj meč na programu je u nedelju od 18.30 časova.


U mnogim zemljama Evropske unije sprema se reforma industrije vina\nU mnogim evropskim zemljama, vinogradarstvo se smatra delom nacionalne kulture. Pa opet, države koje su najveći evropski proizvodjač vina vode bitku sa Evrospkom unijom zbog planova da evropska vina učini konkuretnijim na svetskom tržištu. Unija naime želi da osmina evropskih vinograda bude prekopana, i traži da se obustavi finansiranje procesa pretvaranja viška vina u industrijski alkohol. Evropska komisija takodj želi da se više novca izdvaja za reklamiranje evropskih vina u inostranstvu.\nU vreme berbe, evropski vinogradi ne izgledaju kao industrija u krizi. Medjutim, količina proizvedenog vina koje ostane neprodano stalno raste, a analitičari ove grane industrije kažu da će, ako se sadašnji trend nastavi, prekomerna proizvodnja dostići 15% godišnje proizvodnje do 2010-11.\nPrema rečima zvaničnika EU, protekle decenije je uvoz vina iz takozvanih “zemalja novog sveta” kao što su Čile, SAD i Australija, svake godine rastao po 10 procenata. Navike Evropljana u konzumiranju vina se menjaju, a u poslednjih deset godina gradjani Evrope piju sve manje vina.\nEU namerava da sprovede radikalnu reformu tog sektora i redistribuciju subvencija – što se ne dopada najvažnijim proizvodjačima vina – Francuskoj, Italiji i Španiji. Medju merama su stimulisanje prekopavanja najmanje 200.000 hektara vinograda, finansijski paketi za rani odlazak u penziju i jednostavniji sistem etiketiranja koji omogućuje da se na bocama manje kvalitetnog vina označava godina berbe i vrsta groždja. Marijan Fišer Boel, evropski komesar za poljoprivredu:\n"Sada se nalazimo u mnogo otvorenijem trgovinskom okruženju. Vino stiže u Evropu iz raznih zemalja i to neće prestati … Naprotiv, ako ne reagujemo, suočićemo se sa više problema nego što ih već imamo .”\nPlan evropskog zvaničnika izazvao je verbalnu bitku u Briselu koja traje čitave godine. Francuski poslanik u Evropskom parlamentu, Žan-Klod Martinez optužio je ranije ove godine Evropsku komisiju da iznosi lažne cifre.\n"Oni žele da eliminisanje vinograda bude dobrovoljno, ali i eutanazija je dobrovoljna. Kada vam kažu da više nema nade, isto važi za čupanje vinove loze", kaže Martinez.\nFrancuska, posebno, vodi agresivnu kampanju protiv evropskog paketa reformi vinogradarstva, tvrdeći da je kvalitet francuskih vina ugrožen, a da se reforme ne mogu sprovesti preko noći. Francuski ministar poljoprivrede Mišel Barnije kaže:\n"Poenta je da će ideja liberalizacije dovesti do gubitka korena evropskih vina”.\nPa ipak, čak i najoštriji kritičari Evropske komisije priznaju da postoji potreba za reformama, pre nego što evropska vinarska industrija potone još dublje u probleme. Dok Evropski parlament treba da glasa o paketu reformi u decembru, čak i Francuska – najveći svetski proizvodjač vina visokog kvaliteta – nagoveštava da kompromis možda nije van domašaja.


Regionalna radionica "Zaustavimo tuberkulozu" u Sarajevu - Klix.ba\nOd 3. do 5. decembra Regionalna radionica "Zaustavimo tuberkulozu" u Sarajevu\nOd 3. do 5. decembra\nRegionalna radionica "Zaustavimo tuberkulozu" u Sarajevu\n4.12.2012. u 09:46\nU Sarajevu se od 3. decembra do 5. decembra 2012. godine u hotelu Holliday Inn održava regionalna radionica "Zaustavimo tuberkulozu" s ciljem unapređenja programa borbe protiv tuberkuloze u zemljama Regiona.\nRegionalna radionica "Zaustavimo tuberkulozu", se organizuje u okviru projekta "Jačanje DOTS strategije i unapređenje Programa borbe protiv tuberkuloze, uključujući i kontrolu pojave sojeva rezistentnih na više lijekova i kontrolu širenja infekcije u Bosni i Hercegovini".\nProjekat finansira Globalni Fond za borbu protiv HIV/AIDS-a, tuberkuloze i malarije, dok UNDP u saradnji sa resornim ministarstvima, vladinim institucijama i nevladinim organizacijama sprovodi sljedeće aktivnosti:\n- omogućava besplatno dijagnosticiranje ciljnim populacijama, te aktivno traganje za - - potencijalnim oboljelim putem 6 mobilnih timova;\n- obezbjeđuje lijekove za liječenje tuberkuloze, koji se registrovanim pacijentima dostavljaju besplatno;\n- podržava rad mreže patronažnih sestara/tehničara, odnosno medicinskih sestara/tehničara u zajednici koji svakodnevno posjećuju pacijente, kako bi im osigurali redovno uzimanje terapije;\n- osigurava osnovne higijenske i prehrambene pakete za pacijente u stanju socijalne potrebe, a u svrhu njihovog motiviranja da se pridržavaju propisanog režima tretmana.


Potreba za izmenom zakona: Porodiljama treba obezbediti makar minimalac - OGLASNA TABLA - INFO\n14 новембра, 2019 0351\nZakon o finansijskoj podršci porodici s decom u primeni je od 1. jula 2018. godine, iako ima pozitivnih strana, posebno je oštetio nekoliko kategorija žena.\nOvo su najvažnije promene Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom koje su predložila udruženja „Centar za mame“ i „Bebac“, koja su istakla i da, s obzirom na to da je 2019. godina na izmaku, donosioci odluke moraju da uključe izmene pomenutog zakona u novi budžet.\nU Predlogu zakona o budžetu za 2020. godinu za Ministarstvo rada predviđeno je nešto više od 65 milijardi dinara, što je za oko 2,8 milijardi više nego lane, ali stavka od dodatnim izdvajanjima za ovu oblast ne postoji.\n„Apelujemo na to da se izmene ključne stavke zakona u skladu a preporukama radne grupe koje je Tim za socijalno uključivanje i suzbijanje siromaštva kabineta premijerke Ane Brnabić, naručio još u septembru 2018. godine“, ističe Jasmina Mihnjak iz udruženja „Bebac“.\nZakon o finansijskoj podršci porodici s decom u primeni je od 1. jula 2018. godine, iako ima pozitivnih strana, posebno je oštetio nekoliko kategorija žena, među kojima su najviše štete pretrpele porodilje koje imaju veća primanja od tri prosečne republičke plate, ističu iz „Centra za mame“.\n„Nedopustivo je da ne postoji garantovani minimum porodiljske nadoknade za mame koje su radile manje od 18 meseci u kontinuitetu, te se zbog toga dešava da neke od njih primaju po nekoliko stotina dinara“, kaže Jovana Ružičić iz „Centra za mame“ i dodaje: „Smatramo da je rešenje problema vraćanje na stari zakon, gde su one primale do pet prosečnih plata, za koliko su plaćale poreze i doprinose.“


MARKA ZA CEO SVET\nCV POŠALJITE NA MAIL konkursi@kontiki.rs\nKon Tiki Travel&Services je apsolutni lider u delatnosti kojom se bavi i kao takav decenijama unazad predstavlja prepoznatljivi brend za uspešnu turističku kompaniju čiji je osnovni cilj pružanje kompletnih turističkih usluga i zadovoljenje potreba klijenata u skladu sa visokim standardima kvaliteta.\nKon Tiki danas poseduje kompletnu ponudu turističkih putovanja u sve krajeve sveta, za sve grupe klijenata sa vrlo raznovrsnim zahtevima. Sa preko 2.500 različitih turističkih programa na atraktivnim destinacijama i njihovom kvalitetnom realizacijom uz optimalan odnos cene i kvaliteta Kon Tikiju je poverenje ukazalo više od million putnika odnosno zadovoljnih klijenata.\nNaša vizija je sistem u kojem se maše znanjem. Prethodni poslovni rezultati daju nam kredibilitet za nove ambiciozne i veće ciljeve.Na uspehu tog talasa širićemo i ubuduće svoju poslovnu filozofiju.\nJedan od prvih zadataka na tom polju je regrutovanje uspešnih s naglašenim zahtevom povećanja znanja, sposobnosti i veštine zaposlenih. Na ovaj način namerni smo da afirmišemo nove vrednosti koje će naši, sve brojniji i po pravilu zahtevni klijenti prvi prepoznati.\nPonosni smo i na istinu da smo na globlanom planu prepoznatljivi i po kontinuiranom usavršavanju već uposlenih kadrova. U tom timu, s karakteristikom iskustva i visoke profesionalnosti, ima mesta i za Vas. Zato, ukoliko posedujete ljubav prema radu, takmičarski duh i sklonost „timskog igrača“, a težite ličnom usavršavanju i poslovnoj afirmacije, pridružite se Kon Tikijevom kolektivu koji dvadeset godina ne prepušta lidersku poziciju na turističkom tržištu Srbije i u okruženju.\nHvala Vam na interesovanju da postanete deo našeg tima!\nTrenutno nemamo otvorenih pozicija, ali Vas pozivamo da nam svoju radnu biografiju pošaljete na email adresu konkursi@kontiki.rs kako bismo Vaše podatke sačuvali u bazi i kontaktirali vas prvom prilikom kada budemo imali otvoreno novo radno mesto.\nKonTiki Travel & Service doo Beograd - garancija kvaliteta


Nastaviću da vodim sednicu bez obzira na pritiske\nPredsedavajući Skupštine Srbije, najstariji poslanik Dragoljub Mićunović kazao je danas da će nastaviti da predsedava bez obzira na kritike Srpske napredne stranke (SNS) i da će „izdržati do kraja bez obzira na pritiske“.\n„Nastavljam sednicu tamo gde je bila, a izdržaću do kraja bez obzira kakve pritiske na mene vršili, oni neće imati nikakvog efekta“, rekao je Mićunović odgovarajući na izjavu šefa poslaničke grupe SNS Aleksandra Martinovića da nije imao pravo da prekine sednicu u petak.\n„Ja ovde nisam milom. Ako ste već otvorili to pitanje – kada me je jedna poslanica optužila za državni udar, ja dva dana nisam izlazio iz kuće čekajući da me uhapse, a pošto nisu ja ću onda moći da nastavim u tom stilu“, rekao je Mićunović.\nOn je ocenio da su oni koji su inicirali „tok sednice zbog kog je i odlučio da je prekine u petak“, nastavili to da čine i danas.\n„Nekome je bilo stalo da pokaže svoju borbenost i da pokaže da je u pravu svim poslanicima opozicije“, kazao je Mićunović.\nŠef poslaničke grupe pokreta Dosta je bilo Saša Radulović zamolio je da se poslanici drže dnevnog reda sednice, a da se za sve kritike obrate van sednice.\nPrethodno je Martinović kazao je da predsedavajući Dragoljub Mićunović nije imao pravo da prekine sednicu u petak, 3. juna, pogotovo bez konsultacija sa ostalim poslaničkim grupama.\n„Vaše obrazloženje da skupština ne može da radi noću uopšte ne stoji, jer se mnogo puta radilo noću“, rekao je Martinović.\nOn je dodao i da SNS apeluje na Mićunovića da predsedava skupštini u skladu sa poslovnikom.\n„Da ne preduzimate ništa na svoju ruku i da ako imate potrebe da obavite konsultacije da to ne obavljate samo sa šefom vaše grupe, nego sa svima..Apelujem na Vas da svojim činjenjem ili nečinjenjem na bilo koji način ne blokirate rad skupštine“, naveo je Martinović.\nNa to je šef poslaničke grupe Srpske radikalne stranke (SRS) Vojislav Šešelj ocenio da je zahvaljujući današnjem obraćanju Martinovića, skupština vraćena na „način od petka kada su zasedali 10 časova“.


Etničke i verske podele među mladima na jugu Srbije\nMladi Albanci, Srbi i Romi sa juga Srbije se međusobno uopšte ne druže, a međunacionalna generacijski podeljenost izražena je u svim društvenim oblastima od školstva i kulture do sporta i zabave, pokazala je anketa koju je sproveo Centar za demokratiju i razvoj juga Srbije u okviru projekta promovisanje kulturnih potreba i duha tolerancije među mladima i decom u opštinama Preševo, Bujanovac i Medveđa.\nAjvaz Demirović, iz Romske omladinske organizacije Bujanovca smatra da su uzroci prekida komunikacije među mladima posledica višedecenijskih etničkih, verskih i kulturoloških podela.\nOn kaže da za prevazilaženje sadašnjeg stanja prvo treba obezbediti prostor i osmisliti programe koji bi okupili mlade ljude različitih nacionalnosti.\n"Da se mladi sa albanske, srpske i romske strane više druže i stvore bolju komunikaciju, ali ne kao što je bilo do sada. Treba u Bujanovcu da postoji prostor u kome se mladi mogu stalno družiti, mladi iz srednje škole Sveti Sava i mladi iz srednje škole Sezai Suroi kao i mladi iz osnovnih škola", kaže Demirović.\nJezičke barijere i odvojen sistem školovanja\nI Ragmi Mustafa, predsednik Opštine Preševo kaže da su kontakti mladih Srba i Roma na jugu Srbije nešto bolji jer oni idu u iste škole, dok je komunikacije albanskih đaka sa srpskim i romskim vršnjacima veoma slaba zbog jezičkih barijera i potpuno odvojenog sistema školovanja.\n"Mislim da nam nedostaje više kontakata između etničkih grupa Albanaca i Srba i Albanaca i Roma, pošto Romi u većem broju idu u srpske osnovne škole, pa imaju manje kontakata sa Albancima. Dobra investicija u budućnosti bi bila kada bi mladi dobili mesto na ome bi mogli zajedno da igraju i pevaju, da osnivaju zajedničke školske institucije poput teatra ili sportskih dešavanja", kaže Mustafa.\nNovica Manojlović, direktor Srednje stručne škole "Sveti Sava" iz Bujanovca kaže da su za to potrebni novac i kadrovi kojih u Bujanovcu i Preševu nema.\n"Mi u Bujanovcu moramo da shvatimo das mo multietnička zajednica, das mo takvi bili i da ćemo takvi ostati. Moramo da shvatimo das mo ekstremno nerazvijeni, i bilo šta da započnemo, para nemamo, a pri tom nemamo ni kadrove", kaže Manojlović.\nNaši sagovornici smatraju da se na prevazilaženju sadašnjeg stanja moraju angažovati lokalne samouprave, škole, nevladine organizacije, kulturne institucije i sportski klubovi kako bi se obezbedila sigurnija budućnost ovog multietničnog regiona.\nI dalje problemi na jugu Srbije\nSređivanje stanja na jugu Srbije


U Bjeloj počinje izgradnja velikog hotelskog kompleksa\nHome // Hrana i Piće // Vesti // U Bjeloj počinje izgradnja velikog hotelskog kompleksa\nU naselju Žager u Bijeloj počinje izgradnja hotelskog kompleksa na površini od 11 i po hiljada kvadratnih metara. Investitor je Ukrajinac Roman Denkovič, vlasnik kompanije Politropus Alternative iz Tivta.\n- U toku je prva faza pripremanja terena i zaštite magistralne saobraćajnice. Ti radovi će trajati još mesec dana, a onda počinje izgradnja samog objekta – rekao je Slaviša Ćorić, vodeći nadzorni inženjer.\nIdeja investitora je da napravi hotel sa pet zvezdica koji će raditi cele godine i biće baziran na zdravstvenom turizmu. Pored 77 soba, nekoliko konferencijskih sala, bazena, butika i restorana, hotel će imati i wellness centrar sa SPA programom.\nĆorić kaže da je u planu da se hotel poveže pontonom sa samom plažom, pa da se gosti koji stižu sa tivatskog aerodroma morskim putem dovoze do hotela. Na taj način će moći da se izbegnu sezonske gužve na magistralnom putu.\nVrednost celokuponog projekta procenjuje se na više od 10 miliona evra, a plan je da hotel bude otvoren za letnju sezonu 2017. godine.


Tag / Kanal / Vesti online\nYouTube kanal Machinima bio je svojevrsna baza i centar koji je okupljao kreativne ljude širom sveta, koji su svoju kreativnost ostvarivali kroz kreiranje filmova napravljenih isključivo u endžinu...\nPre dva meseca u Turskoj je održan referendum o promeni Ustava kojim je ukinuto mesto premijera, a predsednik je dobio još veće ingerencije. Jedno od obećanja novog "sultana" Redžepa Tajipa...\nKad srpska Monika Beluči dohvati motike, budaka i ašova\nVIDEO: Upoznajte "Veneciju severa"\nAko ste se umorili od ludovanja u Amsterdamu, znajte da to nije sve što Holandija može da vam ponudi. Ova zemlja prepuna je lepih i zanimljivih mesta, u kojima ćete sigurno uživati. A jedno od...\nStopom obišao 42 zemlje\nMUP: Stefan (12) nije bio otet, brat (9) izmislio otmicu\n12:37 >> 18:08\nTragedija: Stefan Ilić (12) se utopio!\n"Telo dečaka pronađeno u reci Karaš je identifikovao njegov otac i potvrdio da se radi o Stefanu Iliću", rekao je u ponedeljak u popodnevnim časovima ministar unutrašnjih poslova Nebojša...\nMeštanin Trbušana Čedomir Čutović odbija da plaća porez čačanskoj lokalnoj samoupravi, čiji predstavnici, kako je rekao, čitavu deceniju nisu rešili problem sa otpadnim vodama koje mu...\nKiM: Dečak (9) se utopio u kanalu Ibar-Lepenac\nDevetogodišnji R.NJ. utopio se u kanalu Ibar-Lepenac u mestu Zupče, opština Zubin Potok, na severu Kosova.


Uskoro vodič za bezbedan rad\nčetvrtak, 10 decembar 2020 15:07 | Napisao Administrator |\nU cilјu da se olakša poslodavcima i radnicima u situaciji izazvanoj pandemijom kovida-19, Uprava za bezbednost i zdravlјa na radu priprema vodič za bezbedan i zdrav rad od kuće, najavila je ministarka rada Darija Kisić Tepavčević.\n"Nadamo se da će vodič pomoći poslodavcima da organizuju bezbedne uslove za rad i rešiti nedoumice u vezi obaveza i odgovornosti kako poslodavaca tako i zaposlenih, to je prvi korak i očekujemo da će taj dokument ugledati svetlost dana u narednim nedelјama", rekla je Kisić na online konferenciji u organizaciji Američke privredne komore.\nUkazala je da su poslodavci dužni da obezbede zdravo i bezbedno radno okruženje.\nMinistarka je navela da je nepoznanica bila kako i da li može da se definiše bezednost kad se radi od kuće, odnosno kad je dom istovremeno radno mesto i kancelarija.\n"Imali smo poteškoće kad je u pitanju ovo polјe i ne postoji nijedan poseban propis kada je to u pitanju, pa uz pomoć vodiča, između ostalog, pokušavamo da nađemo neko rešenje i da olakšamo poslodavcima", rekla je Kisić Tepavčević.\nMinistarka kaže da je pred svima velika odgovornost da se što efikasnije odgovori na izazove te da je važno da se brzo donose odluke.\nNaglašava da je važna kordinacija svih nadležnih i relevantnih institucija.\nKisić Tepavčević je ukazala da su za poslodavce dati predlozi da zaposlenima dostavlјaju rešenja u elektonskoj formi jer je to brži način.\nTakođe, moguće je da im se ponude aneksi ugovora i tako definišu prava i obaveze kada se deo aktivnosti sprovodi na radu od kuće.


5 prednosti života u pasivnoj kući - Prozori + Vrata\nEnergetska efikasnost 5 prednosti života u pasivnoj kući\n* Pasivna kuća predstavlja koncept energetski efikasnog objekata koji nije dodatak arhitektonskom projektu, nego konstrukcijski proces integrisan s arhitektonskim i koji može biti prime- njen na najrazličitijim tipovima objekata, ne samo kućama.\n* Samo postizanje energetske efikasnosti u stambenim objekatima nema smisla ako ono ne donosi i značajno povećanje kvaliteta stanovanja.\nPasivna kuća daje veliku stabilnost temperatura unutrašnjeg prostora. Veoma dobra izolacija kuće i sprečavanje toplotnih mostova uz mehaničku ventilaciju, koja kontrolisano ubacuje predgrejan svež vazduh u prostorije, pruža ujednačenost temperature u celom prostoru kuće. Prozori su dobro zaptiveni, tako da nema produvavanja, strujanja vazduha i hladnih delova konstrukcije, što sve dovodi do povećanog komfora i većeg osećaja toplote tokom zime.\nPasivni standard zahteva da sve unutrašnje površine zidova i prozora imaju temperaturu veću od 17°C\nPasivni standard zahteva da sve unutrašnje površine zidova i prozora imaju temperaturu veću od 17°C. To znači da u odnosu na temperaturu unutrašnjeg vazduha od 20°C, razlika ne sme biti veća od 3°C. Ovo ima velik uticaj na osećaj komfora u prostoriji. U standardnoj kući, na primer, površina prozora je mnogo hladnija u odnosu na unutrašnju sredinu i stvara se neprijatno strujanje hladnog vazduha, zbog čega se postavljanje radijatora za grejanje uvek vrši ispod prozora kako bi se ovaj neprijatan osećaj ublažio.\nŽivot u pasivnoj kući\nDobrim rešavanjem arhitektonskih detalja i orijentacije objekta, veoma efikasnim prozorima i dobrom izolacijom, kao i obaveznom proračunskom proverom, sprečava se pregrevanje prostora u letnjem periodu preko 25°C, što sa promenama klimatskih prilika, postaje sve značajniji problem u našem području. Ova provera performansi objekta u letnjem periodu sprečava prekomerne troškove za hlađenje leti koji u najtoplijim mesecima, čak mogu i prevazići troškove za grejanje zimi.\nPrethodni tekstČesto se po imenu profila naziva ceo prozor\nSledeći tekstToplotni komfor započinje s prozorom


demo bendovi : Južne vesti\n"Balkanrok fest" krajem avgusta, otvoren konkurs za demo bendove\n10:02, 14. 8. 2018.\nTradicionalni niški festival koji promoviše mlade snage lokalnog rokenrola - "Balkanrok", prema najavama organizatora, trebalo bi da se održi 31. avgusta u Banovini. Ove godine festival je humanitarnog karaktera, jer će se tokom "Balkanroka" prikupljati pare za lečenje sestara iz Niša koje boluju od fridrajhove ataksije - Natalije i Ive Bašović.\nU Sokobanji uskoro počinje festival demo bendova\n12:12, 12. 7. 2017.\nRučno rađenu gitaru u vrednosti od 2.000 evra, dobiće pobednik “Green heart” demo festivala, najavljuju organizatori, koji će se održati od 21. do 23. jula u Sokobanji. Bendovi koji žele da se takmiče mogu da se prijave do 18. jula, a organizatori pripremaju i revijalni program.\n“Deca loših muzičara” sviraju na “Medijana Balkanrok” festivalu\n16:55, 13. 6. 2017.\nČuveni fank-rok sastav DLM, nastupiće u subotu, 17. juna, na amfiteatru na niškom keju, u revijalnom delu festivalskog programa “Balkanroka”. Njihov nastup počeće u 23 sata, a festival otvara prošlogodišnji pobednik, bend “Hazel”, u 20:30.\nOtvoren poziv demo bendovima da učestvuju na festivalu “Balkanrock”\n13:33, 17. 5. 2017.\nNeafirmisani autorski bendovi sa niškog područja, koji nemaju zvanična izdanja, mogu do 5. juna da se prijave i nastupe na “Medijana Balkanrock” festivalu. Uslov je da bend ima bar jednu snimljenu pesmu, a na amfiteatru na keju će najbolji pred publikom izvesti autorski repertoar.\nNeafirmisani bendovi i "Neverne bebe" na mini-gitarijadi u Vranju\n12:50, 13. 4. 2017.\nVranje će 2. juna ove godine biti jedan od 20 gradova organizatora mini-gitarijade koje će biti kvalifikacione manifestacije za bendove koji će nastupiti na ovogodišnjoj 51. "Zaječarskoj gitarijadi". Vranjance, pored nastupa demo bendova, očekuje i koncert "Nevernih beba".\n09:13, 30. 8. 2016.\nKako bi oživeli tradiciju koja je uticala na mlade u Leskovcu, ali i u drugim gradovima, da počnu da se bave muzikom, raspisan je konkurs za demo bendove za učešće na “Leskovačkoj gitarijadi” koja će se posle 2 decenije pauze održati od 14. do 16. septembra u tom gradu.\nOtvoren konkurs "Balkanroka" za demo bendove\n15:32, 11. 8. 2016.\n“Medijana Balkanrok festival” održaće se krajem septembra u Nišu na amfiteatru na keju, a konkurs za bendove zaineteresovane za učešće otvoren je do 5. septembra.\n"Bokal oseća stvarnost" jedini južnjaci na banjalučkom Demofestu\n11:49, 22. 6. 2016.\nJedini bend sa juga Srbije, koji je uz 34 grupe iz zemalja bivše Jugoslavije u konkurenciji od 467 prijavljenih izborio učešće na Demofestu u Banjaluci jeste "Bokal oseća stvarnost" iz Niša, spreman da žiriju od 21. do 23. jula predstavi "bizarne pesmice" i "starogradski grandž".\nPromocija albuma tri niška benda iste večeri\n12:24, 27. 4. 2016.\nTri niška benda There, Tevarbulebra i Igralom u petak 29. aprila u niškom klubu "Feedback" na svirci od 21 sat predstaviće svoje nove albume.\nPočinje "Rock On" festival u Leskovcu\n14:15, 6. 11. 2015.\nKonkurs za demo bendove iz Niša\n10:58, 5. 8. 2015.\nNeafirmisani bendovi iz Niša koji dosada nisu izdali zvanični album, mogu se prijaviti na konkurs za učešće na 6. Medijana Balkanrock festivalu. Konkurs traje do 31. avgusta.\nLeskovački S.K.A treći na Demofestu u Banjaluci\n09:36, 23. 7. 2015.\nOd 461 grupe iz regiona koja se prijavila, potom 31 njih koje su se takmičile na festivalu demo bendova u Banjaluci, sastav S.K.A iz Leskovca zauzeo je treće mesto, dok je bend "Cardinal Point" iz Vranja bio najbolji po oceni publike.\nPesme niških muzičara na jednoj kompilaciji\n13:10, 4. 2. 2015.\nDeset autorskih kompozicija niških muzičara koje su različitih žanrova, od repa i elektro zvuka do roka i grandža, na kompilaciji su “Urbanniš2” koja će biti promovisana u četvrtak 5. februara u klubu “Feedback”.\nNiški bend “Sizife Daj Kamen” svirkom promoviše album\n13:27, 25. 12. 2014.\nU klubu “Feedback” večeras od 22 sata niški alternativni sastav “Sizife Daj Kamen” održaće koncert kojim promoviše svoj debi album “Želja lakih zabava”.\nNiški bendovi snimaju zajednički album\n14:23, 23. 12. 2014.\nMladi muzičari koji su pobednici nedavno završenog konkursa “Urbanniš2” ušli su u studio i počeli snimanje pesama za novo izdanje muzičke kompilacije.


Za ekološke projekte 1,4 miliona dinara Za ekološke projekte 1,4 miliona dinara\nZa ekološke projekte 1,4 miliona dinara\nKomentari su isključeni na Za ekološke projekte 1,4 miliona dinara\nGradsko veće Vranja prihvatilo je na današnjoj sednici predlog komisije o dodeli sredstava za finansiranje i sufinansiranje projekata iz oblasti ekologije i zaštite životne sredine za ovu godinu, za čiju je namenu opredeljeno 1,4 miliona dinara, saopštila je portparol gradskog veća Zorica Jović.\nBudžetom grada Vranja, dodaje, za projekte iz ove oblasti, planirano je 1,5 miliona dinara, dok je komisija predložila 19 projekata koji bi blii sufinansirani iz gradskog budžeta, ali gradsko veće jedan projekat nije prihvatilo.\n„Gradsko veće nije podržalo udruženje koje je van teritorije grada Vranja. Po pravilniku, sredstva mogu biti dodeljena samo udruženjima sa sedištem na teritoriji našeg grada. Zbog toga su većnici usvojili odluku sa raspodeljenim iznosom od 1,4 miliona dinara za 18 projekata“, objašnjava Jovićeva.\nOna je napomenula da se očekuje nastavak sednice Gradskog veća i sutra gde će se raspravljati o rebalansu gradskog budžeta koji se prosleđuje Skupštini na razmatranje i usvajanje.\nJoš jedna ulica dobila novu vodovodnu mrežu\nBetonom učvršćuju most u Boljaru\nU selu Gazdare kod Medveđe, danas je 3. Centar za obuku realizovao akciju Ministarstva odbrane Vojske Srbije ''Vojni lekar na selu'', u saranji sa lokalnom samoupravom. (više…)\nBesplatna vožnja za teško bolesnu decu\nLESKOVAC – Deca koja se leče od težih hroničnih i malignih bolesti, ili su u postoperativom stanju, ubuduće će se do većih zdravstvenih centara prevoziti vozilima grada Leskovca, saopšteno je danas. (više…)\nLESKOVAC – Na plato Leskovačkog kulturnog centra, kao deo pratećeg programa VII internacionalnog festivala filmske režije, postavljena je izložba fotografija felikog formata sa motivima iz Sjedinjenih Američkih Država. (više…)


Privatna firma u SAD dobila dozvolu za let na Mesec\nVlasti u Sjedinjenim Američkim Državama prvi put su izdale dozvolu privatnoj kompaniji za svemirske letove iz Floride da lansira letelicu izvan Zemljine orbite i sleti na Mesec.\nFederalna administracija za letove SAD juče je i zvanično dozvolila kompaniji Mun ekspres (Moon Express) da pošalje na Mesec robota veličine veš mašine, kako bi uzeli uzorke sa mesečeve površine.\n„Zašto puzati kada možemo da letimo“, rekao je generalni direktor kompanije Mun star Bob Ričard.\nRičard je najavio da je lansiranje letelice planirano je za kraj sledeće godine, najverovatnije iz Novog Zelanda.\nPrivatna kompanija za svemireske letove uložiće najmanje 10 miliona dolara u prvu svemirsku avanturu, ali se nadaju zaradi od vadjenja lunarnih resursa, posebno platine, kao i od prodaje mesečeve prašine.\nEksperti se slažu da dozvola privatnoj kompaniji da organizuje svemirske letove označava prekretnicu.\nNa prvom „privatnom letu na Mesec“ biće pet putnika, uključujući i jednog muškarca koji nosi pepeo svojih roditelja.\nKako se navodi, njegovi roditelji su često pevali pesmu „Odvedi me na Mesec“ i on namerava da im ispuni želju.


Amerikanci: Nismo mi, Rusi su bombardovali sirijsku vojsku\nM. D.\t 8. decembra 2015. 23:00\nSirijski vojnici koji su poginuli u nedelju u vazdušnom napadu na zapadu zemlje, najverovatnije su stradali u akciji ruskih aviona, uprkos optužbama na račun koalicije koju predvode SAD, tvrde američki zvaničnici.\nKako prenosi AFP, zvaničnici SAD koji nisu želeli da im se pominju imena, kažu da “pretpostavljaju da su Rusi” izveli te napade.\n“Znamo da su Rusi bili aktivni oko Deir Ezora”, dela Sirije gde je izveden napad, rekao je jedan od njih.\nSAD redovno optužuju Rusiju da koristi bombe koje su manje precizne od američkih, podseća AFP.\nDrugi američki zvaničnik kaže da je napad izvelo 12 strateških bombardera “tupoljev-22M3” iz ruske vojne baze Mozdok u Severnoj Osetiji.\nVlasti u Damasku izrazile su zgroženost zbog toga napada koji su, u pismu Savetu bezbednosti i generalnom sekretaru UN Ban Ki-munu, nazvale “flagrantnom agresijom” koalicije koju predvode Amerikanci.\nNajmanje četiri sirijska vojnika su poginula, dok ih je 13 povređeno u vazdušnom napadu koalicije na vojni kamp kod grada Ajaša, naveli su ranije sirijski vojni izvori i opoziciona sirijska Opservatorija za ljudska prava, sa sedištem u Londonu.\nU saopštenju Opservatorije stoji da je u vazdušnom napadu “međunarodne koalicije” gađan vojni kamp u zapadnoj provinciji Deir Ezor, oko dva kilometra udaljen od područja koje je pod kontrolom Islamske države.


Ova vrsta roletni je iste konstrukcije kao fiksna roletna kojoj je u istoj kutiji dodata i mreža za zaštitu od komaraca.\nUgrađuju se kako sa unutrašnjom tako i sa spoljnom kutijom u svim oblicima. Ovaj oblik ugradnje sve više nalazi primjenu zbog racionalizacije prostora i povoljnije cijene od pojedinačnih ugradnji roletni i komarnika.\nUgrađena mreža je od mikrofibera kojoj sunce i kiša ne stvaraju deformacije. Deformacije mreže nastaju prilikom dodira oštrim predmetima.\nMreža od komarnika može biti ugrađena na sistemu zakačke ili najnovijem "klik-klak" sistemu.\nMreža obezbjeđuje odličnu zaštitu od komaraca, mušica i ostalih insekata.


Trener Napretka: Malo nam je falilo da napravimo iznenađenje\nIzvor: Sportal.rs, 21.Mar.2015, 22:09\nCrvena zvezda je na našem najvećem stadionu savladala Napredak sa 1:0, u 20. kolu Superlige. Crveno-beli su tako prišli na bod lideru Partizanu, koji će svoju utakmicu 20. kola igrati u nedelju na Banovom brdu protiv trećeplasiranog Čukaričkog. Trener Napretka Slavko Matić rekao je da je nezadovoljan rezultatom, ali ne i igrom svojih fudbalera.\n- Došli smo da se nadigravamo sa Zvezdom, mislili smo da možemo >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportal.rs << da napravimo iznenađenje i malo nam je falilo. Čestitam svojim igračima, publika je mogla da uživa u igri dva protivnika koja su se nadigravala. Ne mogu biti zadovoljan zbog izgubljenih bodova, ali okrećemo se narednim izazovima - rekao je Matić.\nZvezda će u sledećem kolu gostovati Novom Pazaru, dok će Napredak dočekati Jagodinu.


Stihovi i gitara u Velikom Središtu\nUdruženje žena iz Velikog Središta i Forum žena Demokratske stranke organizovali su pesničko veče. Gošća Jadranka Ćulum, vršačka pesnikinja, kazivala je svoje stihove i stihove svojih omiljenih prijatelja pesnika, dok ju je na gitari pratio Dragan Nikić.\n- Veoma mi je drago što sam bila u prilici da svoje stihove podelim sa prijateljima iz Velikog Središta. Drago mi je što je ovaj Lovački dom, bar večeras , bio u funkciji kulture i umetnosti. Veliko Središte osim prostorija Lovačkog doma, ima i lepu letnju binu, tako da imamo neke ideje kako da u buduće oživimo ovaj lep ali uspavani prostor, rekla je Jadranka Ćulum.\nModeratorka pesničke večeri bila je Dragana Rakić, članica Foruma žena Demokratske stranke, koja se zahvalila organizatorkama na pozivu i obećala da će se aktivistkinje Demokratske stranke potruditi da ovakvih druženja sa pesnicima bude u svim selima vršačke opštine.\n- U razgovoru sa ženama vršačkih sela uvidele smo da je jedan od problema koje su one istakle taj da naša sela nemaju skoro nikakva kulturno-obrazovna dešavanja u svojim sredinama. Taj problem je naročito izražen tokom zimskih meseci, kada nema toliko posla na njivama, pa ljudi imaju više vremena za slobodne aktivnosti. Naša sela poseduju renovirane domove kulture, ali oni su zaključani i prazni, jer nemaju nikakav kulturno-obrazovni sadržaj koji bi ponudili. Mi smo večeras, uz malo dobre volje, muzikom i stihovima ugrejali Lovački dom u Velikom Središtu i to ćemo učitniti i u ostalim domovima kulture po selima, rekla je Rakić.\nIspred domaćina, gostima iz Vršca se zahvalila Ivana Radmilović jedna od članica Udruženja žena iz Velikog Središta, koja je obećala da će se udruženje potruditi da bar jednom mesečno organizuje kulturne programe za decu, mlade i sve one koji žele da svoje slobodno vreme provedu na kvalitetniji način.


Guess the year: 25 godina autorske modne scene u Srbiji – Belgrade Fashion Week\nGuess the year: 25 godina autorske modne scene u Srbiji\nNajznačajniji modni trenuci u protekle dve i po decenije predstavljeni su na izložbi pod nazivom „Između prošlosti i budućnosti: 25 godina autorske modne scene u Srbiji”. Postavka će trajati od 27. oktobra do 19 novembra, a pratiće je i off program sačinjen od stručne konferencije, okruglih stolova, dečijih radionica i susreta sa dizajnerima, homemore kao i stručno vođenje kroz postavku.\nAutori izložbe, mr Ksenija Marković Božović i Nenad Radujević, uz pomoć saradnika Igora Stepančića, dizajnera postavke i Milice Cukić, koordinatora saradnje ispred MPU-a, potrudili su se da izložba ozbiljno i celovito sistematizuje i predstavi deo prošlosti i sadašnjosti savremene scene autorskog modnog dizajna.\n„Cilj Beogradske nedelje mode i modnog studija CLICK jeste da dokazujemo, kroz razne projekte, da moda jeste umetnost i da pripada muzejima. Ovo je možda najozbiljniji projekat koji smo organizovali sa Muzejom primenjene umetnosti. Zahvaljujem se saradnicima i predstavnicima ove institucije što su izdvojili tim modnog studija CLICK kao verovatno jedini koja ima dovoljno materijala i stručnosti da uradi pripremu jedne ovako ozbiljne retrospektive modne scene u poslednjih četvrt veka.“, istakao je Nenad Radujević.\nIzložba prikazuje razvoj savremene scene domaćeg autorskog modnog dizajna od devedesetih do danas, a fokus izložbe je na predstavljanju autora čiji je samostalni rad obeležio određeni period.\n“Autori koji su stvarali od devedesetih do danas morali su da se izbore za to da stvore mogućnosti da komuniciraju sa publikom, da izgrade modnu infrastrukturu jer njihova moda nije imala nasleđe socijalnog i kulturnog okvira mode stare Jugoslavije koji su se jednostavno raspali. Svemu tome, Beogradska nedjelja mode dala je nesumnjivo veliki doprinos!“, priseća se mr Ksenija Marković Božović.\nIzloženi modeli i fotografije pružaju uvid u razvoj estetskih i proizvodnih standarda sektora i omogućavaju bar naslućivanje obrisa njegovih potencijala i dometa. Izloženi su radovi preko 60 dizajnera koji su nakon raspada veoma snažne tekstilne industrije stare Jugoslavije aktivno oblikovali savremenu modnu scenu u Srbiji.\nPrilikom otvaranja izložbe Nenad Radujević, osnivač Belgrade Fashion Week-a dodelio je Počasnu nagradu Beogradske nedelje mode za poseban doprinos razvoju mode kao umetnosti profesorki Fakulteta primenjenih umetnosti Dodi Komad.


Počeo Prajd pozorišni festival – GayEcho\nPočeo Prajd pozorišni festival\nPrajd pozorišni festival, treći po redu, počeo je sinoć i trajaće do 17. septembra, u okviru ovogodišnje Nedelje ponosa, saopštili su organizatori iz Hartefakta.\nPredstava koja je otvorila ovogodišnji festival na sceni Raša Plaović u Narodnom pozorištu je „An Ongoing Song“ poljskog autora Šimona Adamčeka, a bavi se pitanjima HIV-a iz vrlo intimne pozicije, uz suočavanje i prihvatanje promenjenog zdravstvenog statusa. Ovaj komad će pratiti i susret autorskog tima sa publikom, koji će se održati sutra u Kulturnom centru „Grad“.\nVeć danas od 20 časova na programu festivala je predstava „Strah od leptira“ i to na sceni Teatra Vuk. U pitanju je duo drama koja preispituje granice slobode, ko ih uspostavlja i koju cenu moramo platiti ukoliko ih pređemo, kao i to da li smo zapravo i u kojoj meri istinski slobodni.\nČITAJTE: Šer o tranziciji svog sina Čeza Bonoa: Bilo mi je teško u početku\nОбјава коју дели Heartefact (@heartefact_)\n« Parada ponosa u Ženevi uoči referenduma o gej brakovima\nNa Prajd samo uz dokaz o vakcinaciji, negativnim testom ili preležanom koronom »


On ima 50 godina: Đanluka Vaki je postao nova zvezda interneta (video) - GRAZIA Srbija\nPles 50-godišnjeg Italijana oduševio je žene širom sveta. Italijanski milioner sada ima skoro milion fanova!\nSa Italijanom, Đanlukom Vaki se desila zaista neverovatna priča. Veseli, prosed italijanski milioner koji je u 50 godina ostavio sve poslove i rešio da uživa u životu, aktivno je počeo da se širi na društvenim mrežama. On je postavio video iz svakodnevnog života, koji se sastoji isključivo od plesa na jahti u društvu mlade lepotice.\nVideo je postao hit na društvenim mrežama i YouTube – kanalu. Ovaj pedesetogodišnji čovek sa entuzijazmom uživa u životu i ekspert je za zabavu. Njegov ples je bio toliko zarazan da je dobio čitavu armiju fanova – za samo nekoliko dana na njegovoj stranici prijavljeno je skoro 900 hiljada ljudi. Šarmantni hedonista uživa u životu, na svom Instagram profilu postavlja slike sa putovanja, kako se zabavlja, putuje avionom: "Ovo je način da upoznate starost"!\nKako se ispostavilo, Đanluka žanje plodove svog aktivnog društvenog položaja u prošlosti - on je bio šef kompanije za proizvodnju auto-prikolica i član Upravnog odbora farmaceutske firme Fin Vacchi Finanziaria Vacchi. Danas, najpopularniji u svetu milioner svo svoje slobodno vreme provodi u opuštanju.


RTS :: Mali svet za velike stvari\nSrbija na vezi Mali svet za velike stvari\npetak, 02. mar 2018, 09:55 -> 09:52\nMali svet za velike stvari\nHumanitarna organizacija "Mali svet" iz Kanade svoje donacije usmerava dobrim đacima iz materijalno ugroženih porodica. Kupuju školske udžbenike, plaćaju hranu, smeštaj u domovima, pokrivaju troškove školskih ekskurzija...Prijave za stipendije mogu se naći na njihovom sajtu, a sredstva se šalju direktno ustanovama - u školu, knjižaru ili dom.\nPosle prve donatorske večeri koju je organizacija Mali svet Kanada organizovala prošle jeseni prikupljeno je dovoljno sredstava da se pomogne dvadesetak srednjoškolaca iz Valjeva, Banjaluke, Erdevika, Jagodinr, Kruševca i Kosovske Mitrovice.\nRešeni da budu istrajni u pomoći dobrim đacima, nedavnio su organizovali novi skup, veliku humanitarnu koktel žurku pod nazivom Veruj u ljubav na kojoj se svirao džez, rok i, naravno, pevala himna Mali svet.\nSva sredstva od prodatih ulaznica i bogate lutrije, a među nagradama su bile i avio karte do Beograda, zimovanje, obezbediće sredstva za nove stipendije, nabavku knjiga, plaćanje izleta ili prevoza đacima pešacima.\nKakav su cilj postavili za ovu godinu za RTS otkriva Zoran Cerović, predsednik Upravnog odbora organizacije Mali svet.\n"Cilj za ovu godinu je da prikupimo sredstva za stipendiranje stotinu mališana iz uhroženih porodica. Ovog meseca smo se organizovali malo drugačij nego oktobarske večeri. Format je drugačiji, publika koju želimo da privučemo takođe je drugačija. Uključili smo i strane izvođače jer želimo da privučemo i kanadsku publiku da nam pomogne", kaže Cerović.\nU kratkim pauzama između muzike za ples i popularnih muzičkih arija moglo se donirati i kupovinom slika umetnika iz Toronta. Kako se na sceni pevalo i recitalo na srpskom i engleskom logično se nametnulo pitanje koliko srpska zajednica u Kanadi ima sluha za potrebe sredine u kojoj živi?\n"Kao Kanadska organizacija mi imamo dužnost da pomažemo deci bez obzira na geografsku pripadnost. Mi smo se fokusirali na decu iz Srbije i Republike Srpske, ali isto tako pomažemo i decu ovde. Od prve večeri donirali smo dečje bolnice u Torontu i nekoliko organizacija za školovanje dece", kaže Cerović.\nIz organizacije Mali svet obećavaju da će pratiti svakog svog stipendistu i njihove potrebe u narednoj školskoj godini.\nPrijave za nove stipendiste nalaze se na sajtu organizacije malisvetkanada.org i može je popuniti roditelj, učitelj, organizacija ili samo dete, a komisija u Torontu će odlučiti kome je potpora najneophodnija.\nSrbija na vezi: Miloš Šobajić, 2. deo, RTS Svet, 18.55\nNovi geoportal o znamenitim Srbima u Beču\nJubilej humanitarne organizacije "Lajflajn" u Čikagu


• Raste tražnja za organskim proizvodima\nIako trenutno zauzimaju jako mali postotak ukupnog svetskog tržišta hrane, organski proizvodi postaju sve traženija roba u svetu, i sve je značajnije učešće ovih proizvoda u svetskim trgovinskim tokovima.\nProcene govore da će učešće organskih proizvoda na svetskom tržištu hrane nastaviti ubrzano da raste u narednim godinama. U prilog tome ide i činjenica da je 2010. godine organska proizvodnja u svetu zauzimala 37 miliona hektara, odnosno osam miliona hektara više nego 2005. godine. U istom periodu obradive površine pod organskom proizvodnjom na teritoriji EU povećale su se sa šest na devet miliona hektara, što je u proseku rast od gotovo deset odsto na godišnjem nivou. Rast tražnje organskih proizvoda, pre svega voća, povrća, mleka i mlečnih prerađevina, zabeležen je prethodnih godina u većini evropskih zemalja. Prednjače Nemci, ali je konstatan rast tražnje evidentan u Francuskoj, Italiji, Velikoj Britaniji...\nEvropski trend rasta tražnje za organskim proizvodima prelio se delom i na domaće tržište, za koje se praktično može reći da je u povoju. Sa tek oko 10 miliona evra prometa robe u ovom sektoru svrstavamo se u nerazvijena tržišta organske hrane sa tendecijom blagog rasta. Bez obzira na prilično sumornu sliku, Akcioni plan za razvoj organske proizvodnje predviđa da u predstojećem ciklusu, površine pod organskim poljoprivrednim proizvodima budu značajno uvećana i da dostignu 50.000 hektara. Najavljeno je da će fokus biti stavljen na izvoz, pre svega u zemlje EU u kojima se ne oseti prezasićenost, Nemačka, Francuska, Danska... Jedan od prioriteta je i uspostavljanje prepoznatljive „etikete” za domaće tržište, čime bi bio omogućen jednostavniji nastup organskim proizvoda u maloprodajnim objektima, pre svega najznačajnijih trgovinskih lanaca. Danas se velika većina prodavnica sa ponudom organskih proizvoda nalazi u Beogradu i Novom Sadu.\nIzvor: Projekat Organska poljoprivreda - održiva budućnost sufinansira PS za kulturu i informisanje | savamajstor @ Pon, 15.12.2014. 01:41\nakcioni plan organska poljoprivreda - održiva budućnost organski proizvodi poljoprivreda ps za kulturu i informisanje sombor tržište


Zbog suše moguće restrikcije u isporuci vode - Ozonpress :: internet portal\nTropske temperature prete da ugroze snabdevanje vodom sa sistema Rzav, odakle vodu dobija oko 250.000 stanovnika u opštinama Gornji Milanovac, Čačak, Arilje, Požega i Lučani.\nDirektor Javnog preduzeća za vodosnabdevanje Rzav u Arilju, Ljubo Lazović, danas je na sednici Skupštine opštine u Gornjem Milanovcu rekao da se uredno snabdevanje ne dovodi u pitanje u naredna dva dana.\nOn je najavio da se, ukoliko ne bude padavina, mora razgovarati o restrikciji vode u tih pet gradova Zapadne Srbije.\nTrenutni protok Rzava je 1.600 litara vode u sekundi od čega se 700 isporučuje opštinama, što je biološki minimum, dok 200 litara ostaje za rezervu.\n„Moramo da budemo spremni da se hidrološka situacija neće promeniti i da tražimo da se biološki minimum u ovoj reci smanji na 500 ;litara, kako se ne bi ugrozilo snabdevanje stanovništa„, rekao je Lazović.\nVeć na početku iduće nedelje uslediće analize i razgovori o merama za racionalnu potrošnju vode.\nU ovoj ulici pljušte kazne\nCupara 14/08/2015 u 19:36 Odgovorite\nMi da stedimo vodu a FK Orlovac iz Mrcajevaca zaliva stadion sa hlorisanom vodom i to bez vodomera, a svi iz JP Moravac to znaju i nista.\nJANKO 14/08/2015 u 19:38 Odgovorite\nBICE KISE NEBOJTE SE


Kontakt centar za prijavljivanje nezakonitosti na tržištu • Poportal\nKontakt centar je oformljen kako bi se sprečile neregularnosti na tržištu u vreme pandemije COVID-19, a zaposleni će prijavu primati na broj 011/6350-322 ili putem sajta www.inspektor.gov.rs i, uz ocenu iste, prosleđivati je nadležnoj republičkoj inspekciji.\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić istakao je tim povodom da je vanredno stanje prouzrokovano pandemijom virusa COVID–19 ubrzalo početak rada Kontakt centra, jer se i u ovoj situaciji mogu naći pojedinci koji žele da se okoriste u ovoj situaciji.\nNaša je namera da kroz rad pomenutog centra zaštitimo građane i privrednike od nesavesnog ponašanja, objasnio je on i iskazao zahvalnost partnerima iz EBRD, Kancelarije za IT i NALED-a na spremnosti da preusmere deo aktivnosti na rešavanje zdravstvenih i ekonomskih posledica širenja virusa.\nPonosni smo na to što Srbiji i u vanrednom stanju možemo da pomognemo na ovaj način i što smo ranije nego što je planirano uspeli da pokrenemo Kontakt centar, gde će građani moći da prijave neke nepravilnosti, navela je ona.\nDirektor Kancelarije za IT i eUpravu Mihailo Jovanović ukazao je na to da će novi kontakt centar obezbediti uštede u vremenu koje će biti viljive odmah.\nPrema njegovim rečima, svaka prijava biće evidentirana u CRM sistemu, nakon čega se elektronski, sa stepenom hitnosti, šalje nadležnoj inspekcijskoj službi i evidentira u informacionom sistemu eInspektor.\nRanije su se predstavke slale poštom, što je zahtevalo dosta vremena dok ne dođu do odgovarajuće inspekcije. Cilj je da se uspostave rokovi i norme, te da se pravovremenim i odgovornim postupanjem inspekcija podigne efikasnost i transparentnost inspekcijskih službi, objasnio je Jovanović.\nDirektorka za regulatornu reformu u NALED-u Jelena Bojović precizirala je da građani svake nedelje upute približno 1.600 prijava inspekcijama, a sada im je prijavljivanje olakšano, jer ne moraju da znaju u čijoj je nadležnosti problem koji imaju.\nUspostavljanje Kontakt centra je, kako je naglasila, jedna od ključnih mera Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije i svako ko uoči poslovanje u sivoj zoni, narušavanje prava potrošača ili radnika, ili sumnja u bezbednost proizvoda ili usluga, na jednom mestu može da podnese prijavu bilo kojoj od 44 republičke inspekcije.\nDodatne informacije mogu se dobiti na imejl press.mduls@mduls.gov.rs.\nPožarevačka kompanija na međunarodnom sajmu svežeg voća i povrća u Berlinu\n06/02/2020 06/02/2020 P.Radovanović


Black metal koktel u Festu – Zloslut, Harakiri For The Sky, IXXI | Balkanrock.com\nNaslovna Reportaže Black metal koktel u Festu - Zloslut, Harakiri For The Sky, IXXI\nFoto: Regina Kozlik\nRetko koji žanr muzike može da “prisvoji” neko godišnje doba kao što to može black metal, a sinoćnja jesenja idila je zaista bila u savršenoj harmoniji sa svirkom koja se održavala u beogradskom klubu Fest. U pitanju su nastupi bendova Zloslut, austrijskog Harakiri for the sky, kao i Šveđana IXXI, kojima je ovo bilo prvo gostovanje u našoj zemlji.\nČak iako je dešavanje smešteno za četvrtak, što nikad nije poželjna okolnost, već ispred ulaza se nalazio sasvim solidan broj ljudi, među kojima je bilo i onih koji su došli iz drugih mesta, a to je u startu ostavilo pozitivan utisak i dalo nadu da će veče biti (više nego) zadovoljavajuće, kako za bendove, tako i za publiku. Dobra atmosfera koja je vladala od samog početka je zaista odigrala veliku ulogu u celoj priči i doslovce sprečila da bilo ko izađe iz kluba nezadovoljan onim čemu je prisustvovao, budući da je svaki izvođač zaista imao šta da ponudi i pokaže, te više nego dovoljno utoli apetite fanova pomenutog žanra.\nIako je početak najavljen za 20:30h, kako to uglavnom biva, ceo program se pomerio za sat vremena, ali je dotad šarenolika plejlista večnih hitova zabavljala prisutne i odlično ih zagrevala za ono što će da usledi. Oko 21:30h prvi na binu izlazi Zloslut, bend prema kome zasigurno ne možete ostati ravnodušni, bili ljubitelj njihove muzike ili ne. Sirovi, a opet melodičan zvuk, koji se uvlači pod kožu, iznet kroz sjajan scenski nastup i propraćen odgovarajućim imidžom je ono što možete očekivati kada ste na njihovoj svirci. Snažna ritam sekcija, vidna usviranost svih članova i iskrena posvećenost onome što rade, momenti su koji “bodu” oči i, slobodno se može reći, hipnotišu.\nSet lista je bila sačinjena od kombinacije starog i novog materijala, a novi je vezan za njihov album “U transu sa nepoznatim siluetama”, koji je izdat ove godine. Kratak, ali odabran niz pesama je zaista našao način da dopre do slušaoca, a prilikom izvođenja novih, kao što su “Ukleta” i “Istinska odanost”, primećuje se i svojevrsno evoluiranje njihovog zvuka, što je svakako krajnje pozitivna činjenica na osnovu koje se lako da zaključiti da se radi o perspektivnom bendu koji će tek imati šta da pokaže u budućnosti. Broj prisutnih je bio neočekivano visok za ovakvo dešavanje, a Zloslut je svojom svirkom savršeno uneo sopstvenu atmosferu, koja je u kombinaciji sa već postojećom dala odličan miks i sve prisutne na određen način “uvela” u svet njihove muzike i verovatno ih ostavila željnim bar još jedne pesme na kraju.\nNakon kraće pauze, oko 22:30h austrijski sastav veoma zanimljivog imena, Harakiri for the sky, otpočinje svoju svirku i, uz i dalje dobro popunjen klub, nastavlja tamo gde su njihovi prethodnici završili. Iako postoje tek par godina, to definitivno nije nešto što može da se pretpostavi kada prisustvujete njihovom nastupu. Publika ih je sasvim solidno prihvatila i uspela je da se održi dobra atmosfera, a jedan od razloga za to je sigurno i pevačev silazak s bine i odlična interakcija sa prisutnima.\nBend je pokazao da itekako “zna šta radi“ i svoju definiciju black metala je izneo više nego adekvatno. Iako se ne može oteti utisku da je na momente previše preovladavala depresivna nota u njihovoj svirci, koja ipak treba da se dozira da ne bi dovela do monotonosti zvuka, budući da teme kojima se bave u svojim tekstovima upravo i jesu vezane, pored drugih, za depresiju, verovatno da to i jeste cilj. Set lista se sastojala od pesama sa njihova dva albuma, istoimeni “Harakiri for the sky” i “Aokigahara”, a na njoj su se našle, između ostalih, “Drown in my nihilism”, “Homecoming: denied”, “Burning from both ends”. Već na osnovu njihovih naziva može samo da se potvrdi gore pomenuto. Ljubitelji ovakve varijacije na žanr su neminovno sinoć bili počašćeni ovom svirkom, a oni koji ipak vole malo snažniji i drugačije oblikovan zvuk su sa velikim zadovoljstvom mogli da dočekaju sledeći i poslednji bend za ovo veče – IXXI.\nDa je Švedska oduvek plodno tle za black metal zna svaki fan metal muzike u kojoj je to svojevrsni aksiom, a IXXI je to sinoć bez greške apsolvirao. Sastav koji, sa kraćom pauzom u radu, postoji već skoro 10 godina i iza sebe ima četiri albuma, dao je savršeni finiš ovoj večeri i osvojio više nego zagrejanu publiku na prvi ton. Vidni majstori u svom poslu, svojim energičnim nastupom, koji kao da se odvijao na nekom svetskom festivalu, a ne u okviru kluba, pružili su prisutnima baš ono što im je i trebalo – paket istinskog black metala karakterističnog skandinavskog obeležja. Maltene veterani na sceni, na vrhunski način su izneli i predstavili svoj materijal prisutnima i nesumnjivo zadobili više desetina novih fanova nakon svog performansa. Kao i očekivano, svirali su najduže, ali je, verovatno zbog paklene atmosfere koja je tokom njihove svirke bila na samom usijanju, delovalo kao da je sve trajalo mnogo kraće.\nRepertoar je bio sačinjen od mešavine starih i novih pesama, a na njemu su se našle, između ostalih, “Necrocracy”, “Bounded by blood”, “Warmonger”, “Sinrush” i delovalo je kao da je prijem istih išao konstantnom uzlaznom putanjom. Bend koji je takođe izvesnu pažnju posvetio imidžu je zaista potvrdio da je, bar kad je ovaj vid metala u pitanju, on zaista bitan faktor i uvek poželjan da upotpuni sliku o njihovoj muzici, ideološkim uverenjima i drugim segmentima usko povezanim sa zvukom koji kreiraju. Tokom njihovog nastupa, sve vreme se odavao utisak kao da je na bini svojevrsna mašinerija, koja neumorno ispaljuje čvrst i obarajući metal i nemilosrdno ga isporučuje publici, a ona ga više nego rado prihvata uz burne ovacije. Održan, pa i povećan broj prisutnih, do kraja svirke je zaista bio najprijatnije iznenađenje večeri i sigurno jedan od glavnih razloga za njenu uspešnost i odličnu izvedbu ne samo IXXI-a, nego i ostalih izvođača. Iako bi bilo sasvim dobrodošlo da je bend počastio sa bar jednim bisom, ipak su odlučili da prestanu kad je najbolje i kad je atmosfera, kao što je već pomenuto, dosegla apsolutni vrhunac, te ostave sve pod krajnje pozitivnim utiscima koji se sigurno još uvek sabiraju.\nKada se celokupno sagleda manifestacija, teško da može ijedna zamerka da se nađe, a to se zaista retko dešava. Bina Festa je sinoć bila tle na kom su se samo smenjivali odlično probrani i još bolje ukombinovani bendovi koji su, svaki na svoj specifičan način, savršeno izneli svoju viziju black metala i fenomenalnim nastupima propraćenim krajnje toplom podrškom publike, postavili standard u tome kako treba da izgleda svirka ovog tipa.\nBilo bi više nego poželjno da se nastavi trend ovakvih mini festivala na kojima manje poznati, a svakako kvalitetni izvođači, dobijaju priliku da se predstave široj javnosti, a još bi poželjnije bilo kad bi se i publika nastavila pojavljivati u broju koji je dovoljan bar toliko da ispoštuje bendove i podrži scenu. Ono što uvek treba imati u vidu pri dilemi u odlaženju na bilo koje ovakvo dešavanje je da grupe opstaju upravo zahvaljujući fanovima i njihovoj podršci, te da bez njih ni njihovo postojanje nema poentu. Postoji jedna sasvim jednostavna, a genijalna rečenica, koja se odnosi na klubove u kojima se održavaju ovakvi događaji, ali itekako može da se primeni i na same bendove i scenu, te stavi pečat na celu priču – Use them or lose them.


Protest uoči rasprave u Skupštini Srbije\nU Skupštini Srbije počela sjednica o izvještaju Vlade Srbije o dijalogu sa Prištinom, u koji je uključen i briselski sporazum.\nIspred Skupštine istovremno se održava protest.\nProtestuju pristalice desničarskih pokreta "Naši", "Dveri", "Zavetnici" i "Obraz", koji izvikuju "Kosovo je Srbija" i čitaju imena poslanika iz SNS-a, SPS-a, URS-a, DS-a, LP-a i DHSS-a, PUPS-a i SPO-a, nazivajući ih izdajnicima.\nSa okupljenima je i samostalni poslanik Borislav Pelević, koji je rekao da u Skupštini Srbije danas verovatno neće pobediti, budući da će poslanici glasati za sporazum zarad plata i funkcija. On je pozvao poslanike da poslušaju "vapaj SPC-a", da ipak ne podrže briselski sporazum.\nOko parlamenta je postavljen kordon policije, a saobraćaj blokiran, zbog čega su stvorene velike gužve u okolnim ulicama.\nRasprava o vladinom izvještaju bila je zakazana je za 11 sati, ali je počela sa 20 minuta zakašnjenja. Sjednici Skupštine prisustvuju skoro svi ministri iz Vlade, Dejan Pavićević, šef tehničkog tima Beograda tokom dijaloga s Prištinom i Marko Đurić, savjetnik predsjednika Srbije. Uoči današnje sjednice Odbor Skupštine za Kosovo, nakon žučne rasprave, usvojio je vladin izvještaj o dijalogu s Kosovom u okviru kojeg je i briselski sporazum.\nPredsjednik Skupštine Srbije Nebojša Stefanović rekao je za RTS da će poslanici na kraju dana glasati o izvještaju i dodao da očekuje da sjednica traje čitav dan, možda čak i do ponoći.\nVlada je u ponedeljak, 22. aprila, usvojila Izvještaj o dosadašnjem procesu političkog i tehničkog dijaloga sa Privremenim institucijama samouprave u Prištini uz posredovanje Evropske unije, uključujući proces implementacije postignutih dogovora.\nU tom izvještaju je i sporazum od 15 tačaka koji su u Briselu, 19. aprila, parafirali premijeri Srbije i Kosova, Ivica Dačić i Hašim Tači.


Epizoda 36: Mihajlo Popesku - DigiTalk\nEpizoda 36: Mihajlo Popesku\nPodcast / By Vladimir Kovač / 14/12/2021 14/12/2021\nDr Mihajlo Popesku je nagrađivani marketing naučnik sa bogatim primenjenim i akademskim istraživačkim iskustvom. U prethodnih 10 i više godina, bilo samostalno ili kao direktor istraživanja u vodećim istraživačkim agencijama u zemlji i inostranstvu, bio je rukovodilac i glavni istraživač na više od 70 velikih kvantitativnih istraživačkih projekata za klijente u preko 30 različitih zemalja, na projektima iz oblasti internet tehnologija, softverskih rešenja, finansija, upravljanja imovinom, robe široke potrošnje, merenja imidža i reputacije itd. Njegovo primarno iskustvo je u naprednom kvantitativnom istraživanju tržišta i primenjenoj statistici.\nMihajlo je bio i univerzitetski profesor koji je predavao metode istraživanja, primenjenu statistiku i marketing na univerzitetima u Beogradu, Notingemu, Lesteru, Nici i Liverpulu. Trenutno je koosnivač i glavni izvršni direktor za istraživanja pri londonskom marteh startapu Qudo koji pokušava da donese automatizaciju u sam proces dizajniranja istraživanja\nAko bismo trebali da skratimo njegovu biografiju, rekli bismo da je Mihajlo je marketing istraživač koji pozajmljuje dobre alate iz statistike, nauke o podacima, bihejvioralne psihologije, sociologije pa i političkih nauka.\nMihajlo Popesku Chief Research Officer @ Qudo – https://www.linkedin.com/in/mihajlopopesku/ i https://www.qudo.ai/\nNaresh K. Malhotra – Marketing Research: An Applied Orientation\n← Epizoda 35: Predrag Mihajlović\nSpecijal 03: ITSubotica2030: kada entuzijazam i udružene snage menjaju ambijent jednog grada →


Povodom poziva Zorana Drobnjaka policiji da ne kažnjava vožnju nedozvoljenom brzinom auto-putem ako nije preko 20 kilometara veća od zakonske granice – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeEkonomijaPovodom poziva Zorana Drobnjaka policiji da ne kažnjava vožnju nedozvoljenom brzinom auto-putem ako nije preko 20 kilometara veća od zakonske granice\nPovodom poziva Zorana Drobnjaka policiji da ne kažnjava vožnju nedozvoljenom brzinom auto-putem ako nije preko 20 kilometara veća od zakonske granice\n12/11/2019Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti, Za slajder0\nIzjava Zorana Drobnjaka, vršioca dužnosti generalnog direktora Javnog preduzeća „Putevi Srbije“, da će Ministarstvu unutrašnjih poslova predložiti da se na auto-putevima toleriše prekoračenje brzine umesto da se ta oblast uredi zakonskim normama podelila je stručnu javnost.\nDok jedan broj eksperata tvrdi da je reč o neoubičajenoj inicijativi koja bi u slučaju da počne da se primenjuje izazvala brojne pravne probleme u slučaju saobraćajnih nesreća, drugi pak smatraju da je tolerancija prekoračenja brzine u određenim slučajevima uobičajena u razvijenim zemljama pa bi to trebalo primenjivati i u Srbiji. Prema Drobnjakovim rečima, biće predloženo da se na delovima auto-puta gde je znakom predviđeno 130 kilometara na sat toleriše vožnja do 150 kilometara na sat, a da će na delovima gde je maksimalna brzina, primera radi, 100 kilometara na sat, moći da se vozi 120 kilometara na čas. Kako je rekao, to neće važiti za tunele, gde je, na primer, ograničenje 80 kilometara na sat.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu LJubodrag Savić kaže za Danas da nije sporno da se poveća brzina na određenim deonicama auto-puteva gde je to bezbedno, ali da ne postoji nijedan razlog da se to zakonski ne reguliše i umesto toga samo toleriše u praksi.\n– Stanje na našim auto-putevima je sada takvo da na nekim deonicama apsolutno mogu da se praktikuju brzine od 150 kilometara na sat. U nekim delovima pak, u brdskim područjima kao i u tunelima tako nešto već nije moguće i ograničenje tu i dalje treba da važi. Shodno tome, potrebno je da Vlada Srbije donese određene propise ili da se zakonski reguliše povećanje maksimalne brzine u saobraćaju. Ako se pokaže da su takva zakonska rešenja dobra, sa takvom praksom treba nastaviti i dalje. Ako se pak pokaže suprotno, onda treba vratiti ograničenje maksimalne brzine na 130 kilometara na sat – ističe naš sagovornik.\nPrema njegovim rečima, bilo bi apsolutno pogrešno da se ne donese zakonsko rešenje o povećanju maksimalne brzine vožnje na auto-putevima.\n– To nikako ne sme da bude regulisano kao usmena preporuka saobraćajnoj policiji da se takva prekoračenja brzine u određenim slučajevima tolerišu. Naprotiv, to do tančina treba zakonski regulisati kao što je to slučaj i sada. Ukoliko ne bi došlo do toga našli bi se u situaciji da bi u pravnoj sferi, primera radi prilikom tužbi na sudovima dolazilo do problema. Kao što je poznato sudije sude na osnovu zakona i propisanih pravila a ne usmenih preporuka o tolerisanju brzine kretanja vozila u konkretnom slučaju. Ako bi došlo do saobraćajne nezgode, da li bi sudiji bilo šta značilo to što policija toleriše kretanje automobila pri brzinama od 150 kilometara na sat kada je aktuelnim zakonskim rešenjima propisano da ta brzina ne bude veća od 130 kilometara na sat. Stoga je potrebno precizno propisati sve do tančina da ne bude zabune – kaže Savić.\nS druge strane, Milan Vujanić, profesor Saobraćajnog fakulteta u Beogradu, kaže da prekoračenja brzine u određenim slučajevima policija toleriše u drugim zemljama pa nema razloga da tako ne bude i u Srbiji.\n– Naši auto-putevi su sada dobri i na nekim deonicama je sasvim bezbedno voziti brzinom od 150 kilometra na sat. Kako sam ja razumeo direktor „Puteva Srbije“ je shodno tome rekao da će predložiti nadležnima da tolerišu ta prekoračenja kada za tako nešto postoji mogućnost odnosno kada ne stvara probleme u vožnji. Međutim, to istovremeno ne znači da treba menjati zakonske propise. Svugde u razvijenim zemljama ograničena je maksimalna brzina kretanja na 130 kilometara na sat. Tako treba da ostane i kod nas ali tamo gde u praksi postoji mogućnost da brzina bude veća, odnosno 150 kilometara na sat, takve brzine treba tolerisati ali samo u slučajevima kada policija proceni da ne ugrožavaju bezbednost saobraćaja – smatra Vujanić.\nPokušali smo juče da o ovom slučaju dobijemo i mišljenje nadležnih, konkretno Jasmine Milošević, direktorke Agencije za bezbednost saobraćaja, ali nismo uspeli.\nDeset odsto odbornika preletelo u poslednje tri godine u Srbiji


Milorad Dodik i Željka Cvijanović, Foto: AP / Darko Vojinović, Beta / Slobodan Miljević\nPODSTICAO NA TEROR\nHalilović je tražio snajperistu, piše Srpskainfo, koji bi ubio funkcionere Republike Srpske\nHalilović je tražio snajperistu, piše Srpskainfo, koji bi ubio funkcionere Republike Srpske.\nPortparol MUP Srpske Mirna Miljanović rekla je, navodeći inicijale osumnjičenog, da je Uprava za borbu protiv terorizma i ekstremizma MUP Srpske podnela Republičkom tužilaštvu izveštaj protiv Halilovića zbog sumnje da je počinio krivično delo "javno podsticanje na terorističke aktivnosti".\n"On je osumnjičen da je 23. januara ove godine na svom Fejsbuk profilu izneo lične ideje kojima je podsticao na terorističke radnje, pozivajući na otvorenu likvidaciju najviših zvaničnika Republike Srpske" pojasnila je Miljanovićeva.\nHalilović je, prema nezvaničnim informacijama, na svom profilu pokrenuo inicijativu da se angažuje snajperista kako bi ubio Dodika i Cvijanovićevu.\n"Osim protiv zvaničnika, Halilović je pozivao i na napade na narod u Republici Srpskoj. On je tražio da se angažuje iskusni snajperista koji bi ispunio njegove zahteve. Ove pretnje su shvaćene ozbiljno i Uprava za borbu protiv terorizma i ekstremizma je odmah reagovala" rekao je izvor portala.\nOn je pojasnio je da je ova Uprava prvo utvrdila da nije reč o lažnom profilu i da je korisnik upravo Halilović. Tokom istrage ostvarena je i saradnja s MUP Tuzlanskog kantona, jer on živi na području Lukavca.\n"Policija je pretresla kuću i objekte koje on koristi. Tom prilikom pronađeni su pištolj i ručna bomba, mobilni telefoni i propagandni materijal. Reč je o radikalnom propagandnom materijalu" objasnio je i dodao da je za sada utvrđeno da Halilović nije pripadnik vehabijskih ili selafijskih pokreta.\n(Espreso.rs / RTRS)\nZijad HalilovićOsumnjičeniMilorad DodikŽeljka CvijanovićHapšenjeBiH


Mermerni Radijatori - Marble Home - MI SLUŽIMO VAMA!\nWiFi Pametni mermerni radijatori\nAkcijske cene mermernih radijatora\nNIŽI TROŠKOVI STRUJE\nMermerni radijatori omogućavaju Vam zdravo i ekonomično grejanje uz veliku uštedu električne energije, toplota zrači ravnomerno i zagreva prostorije. Ujednačeno toplotno zračenje, koje dolazi iz prirodnog kamena, stvara zdravu mikroklimu u zagrevnoj prostoriji.\nDa li ste znali da disanje suvog vazduha koji proizvode klime, TA peći, sobne grejalice, konvektorski radijatori mogu prouzrokovati respiratorne tegobe poput astme, bronhitisa, sinusitisa i krvarenja iz nosa. Disanje suvog vazduha takođe može prouzrokovati dehidraciju jer se telesna tečnost istroši tokom disanja.\nInovacije i garancije\nSa jedne strane naše radijatore odlikuje mnoštvo inovacija koje su stvorene kako bi vam olakšale život. Dok sa druge naši radijatori odišu jednostavnošću i elegancijom, čineći tvoj dom mestom u kom češ rado provoditi vreme i uživati. Uz sve to dobijate i 5 godina bezbrižnosti zato što verujemo u kvalitet naših proizvoda.\nNaš pametni radijator analizira temperaturu Vaše sobe u realnom vremenu i prilagođava je Vašim potrebama pomoću mobilne aplikacije koju dobijete uz kupovinu radijatora. Takođe nudi opciju za praćenje utroška električne energije kako bi u svakom trenutku znali koliki je Vaš mesečni račun za grejanje.\nNiži troškovi grejanja za 30%\nBez mogućnosti alergije na prašinu\nBez sušenja vazduha\nDaljinska kontrola grejanja\nIzraz „čvrst kao stena“ dolazi do izražaja kada objašnjavamo kvalitet ovih radijatora, pošto su izuzetno izdržljivi i otporni, pa ne zahtevaju praktično nikakvo održavanje. Ove brojne ekonomske i fizičke prednosti sadržane su u estetski lepom dizajnu koji unosi dodir elegancije u vaš dom. Toplota radijatora najviše zrači kroz njegovu prednju stranu, a mogućnosti ‘’skladištenja’’ toplote koje pruža prirodni kamen znači uštedu od 50% više energije u poređenju sa grejalicama, norveškim (konvektorskim) i uljanim radijatorima. Sve ovo pruža ne samo jeftinu alternativu grejanja, već i veoma efikasnu i ekološku.\n“Stari Rimljani su još pre 2000 godina koristili prednost mermera za zagrevanje svojih domova.”\nPozovite i pitajte šta Vas interesuje!


Lažni plastični hirurg Sava Knežević (23) iz Batajnice u svojoj “ordinaciji” imao je okačeno nekoliko diploma. Kako "Blic" saznaje, dve su s edukacije koje organizuje kompanija Elpida Medikal iz Beograda, a gde je navodno završio osnovni i napredni kurs estetske medicine.\nLažni hirurg je osakatio na desetine ljudi, a uhapšen je jutros posle bekstva i skrivanja sa majkom, cvećarkom Danijelom, koja je imala ulogu medicinske sestre. Na zidovima ordinacije u centru Beograda na Terazijama bilo je desetak različitih diploma i sertifikata, koje je trebalo dodatno da ubede žrtve da su na pravom mestu i u stručnim rukama.\nKasapin Knežević, inače maser, koji je završio prvu godinu stomatologije, okačio je diplome kursa koji organizuje Elpida Medikal i koji su namenjeni doškolavanju lekara. Inače, prostorije Elpide Medikal i takozvane ordinacije Kneževića deli bukvalno jedna ulica. U Elpidi Medikal potvrđuju za "Blic" da su i oni upoznati sa fotografijama na kojima je Knežević dobio njihovu diplomu.\n- Ne on nije završio naš kurs. To je laž i falsifikat. Te diplome su iz 2016. godine i nije mogao da pohađa kurs tada zbog svojih godina. Sve je falsifikovao i na tim diplomama nema našef pečata i piše Beograd - Pariz a mi nemamo ništa s Parizom - tvrdi za “Blic” predstavnica Elpide Medikal koja se predstavila kao Vera.\nLAŽNOM HIRURGU KASAPINU pomagala MAJKA CVEĆARKA: Glumila medicinsku sestru, naplaćivala JEZIVE ZAHVATE u improvizovanoj operacionoj sali u zastakljenoj terasi na Terazijama\n"Hteo je da mi topi hrskavicu" PAO JE SAVA, LAŽNI HIRURG Ovo su naši poznati koje je unakazio (FOTO\nInače, lažni hirurg koji je pojedinim svojim pacijentima ne samo unakazio lice već im ugrozio i život lažirao je i godinu rođenja. On se predstavljao kao devet godina stariji nego što jeste. Umesto 1998. kao godinu rođenja navodio je 1989.\nTako je sa svega 19 godina držao predavanja doktorima u klinici “La clinique de Paris” u Tirani. Na internet stranici ove klinike objavljen je snimak na kome se Knežević hvali vrhunskim tretmanima koje radi. Kako "Blic" saznaje, operisao je albansku pevačicu Čiljetu (Ciljeta Xhilaga).\nLažni hirurg nije se libio da daje komentare javno i "Blic" je pronašao jedan od njegovih retkih intervjua. Pre nekoliko godina 2018. godine predstavio se kao "akademik regenerativne, antiejdžing i estetske medicine" i davao stručnu analizu kako je kojoj poznatoj ličnosti urađen zahvat. On je "otkrio" i da devojke često dolaze u njegovu ordinaciju sa slikama poznatih ličnosti i zahtevaju od njega da učini da izgledaju baš kao njihovi idoli.\nTako je lažni hirurg govorio kako devojke dolaze kod njega sa nerealnim zahtevima.\n- Devojke često dolaze sa nerealnim zahtevima i slikama poznatih ličnosti. Uglavnom mi pokazuju slike članova porodice Kardašijan, Emine Jahović i Jelene Karleuše. Pre nego što se dogovorimo oko intervencije, ja im kažem da li mogu da im ispunim želje ili ne - pričao je 2018 "dr Sava Knežević".