Pregled Pitanja dana: Pet institucija – nijedan odgovor | Insajder\nPregled Pitanja dana: Pet institucija – nijedan odgovor\nO tome koliko su srpske institucije otvorene za javnost najslikovitije pokazuje Insajderova rubrika Pitanje dana. Naime, tokom prethodne nedelje, novinari Insajdera su pokušali da dobiju odgovore na različita pitanja od Vlade Srbije, Javnog preduzeća Srbijagas, Ministarstva energetike i Ministarstva pravde. Međutim, broj odgovora koje smo dobili je – bukvalno - ravan nuli.\nFoto: Ilustracija/Insajder / Pregled Pitanja dana\nKakav je interes države da štiti biznismene sa Interpolove poternice – na to pitanje smo ove nedelje pokušali da dobijemo odgovor od Ministarstva pravde. Slučajevi dvojice biznismena iz zemalja regiona – Bugarina Cvetana Vasileva i Rumuna Sebastijana Gice - protiv kojih se u matičnim državama vode krivični postupci, a koji uspevaju da izbegnu suđenje samo zahvaljujući tome što država Srbija odbija zahteve za njihova izručenja, ili ih drži na „čekanju“ – klasičan su primer apsurdnosti i selektivnosti srpskog pravosuđa.\nRumunski biznismen i političar Sebastijana Gica, koga gone rumunski istražni organi zbog korupcijskog slučaja povezanog s posetom bivšeg britanskog premijera Tonija Blera Rumuniji 2012, i koji je u Rumuniji optužen za više krivičnih dela, prošle nedelje je dobio azil u Srbiji čime je konačno odbijen zahtev rumunskih vlasti za njegovim izručenjem a koji datira još od aprila prošle godine. Ovaj postupak je sproveden relativno efikasno ako se uzme u obzir da bugarske vlasti od srpskih državnih organa čekaju konačnu odluku o izručenju svog državljanina, biznismena Cvetana Vasileva – četiri godine. Zbog odbijanja da izruči Vasileva, bugarske vlasti prijavile su Srbiju 2016. nadležnim telima Saveta Evrope.\nPitanja koja su bila namenjena Ministarstvu pravde greškom nisu prosleđena pres službi ovog ministarstva. Zbog nastale greške i činjenice da je u tekstu navedeno da odgovore nismo dobili iako su pitanja postavljena, Insajder se izvinjava Ministarstvu.\nInteresantno je da su i Gica i Vasilev poslovali u Srbiji, ali i negovali veze sa domaćim političarima.\nMeđutim, za razliku od dvojice biznismena, turski državljanin kurdskog porekla Dževdet Ajaz koji je u Srbiju krajem prošle godine pobegao pošto je osuđen na 15 godina zatvora za rušenje ustavnog poretka Turske, izručen je brzopotezno uprkos dopisu Komiteta Ujedinjenih nacija, ali i mišljenja Evropskog suda za ljudska prava.\nZbog svega navedenog, novinari Insajdera poslali su sledeća pitanja Ministarstvu pravde:\n- Kakav je interes države Srbije da štiti biznismene sa Interpolove poternice?\n- Da li je zvanično odbijen zahtev za izručenje bugarskog državljanina Cvetana Vasileva?\nInformacije o izgradnji gasovoda pod velom tajne\nSrbijagas kao javno preduzeće koje upravlja imovinom svih građana, godinama skriva precizne informacije o efektima ugovora o gasifikaciji gradova i opština. Ukupna vrednost ovih ugovora je, prema istraživanju Insajdera, premašila 370 miliona evra. Javnost istovremeno nema precizne informacije koliko je gasovoda izgrađeno, kada je i kako Srbijagas plaćao, i da li će neko snositi odgovornost za to što su, kako je utvrđeno, plaćani čak i nezavršeni poslovi.\nU odgovoru koji je redakciji Insajder stigao od ovog preduzeća ove nedelje, i to nakon deset meseci od podnošenja zahteva, predstavnici Srbijagasa tvrde da su „mesecima pretraživali“ po svojoj arhivi, ali da nisu mogli da nađu ugovore pod nazivom koji je naveden u zahtevu Insajdera.\nZato smo ove nedelje uputili nova pitanja Javnom preduzeću Srbijagas, Ministarstvu energetike i Vladi Srbije:\n- Da li je, koliko i kojoj firmi Srbijagas naplatio penale zbog kašnjenja radova?\nOdgovori ove nedelje nisu stigli, a nadamo se da na povratnu informaciju od institucija koje postoje radi svih građana ove zemlje, nećemo ponovo morati da čekamo 10 meseci.\nLondonski sud za međunarodnu arbitražu, u maju ove godine, doneo je presudu prema kojoj je Železara Smederevo dužna da plati odštetu u iznosu od 12,4 miliona dolara plus pripadajuće kamate, firmi Petera Kamaraša HPK Menadžment, koja je od marta 2015. do polovine 2016. upravljala smederevskom Železarom.\nHPK je od Arbitražnog suda tražio da država Srbija, kao tadašnji vlasnik Železare, zajedno sa Železarom plati odštetu, ali je sud u Londonu odlučio da je dužnik samo Železara. Ipak, s obzirom na činjenicu da je država Srbija aprila 2016. godine prodala najveći deo imovine Železare kineskom Hestilu, postavlja se pitanje da li je ipak država zapravo ta koja će morati na kraju da isplati odštetu firmi HPK Menadžment što traže i Kamarašovi advokati pred sudom u Vašingtonu.\n- Ko će da plati višemilionski dug Železare prema firmi Petera Kamaraša?\n- Ako država Srbija na kraju bude plaćala dug po odluci Londonskog suda za međunarodnu arbitražu, kada će taj dug biti isplaćen?\nUprkos tome što odgovore na pitanja ove nedelje nismo dobili, novinari Insajdera će nastaviti da insistiraju na njima i u narednom periodu.


Neiskorišten finansijski resurs - Bife\nOd decembra 2018. godine, u zadnja četiri mjeseca, Federacija Bosne Hercegovine je izvršila jednu emisiju petogodišnjih obveznica, a tokom 2019.g. zasada nijednu. Emisija (20 miliona KM) je prodata po do sada najnižoj kamatnoj stopi (precizniji naziv je stopa prinosa do dospjeća) od 0,91% (vidjeti grafikon), a i prethodna emisija petogodišnjih obveznica (decembar 2017.g.) je prodata po, za to vrijeme, rekordno niskoj kamatnoj stopi od 1,2%.\nOd početka 2019. godine Republika Srpska je na BLSE emitovala dvije emisije petogodišnjih obveznica i zadužila se za oko 75 miliona KM. Iako kamatna stopa pada ona je još uvijek značajno viša od one na javni dug Federacije BiH. Kamatna stopa u zadnjoj srpskoj emisiji (2,2%) je oko dva ipo puta viša od kamatne stope na zadnju emisiju petogodišnjih obveznica FBiH (0,91%). Ovolika razlika koja se u bankarskoj struci mjeri u bazičnim poenima (100 b.p. je jedan procentni poen) i koja iznosi 129 b.p. (2,2%-0,91%) bi trebala izazvati veliku zabrinutost u Ministarstvu finansija Republike Srpske/MinFin jer ona izlaže Srpsku većim troškovima finansiranja unutrašnjeg duga u odnosu na Federaciju, a i pokazatelj je većeg rizika finansiranja.\nPreko razlike u kamatnoj stopi investitori poručuju da očekuju veće finansijske probleme u poslovanju sa Srpskom, nego sa Federacijom. Razlika u kamatnim stopama je jednim djelom posljedica razlike u visini ukupnog duga. Ako MinFin želi smanjiti kamatnu stopu treba smanjiti ukupni dug (u % BDP) i približiti ga Federalnom , ali to je vrlo lako reći, a vrlo teško učiniti, jer smanjenje javnog duga vodi ka smanjenju javne potrošnje i padu ekonomske aktivnosti (pod uslovom da je sve ostalo jednako). U dugom roku ovo bi ipak trebala biti strategija upravljanja javnim dugom Srpske, ako bh skupština ne odluči da CBBiH može kreditirati domaća pravna lica.\nU međuvremenu, u narednih godinu dana, Srpska bi se trebala zaputiti u Sarajevo, na Sarajevsku berzu/SASE i provjeriti koliku kamatnu stopu nudi Srpskoj taj segmenat bh finansijskog tržišta. Ako su kupci srpskih obveznica na Banjalučkoj berzi/BLSE pretežno iste one banke koje daju kredite javnim preduzećima u Srpskoj, onda srpski unutrašnji dug pretežno finansiraju banke sa sjedištem u Srpskoj sa rjetkim i marginalnim izuzecima (npr. Raiffeisen bank d.d Sarajevo) pa tako ostaje neiskorištena opcija zaduživanja na SASE.\nBanke sa sjedištem u FBiH pretežno “igraju” na SASE. Mjereno aktivom banaka sa sjedištem u Federaciji BiH SASE je značajno likvidnije tržište od BLSE. Aktiva samo dvije banke u FBiH, Raiffeisen bank d.d Sarajevo i UniCredit Bank d.d. Mostar, je veća od aktive cijelog bankarskog sektora Republike Srpske tj. od aktive svih banaka koje imaju sjedište u Srpskoj.\nSrpska na SASE može početi sa kratkoročnim emisijama male vrijednosti da bi testirala “novo” tržište. Ako kamatne stope na srpski dug na SASE budu povoljnije od onih na BLSE Srpske može nastaviti sa emisijama obveznica na SASE. Na taj način se postižu tri cilja: 1) Niži troškovi finansiranja javnog duga, 2) Diverzifikacija izvora finansiranja javnog duga 3) Smanjenje pritiska na bankarski sektor Srpske da učestvuje u finansiranju javnog duga Srpske.\nEventualni gubitak “nacionalnog ponosa” ne bi trebao biti razlog da se Srpska ne zaputi u Sarajevo na SASE, a uvjek se može vratiti na BLSE ili istovremeno biti prisutna i na BLSE. Kolektivna sujeta, ako postoji, treba ustupiti mjesto ekonomskom pragmatizmu i finansijskom računu. Ako se Srpska mogla zadužiti na Bečkoj berzi, zašto se ne bi mogla zadužiti i na Sarajevskoj berzi?\nNa berzama se promeću novac i finansijski instrumenti, a ne teško mjerljive, subjektivne i neekonomske veličine poput nacionalnog ponosa i kolektivnih predrasuda.\nAko Srpska želi viši kvalitet upravljanja unutrašnjim dugom i niže kamatne stope na javni dug, umjesto dvosmjerne finansijske komunikacije BLSE – Srpska, treba pokušati sa trosmjernom … BLSE – Srpska – SASE.\nSASE je finansijski resurs koji Republika Srpska još uvijek nije ni pokušala iskoristiti.\nPrevious Previous post: Nevaljala djeca zone evra i pacta sunt servanda\nNext Next post: Crno-bijeli svijet\nPeti razlog za uvođenje kredita emisione banke: “Kamatna stopa na javni dug, II dio” (1.051)


Generalna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju (RČ) Majlinda Bregu smatra da se region Zapadnog Balkana nalazi na prelazu između istočnog i zapadnog dela sveta i da zato može biti sigurna luka za ulaganja, koja istovremeno nudi i lak pristup globalnom tržištu.\nStrani investitori su prepoznali postojeće mogućnosti na Zapadnom Balkanu, a kao rezultat toga region je u protekloj godini zabeležio priliv jedne milijarde evra direktnih stranih investicija, navela je Bregu u tekstu za "Euromoney-ev Global Markets" magazin, saopšteno je iz RČ.\n- Povezivanje tržišta, ljudi, integrisanje šest ekonomija Zapadnog Balkana u jedinstveno evropsko tržište. To je razlog koji stoji iza Regionalnog ekonomskog prostora Zapadnog Balkana čiji je cilj da se okupe robe, usluge, investicije, poslovna zajednica i kvalifikovani radnici ovih šest ekonomija - navela je Bregu.\nVučić sa sekretarkom RSS o povezivanju regiona, ukidanju rominga i priznavanju diploma\nRaste zadovoljstvo ukupnim stanjem u regionu "Trećina privrednika planira zapošljavanje"\n- Gledajući kroz objektivne pokazatelje, u posljednjih nekoliko godina, region je ostvarivao neprekidan ekonomski rast (trend od 3,5 posto u 2019. i 3,8 posto u 2020. godini). Ipak, BDP po glavi stanovnika na Zapadnom Balkanu je manji od trećine najbogatije zemlje članice EU Nemačke, dok je prosečna zaliha direktnih stranih investicija po glavi stanovnika na Zapadnom Balkanu manja od polovine zalihe direktnih stranih investicija po glavi stanovnika zemalja članica Evropske unije iz Istočne Evrope i čini tek jednu sedminu evropskog proseka - navodi Bregu.\nBrega navodi da region mora pronaći način da se poveže\nNavodi da je RČ okupio vlade i privrednike iz regiona da zajedno sa njima rade na omogućavanju slobodnog protoka investicija, ljudskog kapitala i komunikacija, čiji će rezultati imati direktan uticaj na privrednike i kvalitet života građana.\nOna navodi da skoro 70 odsto privrednika podržava RČ u ovoj zamisli i smatra da je regionalna saradnja važna za njihovo poslovanje.\nBregu zaključuje u tekstu da se radi o ambicioznom, mada svakako ne i jedinom poduhvatu u programu rada RČ, "pri čemu smo itekako svesni da će ekonomsko pomirenje regiona doprineti prosperitetu svih nas."\nBrnabić i Bregu o saradnji Srbije i Regionalnog saveta za saradnju\nOSUĐENA NA DVE GODINE I ŠEST MESECI ZATVORA Bivša potpredsedavajuća PD FBiH „delila“ novac građanima, koji su joj vraćali


Press Online :: Društvo :: Humanitarna pomoć porodicama u Krupnju / print=true\nHumanitarna pomoć porodicama u Krupnju\nHumanitarna organizacija "Srbi za Srbe", u saradnji sa kompanijama Elsis i Avista iz Beograda, isporučila je vrednu humanitarnu pomoć od 24 komada bele tehnike porodicama u Krupnju, vrednu 660.000 dinara, saopštila je danas ta organizacija.\nHumanitarna pomoć - 7 kombinovanovanih frižidera, 7 zamrzivača, 5 veš mašina, 4 šporeta i jednog šporeta na drva, isporučena je za ukupno 17 porodica u Krupnju.\nOrganizacija "Srbi za Srbe" pokrenula je sredinom maja veliku akciju pomoći ugroženim domaćinstvima pod nazivom "Borba protiv poplava" u Srbiji i Republici Srpskoj, čija su imanja pogođena polavom.\nU sklopu akcije, do sada je pomoć organizacije isporučena za 260 porodica u Paraćinu, Trsteniku, Valjevu, Kraljevu, Obrenovcu, Svilajncu, Velikim Crljenima i Krupnju i to u vrednosti od 11 miliona dinara.\nU naredne tri nedelje pomoć će dobiti i postradale porodice u Republici Srpskoj.\nPrva faza akcije "Borba protiv poplava" ima za cilj da obezbedi 1.000 aparata bele tehnike za oko 500 porodica iz Srbije i Republike Srpske, piše u saopštenju.


Vikend novine tvrde: Organizacija "Odupri se" organizuje protest kako bi opravdala uloženi novac\nPavićević: Čučka nije napustio Crnogorsku zbog neslaganja sa mnom\nPredsjednik Crnogorske Vladimir Pavićević negirao je navode da je bivši funkcioner Crnogorske Miodrag Čučka napustio Crnogorsku zbog ličnog neslaganja sa politikom predsjednika stranke.\nMitropolija: Amfilohije se nije sastajao sa liderima opozicije\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije nije se sastao sa liderima opozicionih partija, kako su sinoć prenijeli pojedini portali, saopteno je Danu iz Mitropolije.\nsubota, 07 decembar 2019 08:02\nPokret “Odupri se” danas organizuje protest u Podgorici kako bi ispunio obavezu prema jednoj nevladinoj organizaciji koja dobija novac iz evropskih fondova, koja im je, navodno, dala 40. 000 eura za organizovanje okupljanja građana u 2019. godini. Prema nezvaničnim saznanjima Vikend novina, taj novac nije u potpunosti potrošen, pa je bilo neophodno organizovati proteste do kraja ove godine.\nTako pokret “Odupri se”, osim što je na političkom tržištu Crne Gore u stalnoj potrazi za partnerima i podrškom, sada i na finansijskom tržištu jer mora, navodno, opravdati sredstva o kojima se nije mnogo govorilo ove godine.\nVikend novine su uputile pitanja pokretu “Odupri se” o eventualnim donacijama, donatorima i iznosu dobijenih sredstava, ali nijesu dobile odgovor.\nPodsjetimo, predstavnici “Odupri se” su polovinom maja ove godine boravili u Briselu. Saopštili su tada da su zadovoljni porukama koje su tamo dobili i da očekuju podršku u svojim budućim aktivnostima. Kazali su da su delegaciju pokreta u Briselu primili predstavnici iz deset zemalja Evropske unije, uključujući Francusku i Njemačku, te da su dobili pozitivne komentare zbog činjenice da su u Crnoj Gori, do tada, organizovali deset mirnih protesta i uspjeli da objedine opoziciju.\nNa drugoj strani, delegacija Evropske unije u Podgorici saopštila je da institucije EU ne stoje iza posjete delegacije pokreta “Odupri se” Briselu.\n“Posjetu nijesu organizovale institucije EU i mi nijesmo upoznati sa bilo kakvim očekivanim rezultatima te posjete”, saopšteno je tada iz Delegacije EU.\nI pored insistiranja medija, iz “Odupri se” nikada nisu saopštili ko je organizovao ovu posjetu i sa kim su se sreli u Briselu.\nLider pokreta “Odupri se” Džemal Perović, nakon posjete Briselu, u izjavi za medije nije želio da saopšti ko im je organizovao posjetu, navodeći da su se sreli sa predstavnicima različitih struktura na različitim nivoima, čije identitete ne može otkriti, ali da su naišli na razumijevanje i da će u Briselu za njihovu “borbu imati dugoročnu podršku”.\nPerović je tom prilikom saopštio da su “otišli na poziv prijatelja iz Brisela”.\nIpak, protesta će i danas biti, bez obzira na brojnost i na činjenicu da nema ništa novo da se kaže. Pad energije, loša saradnja sa partijama, odugovlačenje i sve ostalo što je “krasilo posljednje proteste moraju biti zanemareni jer je, izgleda, neophodno opravdati sredstva koja su dobijena”.\nViše iz ove kategorije « Nikolić: Opozicija već priprema alibi za gubitak izbora Novi protest pokreta "Odupri se", Grdinić: Moramo biti istrajni »


VISOK KVALITET USLUGA SRPSKIH DOMAĆINA: Srbija u top deset svetskih destinacija\nMALTRETIRAO RADNICE I UKRAO GRICKALICE: Pogledajte kakav je haos napravio 245\t617\nSlavica Tomčić\t 14.01.2019. 16:01h 16:10h\nČuveni portal Booking.com na osnovu ocena turista napravio je listu zemalja u kojima su oni najzadovoljniji gostoprimstvom, a naša zemlja zauzela je deveto mesto\nStigla je najmerodavnija potvrda da su srpski domaćini jedni od najgostoljubivijih na svetu i to od samih gostiju, prema čijim utiscima je internet portal Booking.com sastavio rang-listu od 10 zemalja čiji su građani najljubazniji, a među njima se našla i Srbija.\nPrema prikupljenim recenzijama gostiju o smeštaju u kome su bili, Srbija je zauzela deveto mesto, a pored nje na listi su Austrija, Češka, Poljska, Novi Zeland, Tajvan, Rumunija, Mađarska, Irska i Grčka. Na osnovu ocena gostiju, napravljena je i lista najgostoprimljivijih destinacija na kojoj su Goreme (Turska), Slunj (Hrvatska), Eluanbi (Tajvan), Nijagara (Kanada), jezero Tekapo (Novi Zeland), Bendigo (Australija), Njuport (SAD), Nozava Onsen (Japan), Fernando de Noronja (Brazil) i El Halten (Argentina).\nMarija Labović, direktorka Turističke organizacije Srbije, ističe da činjenica da je, po oceni turista, Srbija u svetskom vrhu po gostoljubivosti pokazuje s kakvim utiskom oni odlaze iz naše zemlje. - To nas čini ponosnim i daje nam vetar u leđa da verujemo da ćemo imati još više turista. Generalno turisti vole da čuju mišljenja drugih koji su već posetili neku destinaciju i na to se najviše oslanjaju pri odluci gde će putovati. To deveto mesto na svetu po gostoljubivosti je izuzetan uspeh jer to pokazuje da turisti iz Srbije odlaze zadovoljni i da će rado da se vrate.\nMiroslav Knežević, državni sekretar za turizam u Ministarstvu turizma, ističe da je visok plasman Srbije važan. - Gosti su zadovoljni i to kazuju pozitivnim ocenama i komentarima na portalima, a Booking.com, kao jedan od najvećih i najzastupljenijih onlajn distributivnih sistema, omogućava da se ti pozitivni komentari i ocene prikazuju širom sveta. Očekujemo da će nam to doneti mnogo i u promotivnom smislu i da će Srbija, pored toga što je dobro pozicionirana kao bezbedna zemlja, istaći i gostoljubivost i da će privući nove goste.\nTop 10 najgostoljubivijih zemalja sveta:\n1. Austrija 2. Češka 3. Poljska 4. Novi Zeland 5. Tajvan 6/7. Rumunija i Mađarska 8. Irska 9. Srbija 10. Grčka\nSrbijaTop destinacija9. mestomeđu 10 zemaljaMarija LabovićTOS


Olimpijska baklja i ovog puta bila povod za proslavu ali i proteste\nHiljade ljudi prisustvovalo je nošenju Olimpijske baklje duž čuvenog Kineskog zida, uoči večerašnjeg otvaranja letnje Olimpijade. Prenošenje baklje počelo je nakon ceremonije na Badalingu, popularnom delu čuvenog spomenika, čije delove nije bilo moguće videti zbog guste izmaglice.\nOlimpijska baklja je i ovog puta bila povod za proslavu, ali i proteste. Kineske vlasti danas su pritvorile trojicu kineskih aktivista za zaštitu ljudskih prava, nakon što su, drugi dan za redom, protestovali na trgu Tjenanmen.\nČetiri pro-tibetanska demonstranta juče su deportovana zbog organizovanja protesta u Pekingu. Više od 40 olimpijskih sportista potpisalo je peticiju kojom se Kina poziva da iznađe mirno rešenje za situaciju na Tibetu, kao i da poštuje i zaštiti osnovna ljudska prava.


Američki SEC naglašava svoj ICO vodič usred tekuće regulativne rasprave\nBTC $36.242 -3,03%\nBNB $368 -3,39%\nSOL $90 -5,18%\nKratko predstavljanje ICO projekta od SEC-a sadrži pregled pitanja kao što su registracija hartija od vrednosti, finansijski rizik i druge obaveze.\nAmerička Komisija za hartije od vrednosti (SEC) ponovo naglašava svoje smernice za ICO projekte u jednom tvitu 10. februara, dok se napori da se formalizuje sektor nastavljaju.\nPosebna sekcija sajta SEC-a sada navodi pet aspekata ICO-a koje SEC smatra neophodnim, kao i poseban odeljak za investitore i profesionalce na tržištu.\nSadržaj postoji još od marta prošle godine, a čini se da je SEC odlučio da ponovo privuče pažnju na smernice putem društvenih mreža.\nMaterijal ostaje najpristupačnije izdanje o ICO sektoru od strane SEC-a, koje dolazi u obliku korisničkog vodiča umesto tehničke literature.\nPet navedenih aspekta sumiraju trenutnu perspektivu organizacije. Ovo uključuje potvrdu da token koji izdaje ICO može da bude hartija od vrednosti koga treba SEC da registruje, bez obzira kako ga ICO definiše.\nVodič takođe upućuje na poznate rizike za investitore i traži od njih da sami urade svoje istraživanje pre nego što ulože kapital.\n“Kompanije i pojedinci sve više razmatraju ICO projekte kao način za prikupljanje kapitala ili učešća u investicionim mogućnostima”, navodi se u sažetku vodiča.\n“Iako ove digitalne imovine i tehnologija koja stoji iza njih predstavljaju novo i efikasno sredstvo za obavljanje finansijskih transakcija, one takođe dovode do povećanog rizika od prevare i manipulacije jer su tržišta za ovu imovinu manje regulisana od tradicionalnih tržišta.”\nProšle nedelje, predsednik SEC-a Džej Klejton dao je značajno svedočenje o ICO projektima kao deo rasprave o kriptovalutama, ističući potrebu za zaštitu investitora.\nKomesar SEC-a, Hester Pirs, izjavila je u petak 8. feburara da odlaganje kripto regulative omogućava veću slobodu za sektor kako bi sam napredovao.\nMeđutim, kombinovani napori dolaze u vreme kada je ICO sektor samo deo onogo što je predstavljao kada je u pitanju tržišna kapitalizacija. Kao što je Cointelegraph izvestio, neki ICO tokeni sada se trguju značajno ispod svoje cene u trenutku emitovanja, dok su mnogi izgubili više od 90% svoje vrednosti.\nU decembru, Artur Hejs, izvršni direktor kripto berze sa sedištem u Hong Kongu BitMEX, izjavio je Cointelegraph-u da očekuje ponovo oživljavanje ICO tržišta do 2020. godine.


Nikolić očekuje od SANU da se izjasni o Kostićevoj izjavi - 18.10.2015, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je da od Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) očekuje da se izjasni o stavu svog predsednika, profesora... 18.10.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, tomislav nikolić, vladimir kostić, sanu\n18:43 18.10.2015 (Osveženo: 18:55 18.10.2015)\n© Tanjug / Zoran ŽestićGovor Tomislava Nikolića u SANU\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je da od Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) očekuje da se izjasni o stavu svog predsednika, profesora Vladimira Kostića, da je Kosovo de fakto i de jure izgubljeno za Srbiju, kao i da je savez s Rusijom veštačka alternativa, te da Srbija „povraćajući treba da uđe u taj raj od Evropske unije“.\nNikolić je od SANU takođe zatražio da se izjasni može li posle takve izjave Kostić da ostane na njenom čelu.\n„Predsednika Nikolića veoma je iznenadila, da ne upotrebimo mnogo grublju reč, izjava predsednika SANU, profesora Vladimira Kostića“, saopštila je predsednikova pres-služba.\nProfesor Kostić je, kako je navedeno u saopštenju, javno izneo mišljenje koje je suprotno interesima Srbije i suprotno uverenjima velike većine građana Srbije.\n18 Oktobar 2015, 15:41\n„U trenutku kada država vodi tešku borbu da uprkos strahovitim pritiscima, primeni duplih standarda od strane onih koji promovišu nezavisnost Kosova, Srbija nije učinila nijedan korak koji bi doprineo da samoproglašena nezavisnost bude realnost. Razgovori se vode kako bi građani Srbije zajedno sa Pokrajinom mogli da žive normalno, bez straha od ratova, bezbedno i slobodno“, piše u saopštenju.\nPredsednik Srbije je naglasio da su oni koji danas vode državu izabrani da ne izdaju Kosovo, da pokušaju da ubede evropske prijatelje da Srbija može da bude deo evropske porodice zajedno s Kosovom i Metohijom.\n„Na kraju krajeva ni pet članica Evropske Unije nije priznalo ’Kosovo‘. Kako bi Srbija mogla da prizna, a njenih pet evropskih prijatelja nije to učinilo? Ako pogledamo malo dalje, šta bi se desilo kasnije, da se tu ispred naših očiju formira Islamska država? Pa da krene na ostatak Srbije?“, naglašava Nikolić.\nPovodom izjave Kostića da je savez Srbije s Rusijom veštački, Nikolić je podsetio da je istorija dva naroda toliko isprepletana da u njoj ničeg veštačkog nema.\n12 Oktobar 2015, 14:59\n„Naprotiv, naše prijateljstvo je duboko i iskreno. Srbija nikada neće zaboraviti zahvalnost Rusiji zbog oslobođenja od Turaka u Balkanskim ratovima, car Nikolaj je izgubio glavu i imperiju između ostalog, zato što je u Velikom ratu pomogao Srbiji. Ne smemo zaboraviti šta je Rusija učinila za Srbiju u Drugom svetskom ratu“, naveo je Nikolić.\nOn je istakao da je Srbija prijatelj Rusije i da ni profesor Kostić, ni on sam, niko to ne može pokvariti zbog zajedničke istorije, duhovnih i prijateljskih veza. Srbija, dok je predsednik Nikolić njen predsednik, neće uvesti sankcije Rusiji, a prijateljstvo se može samo učvrstiti.\n„Srbija dugi niz godina čeka da se Akademija izjasni o ključnim pitanjima koja se postavljaju, da iznese svoj zajednički stav i da se postigne konsenzus o donošenju najvažnijih odluka koje se tiču budućnosti i napretka naše nacije. Sve važne institucije i ustanove su davale svoj stav, ponekad podršku, ponekad ne, ali postoji uverenje o zauzetoj poziciji. Ali ne i od najvažnije institucije koja bi trebalo da bude intelektualni krem srpskog društva. Možda je bolje da je ostalo tako“, zaključio je Nikolić.


PROPIS ZAKINUO MAME NA SELU: Naknada na porodiljskom im se obračunava na osnovu 24 uplate, umesto na 18 | Novosti.RS\nOne se tiču vremenskog perioda na osnovu kog se obračunava osnovica za naknade po osnovu rođenja i nege deteta za mame poljoprivrednice.\nU Centru za mame objašnjavaju da će se naknada zarade porodilja poljoprivrednica obračunavati najverovatnije kao i kod ostalih osiguranica na osnovu uplate doprinosa u poslednjih 18 meseci, umesto sadašnja 24 meseca. To će se dogoditi za šest meseci, kada počne dejstvo odluke Ustavnog suda.\n- Odlaganje primene za šest meseci verovatno je napravljeno da veliki broj oštećenih majki ne bi zatrpao sudove i tražio naknadu štete, kao i pravo na zateznu kamatu. U međuvremenu će Vlada doneti izmenu tog člana zakona - kažu u Centru.\nNADAJU SE IZMENI U PARLAMENTU\nPREMA mišljenju Jovane Ružičić iz Centra za mame, naš zakon nije ispoštovao međunarodne ugovore.\n- Zbog toga su mnoge mame podnele prijave poverenici za zaštitu ravnopravnosti, a onda i Ustavnom sudu - kaže naša sagovornica. - Nadam se da će uskoro i mnogo važniji članovi stići na dnevni red ne samo do Ustavnog suda, već i do parlamenta.\nOdbijen je, međutim, predlog za utvrđivanje ustavnosti i saglasnosti sa potvrđenim međunarodnim ugovorom nekoliko odredaba i članova, koje se odnose na naknade zarade za vreme porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta i posebne nege. Sud smatra da nije u suprotnosti sa Ustavom ni ograničenje zarada mama preduzetnica na tri prosečne zarade, kao ni pravo na roditeljski dodatak za decu rođenu pre početka primene ovog zakona.\nPo mišljenju predstavnika udruženja roditelja, koji se od donošenja spornog zakona zalažu za promene pojedinih članova, dobro je što se ponovo neko bavi time. Jasmina Mihnjak iz Udruženja "Bebac" smatra da se ovom odlukom suda i dalje ne rešavaju ostale sporne odredbe.\n- Da li su one u skladu sa Ustavom, ne znam, ali znam da su u velikoj meri ugrozile egzistenciju porodica u Srbiji i da nisu usklađene sa Međunarodnom konvencijom o zaštiti materinstva - tvrdi naša sagovornica.\n- Po toj Konvenciji iznos naknade zaporodiljsko odsustvo ne sme biti manji od dve trećine ženine prethodne zarade ili od primanja koja se uzimaju u obzir prilikom obračuna naknade, a svedoci smo toga da mame zbog ovog zakona primaju i po 1.000 ili 2.000 dinara platu.\nU nekoliko susreta sa predstavnicima Vlade, na sastancima koje je vodila premijerka Ana Brnabić, usaglasili smo se oko spornih odredaba nakon čega su usledila obećanja, ali ništa dalje od toga.\nUstavni sud Srbije Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom podrška porodici mame poljoprivrednice porodiljsko odsustvo porodilja propis porodiljsko


► U Beogradu obeležena godišnjica zločina u Goraždevcu: Ovakvi zločini ne\nU Spomen sobi kosmetskim žrtvama u Beogradu danas je obeležena godišnjica od ubistva dvoje i ranjavanje četvoro dece u Goraždevcu na Kosovu 2003, kada je, kako je UNMIK nakon ubistva naveo, nepoznati broj počinalaca pucao "kalašnjikovim" iz žbunja na decu koja su se kupala u Bistrici.\nPomoćnik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković kazao je da su ta deca ubijena zato što su bila srpske nacionalnosti, kao i da je na njih ispaljeno 78 metaka.\n"Sve dok se ne pronađu ubice ovog terorističkog akta, Bistrica će ostati mutna", kazao je Petković na tom skupu.\nOn je naveo da takvi zločini ne zastarevaju i da je to, kako je ocenio, mrlja na obrazu međunarodne zajednice, kao i da je sama istraga obustavljena. "Sve se zna na Kosovu, potrebna je samo politička volja posebno međunarodne zajednice", rekao je Petković dodajući da je ona i najodogovrnija.\nMinistar za rad, socijalna i borčka pitanja Zoran Đorđević kazao je da je dužnost predstavnika Vlade ne samo da neguju sećanje na ubijenu decu, već i traže pravdu. On je kazao da će Srbija pronaći krivca i pokazati brigu države.\nSkupu u Spomen sobi su prisustvovali i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević, predstavnici porodica žrtava, kao i verskih zajednica uključuijući beogradskog nadbiskupa Stanislava Hočevara koji se obratio okupljenima.\nPomen ubijenim danas je održan danas i u Crkvi rođenja presvete bogorodice u Goraždevcu.\nU zločinu u Goraždevcu 13. avgusta 2003. ubijeni su Ivan Jovović (19) i Pantelija Dakić (12), a teško su ranjeni Đorđe Ugrenović (20), Bogdan Bukumirić (14), Marko Bogićević (12) i Dragana Srbljak (13).\nZa zločin još uvek niko nije odgovarao, a Euleks je, kako je navedeno, usled nedostataka dokaza zatvorio istragu.


1 dеcеmbrа, 2021\nLokalni toskanski list Korijere Fiorentino prenosi dešavanja iz kluba sa stadiona Artemio Franki – Fiorentina pregovara sa potencijalnim kupcima o prodaji srpskog napadača Dušana Vlahovića, ali za Beograđanina traži visoku cenu. Prema navodima KF, ljubičasti su odbili ponudu londonskog Arsenala od 80 miliona evrta za mladog golgetera.\nItalijanski Tutomerkato ranije je je navodio da Vlahoviće želi i Arsenalov lokalni rival Totenhem, ali da „Pevci“ imaju budžet za Vlahovića od 70 miliona evra.\nVlahović ugrozio rekord Ronalda: Srbin grabi ka vrhu!\nMihajlović dao priliku Falćineliju, pa izgubio u...\nItalija 11 јаnuаrа, 2022\nFudbal 9 јаnuаrа, 2022\nJuventus nakon neverovatnog preokreta do pobede nad...


Za arheološka istraživanja u Srpskoj 1,5 miliona evra\n05.11.2012 20:00 | Mirna Pijetlović\nBanjaluka - Potpisom na Sporazum o saradnji na arheološkom projektu "Eurofarm" između Ministarstva prosvjete i kulture Republike Srpske i Evropskog istraživačkog savjeta, počelo se sa petogodišnjim projektom čiji su nosioci Muzej Republike Srpske, Republički zavod za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodnog nasljeđa RS i Univerzitetski koledž u Londonu.\nSporazum su potpisali ministar prosvjete i kulture Republike Srpske Anton Kasipović i Mark van der Linden u ime Evropskog istraživačkog savjeta.\nEvropski istraživački savjet je za projekat istraživanja širenja poljoprivrede u Evropi sa glavnim fokusom na Republiku Srpsku dodijelio Arheološkom institutu Univerziteta u Londonu 1,5 miliona evra.\nKasipović smatra da je potpisivanjem ovog sporazuma i pokretanjem projekta "Eurofarm" u arheološkom smislu otkrivena Republika Srpska, kao i potencijali ljudi koji se ovdje bave arheologijom.\n- Vjerujem da će ovo biti snažan podsticaj arheolozima i arheološkom istraživanju u Srpskoj, da će to biti identifikacija sposobnosti Republike Srpske u kulturi i nova mogućnost da dođemo do veoma značajnih sredstava - rekao je Kasipović poslije prezentacije projekta "Eurofarm" i potpisivanja sporazuma.\nMark van der Linden kaže da će ovaj projekat doprinijeti priznanju kvaliteta arheološkog rada u RS, te činjenici da je neophodno pokrenuti mnogo viši stepen razumijevanja za arheologiju na ovom području.\n- Jedan od važnih ciljeva je i međunarodna saradnja koju projekat podrazumijeva, a koja treba da pomogne i poveća broj istraživanja i doprinese poboljšanju slike kulturne baštine\nRS - istakao je Linden.\nKako je pojasnila kustos arheolog Muzeja Republike Srpske Ivana Pandžić, dosadašnja istraživanja koja su radili su samo početak slike neolita do koje se nadaju da će doći putem ovog projekta.\n- Na projektu će sarađivati svi muzeji Srpske, a cilj projekta je da dobijemo finalnu kartu arheoloških lokaliteta iz perioda neolita. Ono što je naš sljedeći korak, osim istraživanja na terenu i otkrivanja novih lokaliteta, jeste i rad na svim postojećim muzejskim zbirkama - pojasnila je Pandžićeva i dodala da u Srpskoj ima mnogo lokaliteta koji nisu istraženi i da je RS arheološki bogata u svim periodima praistorije.\nDirektor Muzeja RS Nada Puvačić rekla je da ovaj projekat predstavlja jedinstvenu priliku da se dokažu mladi i sposobni entuzijasti arheolozi iz Republike Srpske, jer je riječ o lokalitetima koji su interesantni cijeloj Evropi.\n- Četiri godine biće istraživan sjeverni dio Srpske, a poslije toga Hercegovina do Crne Gore - kaže Puvačićeva.


HRT: Francuska upozorava na "kolektivnu krivnju" ne pomogne li se stanovnicima Mariupolja\n17:56 / 27.03.2022.\nFrancuski ministar vanjskih poslova Jean-Yves Le Drian u nedjelju je izjavio da će, ne napravi li se ništa da se pomogne civilima u Mariupolju, uslijediti "kolektivna krivnja".\n- Mariupolj je upečatljiv primjer vojne opsade, a vojne opsade su strašan oblik rata jer se civilno stanovništvo masakrira, uništava. Patnja je strašna, rekao je Le Drian na međunarodnoj konferenciji Doha Forum.\n- Upravo zbog toga mora biti bar jedan trenutak u kojemu civilno stanovništvo može disati, rekao je, dodajući da je na tomu angažiran francuski predsjednik Emmanuel Macron.\nMacron je u petak rekao da s ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom u sljedećim danima želi održati više razgovora o situaciji u Ukrajini i o inicijativi da se pomogne stanovništvu da napusti Mariupolj.


RTS :: Milan presudio Milanu - Zvezda pokazala zube, platila greške i nagovestila koliko može\nFudbal Milan presudio Milanu - Zvezda pokazala zube, platila greške i nagovestila koliko može\nčetvrtak, 18. feb 2021, 20:52 -> 08:07\nDva bivša šampiona Evrope odigrali su, tradicionalno, ekstremno uzbudljiv meč.\nZvezda i Milan kao da ne znaju da odigraju "dosadnu", predvidivu utakmicu, sa očekivanim ishodom i rezultatom, ma kakav odnos snaga bio.\nDa do tako nečeg ne dođe ovoga puta, pobrinula se četa fudbalskih ratnika koju predvodi Dejan Stanković.\nMilan je u Beograd došao kao jedna od najboljih ekipa Serije A, kao ekipa koja važi za apsolutnog favorita, tim izbalansiran iskustvom i mladosti, tim vredan oko pola milijarde evra...\nIako nije bilo navijača, Beograd je još jednom, po ko zna koji put i u kojem sportu, dokazao da se utakmica ne igra na papiru, u mislima, na virtuelnim konzolama, sportskim prognozama ili tiketima, već na terenu.\nCrvena zvezda je na tom terenu ostavila silnu energiju, želju, znoj, upornost i srce, pretrčala kilometre, dala zadnje atome snage, sve kako bi bila rame uz rame sa najvećima.\n"Rosoneri" jesu izašli sa kombinovanim sastavom, verovatno su u mislima već imali Inter, sa kojim se u nedelju sastaju u jednom od presudnih mečeva u domaćem prvenstvu, ali takvih izgovora ima na obe strane, uzevši u obzir da srpski šampion nije mogao da računa na jednog od najvećih kreativaca Aleksandra Kataija, ali i bez goriva ovog kluba - navijača.\nBilo kako bilo, ono što se moglo videti na terenu, jeste to da Crvena zvezda može da pokaže zube svakom rivalu, da može da se nadigrava, napada ili brani mnogo jače od sebe i na kraju krajeva, da ako mora - bude spremna da skupo proda svoju kožu.\nAko neko zna kako igrati, nervirati i nanositi štetu Milanu, to je Dejan Stanković.\nKada je dolazio na klupu ekipe koja ga je lansirala u sam vrh svetskog fudbala, o Stankoviću se moglo čuti kao o sjajnom pedagogu, motivatoru, ali ne i o stručnjaku.\nOsim što je dokazao da su priče o pedagogu i motivatoru blago rečeno tačne, Stanković iz dana u dan demantuje one o njegovom znanju taktičkih i stručnjačkih bravura.\nO tome koliko su fudbaleri Crvene zvezde spremni da poginu za grb na prednjoj strani dresa, govore rezultati, ali možda i više od toga odnos svakoga prema svom saigraču.\nFantastično suđenje grčkog sudije Sidiropulosa, o kojem je stručnjak u studiju RTS-a Dejan Nedić imao samo reči hvale, na momenat je zakazalo u trenutku kada je Njegoš Petrović bio fauliran na sredini terena.\nOčekivala se pištaljka koja označava faul, a kada do nje nije došlo, četvorica fudbalera Zvezde, krenula su da isprave pravdu i osvete jednog od svojih najmlađih saigrača. Dejan Stanković je u toj situaciji umalo i sam prešao granice terena i pomogao svojim momcima.\nTakve, kao i situacije kada Degenek ide glavom da izblokira šut Kastiljeha, kada već nije mogao nogama, ili kada Stanković rečima hrabri Radovana Pankova, koji je postigao autogol i skrivio jedanaesterac, dovoljno govore o timskoj hemiji i stanju svlačionice Crvene zvezde.\nKao što je Deki i obećao, Crvena zvezda nije odstupila ni centimetar pred favorizovanim rivalom, već pokazao zube.\nŠto se tiče taktike, moglo se uočiti da se Crvena zvezda za ovaj meč opredelila za formaciju sa tri štopera, ali pet defanzivno orijentisanih igrača, nešto što je radila i protiv Hofenhajma i što se pokazalo kao više nego dobra zamisao Stankovića, da što je više moguće limitira napade protivnika, a potom sa velikim brojem igrača prelazi u napadački fudbal.\nTakođe, odluka da nakon što je ostao sa desetoricom, ne brani poraz od jednog gola, već po skupu cenu proba da dođe do izjednačenja, govori o trenerskoj smelosti Stankovića.\nCrvena zvezda je želela fudbal, a ne opstrukciju igre, nadigravala sa jednim Milanom, bila svesna svojih nedostataka, ali takođe i svojih mogućnosti.\nOno što se ponavlja kroz čitavu istoriju fudbala, a pogotovo srpsku - jeste da velike utakmice i Evropa ne praštaju greške, bile one male ili ogromne.\nRadovan Pankov, verovatno jedan od najvećih "zvezdaša" i momaka koji od malih nogu živi za Crvenu zvezdu, koštao je večeras svoj klub dva gola gostujuće ekipe, koja vrlo lako mogu da presude čitav dvomeč.\nNa Pankovu, ali i svima ostalima, je da na takvim greškama uči, da dignute glave nastavi da radi, napreduje, da se bori, kako bi se one sledeći put u što manjem broju ponavljale.\nCrveni karton Rodića, kao i prikupljeni kartoni Mulunovića, zbog kojih obojica neće igrati narednog meča, su takođe izuzetno bitni faktori ovog dvomeča, znajući da Zvezda nema pravu rezervnu opciju na poziciji levog beka, dok je rotacija štopera skraćena povredom Erakovića.\nMilan je uprkos svemu: poništenim golovima, penalima, crvenim kartonima, dramatičnim momentima, imao prednost od 2:1 i pobedu u džepu.\nVelika greška koju Milan nije naučio od kolege iz vrha svetskog fudbala - Liverpula, jeste da se nikada ne opušta kada je Milan Pavkov na protivničkoj polovini.\nUprkos evidentnom padu forme u odnosu na meč sa engleskim rivalom, Pavkov je još jednom dokazao da se radi o nepredvidivom napadaču, svojevrsnom "džokeru", koji prkosi i pisanim i nepisanim pravilima.\nGol Pavkova u 90. minutu doneo je veliku radost, ali i zadržao nadu za čudo i plasman u narednu fazu.\nNa Zvezdi ostaje da pokaže da li je ono nezamislivo i neostvarivo ipak moguće, ili su fudbaleri srpskog šampiona "preživeli kako bi umrli drugi dan".\n(petak, 19. feb 2021, 12:10) - Detelinarac [neregistrovani]\nDa li ce iko iz vasti da kazni Zvezdu zbog vredjanja Ibre na nacionalnoj osnovi, zbog hiljadu ljudi, zbog KRSENJA epidemioloskih mera...jel ima nekog zakona ovde ili da pisemo UEFI.???\n(petak, 19. feb 2021, 11:46) - Dragan Ilić [neregistrovani]\nJako zanimljiva utakmica. Požrtvovama igra Zvezde. Treba usaditi u mentalitet svakog sportiste da se urakmica igra do poslednjeg minuta. Milan je i tehnički suleriorniji, i daleko skuplji i iskusniji tim, ali, Zvezda je Zvezda, a Marakana - Marakana.\n(petak, 19. feb 2021, 11:43) - milan [neregistrovani]\nSve je super odradjeno, momci su bili na nivou zadatka. Jedino sa cime sve upropastimo je ponasanje primitivaca sa tribina. Prostacki se vredjaju svetsi poznati i priznati igraci (nasi gosti).Kako ljudi ne shvate ovo deca gledaju, tako uce , vaspitavaju se i takvi postaju. A mi, sto mozemo da ih zastitimo od takvog uticaja, mi nista ne radimo povodom toga.


Politika - Novosti dana - 03.03.2020 | Sputnjik Srbija\nPrva faza cunamija: Srbija mora da krene u odbranu - bez Evropske unije\nZaštita država usled velikog talasa migranata koji preti da se razlije preko Turske u ostatak Evrope trebalo bi da bude glavna tema i pitanje bezbednosnih politika svake države, pa i Srbije. Čekanje na Evropsku uniju moglo bi da bude pogubno.\n„Svađa“ Grenela i britanskog novinara zbog Kosova i Srbije\nNa objavu britanskog novinara Tima Džude na Tviteru da specijalni izaslanik Donalda Trampa želi brzo rešavanje pitanja Kosova, reagovao je Ričard Grenel.\n„Pritisnite Srbiju“! Kurti traži hitnu pomoć od SAD i EU\nKosovski premijer Aljbin Kurti, optužio je Beograd da reaguje na dobru volju Kosova za delimičnim ukidanjem takse, intenzivirajući kampanju za povlačenje priznanja kosovske nezavisnosti. Kurti je izjavio da će Priština Beogradu nametnuti meru reciprociteta, uspostavljajući na taj način „vrednost jednakosti“.\nMaratonska vanredna sednica kosovskog parlamenta, na kojoj se raspravljalo o ukidanju taksi na robu iz Srbije i BiH, završena je bez epiloga.\nVlada u Prištini: Tači nema mandat za sastanke u ime Kosova\nKosovska ministarka pravde Aljbuljena Hadžiju optužila je Hašima Tačija da održava sastanke u ime Kosova, a da za to nema mandat po ustavu koji je usvojila Skupština.


Trivan: ’Ne trošimo vodu na racionalan način’ - Agro TV\nPočetna Agro svet Trivan: ’Ne trošimo vodu na racionalan način’\nTrivan: ’Ne trošimo vodu na racionalan način’\nOn je istakao da bi trebalo racionalno da koristimo pijaću vodu „sve da je i imamo za bacanje, a nemamo“.\n– Ne mislim da imamo dovoljno pijaćih voda i to je razlog više što stalno strepim nad tim, kako koristimo te pijaće vode. Nikako nisam za to i ne slažem se sa tim što su mnogi izvori pijaće vode dati kao koncesija ili na neki drugi način različitim subjektima. Voleo bih da sve te kapacitete čuvamo ili bar da troše preduzeća koja su naša, a ne na ovaj način, dajući onima koji to tržišno koriste. To nije bezbedno i Srbija mora da taj najvažniji resurs, planetarno govoreći, sačuva za sebe – naznačio je Trivan.\nMinistar je siguran da se nekoliko ratova, za koje se ne misli da je razlog pijaća vode, vode upravo zbog toga.\nU Srbiji bi trebalo da se izgradi 359 sistema za preradu otpadnih voda, što znači da je potrebno da investiramo između četiri i pet milijardi evra u to, a posle toga ćemo moći da računamo na čistu i zdravu životnu sredinu u celini.\nTo je put koji bi trebalo da pređemo u narednih 30 godina, podvukao je ministar.\nMinistar je pobornik da se u projekte prerade otpadnih voda ide ka privatno-javnim partnerstvima, jer je to brži put da se obavi taj posao.\nNa pitanje o rekonstrukciji vlade i o tome da se njegovo ime dovodilo u vezu sa tim, ministar kaže da nema komentar i da to nikad i ne komentariše, jer je važno da svako radi svoj posao najbolje što može.


Jedna od najhrabrijih novinarki sa ovih prostora, Dada Vujasinović, ubijena je 8. aprila 1994. Imala je samo 30 godina, ali je već bila poznata po istraživanjima koja su neustrašivo razotkrivala kriminal i zločine pod okriljem režima Slobodana Miloševića. Advokat Dadine porodice Branislav Tapušković govori za Cenzolovku o opstrukciji istrage i uništavanju dokaza, što je i dovelo do toga da je, prema njegovom mišljenju, izgubljena svaka nada da se ovaj zločin razotkrije.\nDobitnik Nobelove nagrade za mir Dmitrij Muratov objavio je da su ga u jednom vozu u Rusiji polili crvenom farbom pomešanom sa acetonom. Napadači su vikali „Muratove, ovo je za naše momke“, objavila je Nova Gazeta Evropa na Telegramu.\nKao i u slučaju presude iz 2019, u žalbama na presudu optuženima za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije, koja je doneta u decembru 2021, i odbrana i tužilac traže njeno ukidanje. Advokat Slobodan Ružić, sa druge strane, smatra da presuda sadrži dovoljno dokaza da bude potvrđena. Pravosnažnu odluku o sudbini istorijskog procesa za ubistvo novinara, koje je organizovala i izvela država, doneće Apelacioni sud.\nPančevački novinar Nenad Živković pred sudom vodi četiri postupka za povredu ugleda i časti protiv dva pančevačka medija – portala e-Pančevo i njegovog urednika Aleksandra Čupića, te protiv RTV Pančevo i bivšeg urednika te televizije Miroslava Milakova. U kampanji koju su ti mediji vodili protiv njega nazivan je najpogrdnijim imenima.\nCenzura, drakonske zatvorske kazne, cenzura i strah za život novinara u Rusiji koji se usude da pomenu reč „rat“ i okupaciju Ukrajine\nDrastičnim merama protiv medija i novinara koji se usude da iznesu bilo koju istinitu informaciju o ratu u Ukrajini Rusija je informisanje u zemlji pretvorila u čistu propagandu i vratila ga u vreme Sovjetskog Saveza. Informativna blokada građana Rusije sada se donekle probija samo zahvaljujući akcijama hrabrih pojedinaca, kao što je Marina Ovsjanikova, ili korišćenjem visokih tehnologija.\nDopisniku Danasa iz Zaječara, posle teksta o bratu njegove supruge, Ukrajincu koji je izbegao iz Lavova i koji poručuje da ne želi da ubija ljude, pretnje je uputio komšija. Miljko Stojanović strahuje za svoju porodicu, zbog supruge Ukrajinke i njenog brata, kao i njihovih roditelja koji tek treba da stignu u Srbiju.\nZa samo tri i po meseca portal iz Kijeva je toliko porastao da je postao šampion među slavnim, mada malobrojnim, medijima u Evropi čiji su novinari uspevali da pokrenu i održe nezavisni i profesionalni medij, oslanjajući se isključivo na podršku čitalaca koji žele da plate za proverene vesti i kad im se nude besplatno. Sada imaju na desetine hiljada malih donatora, dok ih na Tviteru prati 1,7 miliona ljudi.\nNajveći broj onih koji tuže tabloide su osobe nepoznate široj javnosti, dok profesionalne medije najviše tuže političari, pokazuju istraživanja Slavko Ćuruvija fondacije i CEPRIS-a. Bivša predsednica Vrhovnog suda Vida Petrović Škero kaže da na taj način političari vrše pritisak na profesionalne medije, što je najizraženije u predizbornom periodu.\nO medijskom sistemu koji je stavljen u službu izborne pobede, o agresivnom lupetanju tabloida u izveštavanju o okupaciji Ukrajine, o ličnom mišljenju i „pa šta logici“ umesto istine, o tome zašto je objektivno novinarstvo poljuljano do temelja, ali i o njegovoj važnosti kao ključnoj formi javnog znanja... za Cenzolovku govori profesorka Snježana Milivojević.\nO strateškim modelima uticaja na susede pomoću mađarskog kapitala, sa ciljem da promovišu interese vladajućeg Fidesa, stranke premijera Viktora Orbana, govori nova studija Međunarodnog instituta za štampu.


Najveća slovenačka marina Portorož prodata japanskom kupcu – SveVesti.net\nDelo navodi da su kupci japanski investicioni fondovi i da je cena ispod 15 miliona evra, dok Primorske izveštavaju da jedna japanska multinacionalka kupuje najveću marinu u zemlji za 16 miliona evra, prenosi agencija STA.\nOn je tada saopštio da je prodaja marine deo dogovora sa poveriocima DZS-a o finansijskom restrukturiranju duga, te da je potez koordiniran sa najvećim poveriocem – investicionim fondom Jork, pišu Primorske novice.\nNeki neispunjeni suspenzivni uslovi su navodno razlog što je propao prošlogodišnji sporazum o prodaji marine Adventura Holdingu za 21,6 miliona evra, navode Primorske.\nPrimorske podsećaju da je Peter Polič iz grupe P&P iz Lucije, kod Pirana, nudio pre skoro tri godine 40 miliona evra za marinu Portorož i zemljište namenjeno obalnom banjskom kompleksu, teniskim terenima i bungalovima. Ovog puta, njegova kompanija se nije prijavila za kupovinu.\nPrevious Region: Moguće potpuno zatvaranje Kantona Sarajevo; Terzić: KC Crne Gore pred kolapsom, zaposleni na izmaku snaga\nNext Slovenija BiH donira 4.800 vakcina


Šta je sve Zvezda dobila pobedom nad Kairatom i koliko je bodova donela srpskom fudbalu – BGD Novine\nCrvena zvezda nije imala milosti prema kazahstanskom Kairatu u revanšu drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona. Izabranici Dejana Stankovića slavili su sa 5:0 i obezbedili prolaz u narednu fazu gde ih očekuje dvomeč sa moldavskim šampionom Šerifom.\nOsim ubedljive pobede, crveno-beli su ove večeri uradili dve važne stvari – popravili koeficijent srpskog fudbala na UEFA rang listi i dopunili klupsku kasu nagradom za plasman u sedeću fazu.\nKako ova pobeda utiče na koeficijent srpskog fudbala?\nSrbija se početkom nove evropske sezone kotirala nikad bolje i nalazila se na 13. mestu na UEFA rang listi nacionalnog koeficijenta sa 23.875 bodova.\nPodsetimo, zemlje koje završe među 15 najboljih dobijaju privilegiju u vidu dva predstavnika u kvalifikacijama za Ligu šampiona, ali i predstavnika u Ligi Evrope, gde ove sezone neće biti srpskih predstavnika, već ekipe osim šampiona igraju kvalifikacije za trećerazredno takmičenje Ligu konferencija.\nBodovanje u kvalifikacijama je isto za sve, bez obzira na to da li je u pitanju Liga šampiona, Liga Evrope ili Liga konferencija. Za svaki remi se dobija 0,5 bodova, a za pobedu jedan bod. Osvojeni bodovi se kasnije dele sa brojem predstavnika u Evropi, što je u slučaju Srbije četiri.\nDakle, Zvezda iz ovog dvomeča donosi bod za svoj klupski koeficijent i 0,25 poena Srbiji (izgubila je prvi meč) što je neki minimum kako ne bismo otišli u minus.\nTakođe, posle već uračunatih pobeda Vojvodine i Partizana iz prvih utakmica, kao i remija Čuke protiv azerbejdžanskog predstavnika, Srbija je trenutno na sjajnom 13. mestu koje će pobeda Zvezde možda dodatno popraviti.\nTakođe, crveno-beli su ovim trijumfom obezbedili minimum grupnu fazu Lige konferencija, ali je to nešto o čemu na Marakani sigurno ne razmišljaju trenutno jer je fokus na Šerifu i Ligi šampiona.\nKoliko je novca zaradio pobednik ovog meča?\nKriza nastala pandemijom korona virusa uticala je i na Uefu, koja je ove sezone promenila sistem nagrađivanja i smanjila novac predviđen za nagrade u kvalifikacijama, pa su tako bunusi za sve kvalifikacione runde identični i za Ligu šampiona i za Ligu Evrope i za Ligu konferencija – otprilike po 100.000 evra.\nIzuzetak je samo plej-of Lige šampiona, gde onaj ko ga se domogne dobija čak 5 miliona evra.\nRazlika u grupnoj fazi je zatim drastična kada je u pitanju Liga šampiona i ostala takmičenja, pa je jasno da Zvezda i posle Kairata mora da stremi ka grupnoj fazi elitnog takmičenja kako bi moglada računa na finansijsku sigurnost.\nVideo: Zvezdina petarda i umetničko delo Kataija: Pogledajte sve golove crveno-belih protiv Kairata\nUŽIVO, OI 6. dan: Arunović ide ka finalu, veslači ostali bez medalje, padaju olimpijski rekordi


Novosti\t14.03.2018 22:51\nU centralnoj banci tvrde da prate kamate i uslove za odlazak "u crveno". Naglašavaju da su spremni da reaguju ako se za to ukaže potreba\nAKO se banke previše "zaigraju" sa visokim kamatnim stopama na dozvoljene minuse, mogle bi da dobiju "packe" od Narodne banke Srbije. U centralnoj banci "Novostima" je potvrđeno da se stalno prati koliko i pod kojim uslovima banke zarađuju na ovim pozajmicama po tekućem računu. Motri se situacija u Srbiji, ali i u okruženju i državama Evropske unije, kako bi moglo da se reaguje.\nProsečna kamatna stopa na dozvoljene minuse u Srbiji je visoka, u proseku je na nivou od 29,46 odsto godišnje. Na pitanje "Novosti" da li postoji način da Narodna banka Srbije odredi maksimalnu granicu za ove kamatne stope, u NBS nisu eksplicitno odgovorili. Iz njihovog odgovora je, međutim, jasno da su spremni da reaguju, ako se za to ukaže potreba.\n- Narodna banka Srbije kontinuirano prati uslove pod kojim banke u Srbiji odobravaju pozajmice po tekućem računu, kao i uporednu praksu i regulativu, kako zemalja u okruženju, tako i država članica Evropske unije - ističe NBS. - Uslovi se prate u cilju razmatranja potencijalne potrebe unapređenja regulatornog okvira Srbije, koje će doprineti daljem razvoju bankarskog sektora i dodatnoj zaštiti korisnika finansijskih usluga.\n- NBS je uvek upozoravala građane da bi ih trebalo koristiti samo u krajnjoj nuždi i u kraćem vremenskom periodu - ističu u centralnoj banci. - To ne znači da građani ne treba da koriste ovu vrstu pozajmice, već da odluku o korišćenju donose na bazi informacija o tome koliko dozvoljeni minus košta, a zatim i kreditna kartica ili potrošački kredit. Sasvim sigurno je da će cena biti opredeljujući faktor kod odabira određenog finansijskog proizvoda.


Evropski letnji festivali – Avlija\nEvropski letnji festivali\nLeave a comment on Evropski letnji festivali\nVeliki gradovi imaju ih po nekoliko. Tematski festivali, kulturni, dominantno sportski, ili samo zabavni slični našim vašarima… letnje manifestacije namenjene su opuštanju i zaradi domaćina i dobroj zabavi gostiju.\nEvo nekoliko festivala koje publika i kritika ocenjuju kao najzanimljivije, uz napomenu da nisu uključeni oni veliki muzički, slični našem Exit-u.\nGhent festival u istoimenom belgijskom gradu je jedan od najvećih u Evropi. On objedinjuje čak šest međunarodnih festivala koji se u gradu održavaju tokom nešto više od 10 dana, sredinom jula. Festivali alternativne i džez muzike, cirkusa, pozorišta… uključuju svakodnevne besplatne koncerte i nastupe u dvoranama i na otvorenom.\nLetní Letná festival novog cirkusa i pozorišta u Pragu privuče svake godine više od 40 hiljada posetilaca, koji dolaze da vide najveće internacionalne umetnike i akrobate. Održva se u drugoj polovini avgusta i prvoj nedelji septembra.\nU isto vreme, na ulicama glavnog grada Finske održava se Helsinki festival. Od klasične muzike i cirkusa do plesa, filmskih projekcija, stripa, lutkarskih pozorišta – i ova manifestacija se sastoji od više manjih specijalizovanih.\nU drugoj polovini avgusta u letnjem festivalu na ulicama uživaju i stanovnici Gotenburga u Švedskoj (podsetimo, ostatak Evrope ga najčešće naziva Geteborg, što Šveđani, uglavnom, ne vole). Više od hiljadu događaja i izvođenja, uključujući operu, ulično pozorište, karneval, muziku, obilje programa za decu… sliva se u jednu manifestaciju.\nVoyage à Nantes je serija programa u francuskom gradu Nantu na kulturnoj ruti dugoj 13 kilometara, na kojoj se nalazi više od 50 istorijskih i značajnih modernih lokacija. Radovi umetnika, arhitekata, dizajnera, baštovana… smešteni su na obalama Loare i u okolini tokom jula i avgusta.\nPomenimo još jedan interesantan festival, koji nije u gradu – Sounds of the Dolomites. Među planinskim liticama Dolomita u severnoj Italiji, u pokrajini Trentino održavaju se u julu i avgustu koncerti najvećih imena klasične muzike, što je jedinstven doživljaj. Do mesta događaja se može doći žičarom ili peške, a najbliži grad je Trento.\nTags: Evropa, festivali, leto, putovanja


Cvijanovićeva je danas poslanicima u Narodnoj skupštini Republike Srpske predstavila Informaciju o aktivnostima Srpske u oblasti regionalne i institucionalne saradnje.\nCvijanovićeva je izjavila da je članstvo u međunarodnim asocijacijama bilo izuzetno važno u oblasti izgradnje, edukacije i obuke kadrova Vlade Republike Srpske za proces evropskih integracija i programiranje pomoći iz fondova EU i fondova namijenjenih međuregionalnoj saradnji.\nOna je istakla da ova informacija sadrži pregled svih važećih sporazuma koji su Vlada Republike Srpske i republički organi uprave zaključili sa ovlašćenim subjektima u inostranstvu radi uspostavljanja i razvoja regionalne saradnje.\n“Pregled je sačinjen na osnovu registra sporazuma i protokola saradnje Republike Srpske sa subjektima u inostranstvu, koji se vodi u Ministarstvu za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske”, rekla je Cvijanovićeva.\nCvijanovićeva je istakla da su u ovoj informaciji navedeni i različiti vidovi regionalne i institucionalne saradnje koji su ostvareni izvan okvira potpisanih sporazuma, najčešće uz podršku i neposredne aktivnosti predstavništva Republike Srpske u inostranstvu, a u skorije vrijeme i kroz određena udruženja i kontakte dijaspore. Srna\nTagovi: clanstvonarodna skupstina rsorgani upraveposlanicisporazumvlada republike srpskezeljka cvijanovic


Obama i zakonodavci o izlivanju nafte\nAmerički predsednik Barak Obama sastao se danas sa vodećim predstavnicima američkog Kongresa kako bi razgovarali o naftnoj mrlji u Meksičkom zalivu.\nObama je posle tih razgovora rekao da obe stranke podržavaju promenu zakona kako bi se u budućnosti bolje sprečile slične katastrofe ili bolje odgovorilo na njih. Američki predsednik je novinarima rekao da važeći zakoni nisu odgovarajući za katastrofe poput one u Meksičkom zalivu, pošto su uvedeni pre nego što je naftna industrija razvila tehnologiju veoma dubokog podvodnog bušenja.\nOn je takođe dodao da je zakonodavce obavestio o nastojanjima koja federalna vlada preduzima u vezi sa naftnom mrljom. Predsednik se u Beloj kući sastao i sa porodicama 11 radnika koji su poginuli u eksploziji naftne platforme pre sedam nedelja.\nU međuvremenu, admiral Obalske straže Ted Alen, koji rukovodi federalnim operacijama u vezi sa mrljom, izjavio je da se napori da se spreči izlivanje nafte nastavljaju i da je u poslednja 24 sata prikupljeno skoro 16 hiljada barela.


NSinfo: Tender za obnovu još pet fasada u Gradiću\nTender za obnovu još pet fasada u Gradiću\nDok komisija Zavoda za zaštitu spomenika kulture vaga ko će dobiti posao na obnovi prvih šest fasada\nu Podgrađu Petrovaradinske tvrđave, raspisan je tender za obnovu još pet fasada, saznaje 021.rs.\nNa ovom drugom tenderu predviđeno je da se odaberu izvođači za rekonstrukciju fasada zgrada u Beogradskoj 1, 3, 5, 7 i 9, a ponude treba da se dostave do 16. maja. Na ovim zgradama će biti obnovljena fasada i deo krova, dok unutrašnjost neće biti sređivana.\nPodsetimo da se na prvom tenderu, koji je još u toku, bira izvođač za objekte na Trgu vladike Nikolaja 1 i 3, u Beogradskoj ulici 2, 4 i 8, kao i u Lisinskog 2. U prvoj fazi obnove ukupno će biti rekonstruisana 21 fasada.\nU Gradiću treba da se uredi ukupno 45 objekata. Procenjena vrednost radova je 100 miliona dinara, a najavljeno je da će Republika sa dodatnih 200 miliona dinara, koji će biti obezbeđeni u naredne dve godine, pomoći uređenje fasada u centru Novog Sada.\n... gradić, Istorija Novog Sada, Novi Sad, petrovaradin


UN: Severna Koreja nastavlja nuklearni program i zaobilazi sankcije\n► UN: Severna Koreja nastavlja nuklearni program i zaobilazi sankcije\nSeverna Koreja nastavlja svoj nuklearni program izbegavajući sankcije, saopštile su danas UN posle nedavne serije raketnih proba.\nSeverna Koreja je 2018. godine usvojila moratorijum na nuklearne probe i na testiranja raketa dugog dometa. Takođe je tada najavljeno zatvaranje lokacije za nuklearne probe u Pungje-riju.\nUN u novom izveštaju međutim ukazuju da Pjongjang nije prekinuo svoj nuklearni program.\n"Severna Koreja je nastavila svoj nuklearni program uprkos odsustvu nuklearnih proba i zatvaranju lokacije", navela je grupa stručnjaka UN koja je u izveštaju obuhvatila period od februara do avgusta.\nU izveštaju se navodi da je Severna Koreja nastavila da koristi kompleks za obogaćivanje uranijuma u Jongbjonu.\nBudućnost tog kompleksa predstavljao je kamen spoticanja drugog samita predsednika SAD Donalda Trampa i severnokorejskog lidera Kim Džong Una. Samit održan u februaru u Hanoju završen je ranije i na tom sastanku nije postignut nikakav pomak.\nTramp je u nekoliko navrata rekao da odsustvo nuklearnih proba od 2017. godine predstavlja jedan od njegovih diplomatskih uspeha.\nPjongjang je poslednjih nedelja sproveo niz proba raketa kratkog dometa, kako bi izrazio nezadovoljstvo zbog zajedničke vojne vežbe snaga SAD i Južne Koreje.


Microsoftov elektronski časopis za mlade dobio ime | PC Press\nMicrosoftov elektronski časopis za mlade dobio ime\n14. januar 2009. 7. avgust 2017. Aleksandra Šakić\nElektronski časopis za mlade, koji je predstavljen javnosti 25. septembra 2008, dobio je i zvanično ime – „Top zona“. Uređivački kolegijum časopisa odlučio je da multimedijalnim kompletom nagradi Ivanu Petković, učenicu trećeg razreda Devete beogradske gimnazije, koja je dala pobednički predlog za ime novog elektronskog časopisa posvećenog mladima.\nIme je odabrano među desetak predloga koji stigli elektronskom poštom, a „Top zona“ je osvojio najviše glasova članova redakcije, i ujedno ispunio uslov da bude na srpskom jeziku i može biti ispisan ćiriličnom pismom.\nČasopis „Top zona“ je pokrenut u okviru Microsoftovog programa „Partner u učenju“ (Partners in Learning), i predstavlja besplatnu elektronsku publikaciju koja se stvara u saradnji sa učenicima i nastavnicima srednjih škola u Srbiji. Ovo dvomesečno besplatno izdanje, koje svi zainteresovani mogu pronaći na Internetu, namenjeno je mladima uzrasta od 13 do 19 godina, i bavi se temama kao što su obrazovanje, muzika, strip, pozorište, izložbe, TV…\nMilan Gabarić, glavni urednik „Top zone“, pozvao je učenike svih srednjih škola da se pridruže redakciji časopisa i aktivno uključe u njegovo stvaranje. Dodatne informacije o Microsoftovom programu „Partner u učenju“, čiji je cilj da pomogne u unapređenju obrazovanja u Srbiji kroz pružanje pomoći nastavnicima u osnovnim i srednjim školama u primeni informacionih tehnologija, možete pronaći na Web lokaciji www.microsoft.com/scg/obrazovanje/pil.\n← RATEL objavio izmenjene uslove za provajdere\nUskoro otvaranje fabrike robota →


Predsednik Vlade Srbije sa predstavnicima američke kompanije IBM Predsednik Vlade Srbije sa predstavnicima američke kompanije IBM – Personal magazin\nPredsednik Vlade Srbije sa predstavnicima američke kompanije IBM\nPredsednik Vlade Republike Srbije Ivica Dačić sastao se danas sa predstavnicima američke kompanije IBM u okviru nastavka saradnje inicirane posetom predsedinka Vlade ovom IT gigantu u maju mesecu ove godine.…\nPredsednik Vlade Republike Srbije Ivica Dačić sastao se danas sa predstavnicima američke kompanije IBM u okviru nastavka saradnje inicirane posetom predsedinka Vlade ovom IT gigantu u maju mesecu ove godine.\nOvo je bila prilika da IBM, na čelu sa generalnim direktorom za centralnu i istočnu Evropu Davidom La Rosom (David La Rose), predstavi studiju koju je razvio za Vladu Srbije sa ciljem uspostavljanja strateške saradnje i pomoći Republici Srbiji u odgovoru na izazazove kao što su integracija i modernizacija državne uprave, povećavanje transparentnosti, smanjenje fiskalnog deficit i nezaposlenost.\nStudija se bavi analizom trenutnog stanja, ciljevima i strategijom Republike Srbije u razvoju elektronske uprave iz različitih aspekata kao što je Akcioni plan EU za razvoj servisa namenjenim građanima i poslovnim subjektima, strategija razvoja informacionog društva Republike Srbije i drugim. Fokus studije su Ministarstva finansija, unutrašnjih poslova i pravde.\nIBM, osnovan 1911. godine, jedna od vodećih kompanija za razvoj poslovanih rešenja i naprednih informacionih tehnologija. Na našem tržištu posluje od tridesetih godina prošlog veka a 2006. godine osnovan je IBM Srbija kao regionalni centar za Srbiju, Crnu Goru, Makedoniju i Albaniju.\nPredsednik Vlade Srbije sa predstavnicima američke kompanije IBM was last modified: October 23rd, 2013 by Redakcija\nDavid La RoseIBMIvica DačićPredsednik Vlade Srbije\nZvaničnik Bele kuće otpušten zbog zapisa na Twitter-u\nPotpisan Pravilnik o utvrđivanju plana raspodele frekvencija za analogne FM i TV radiodifuzne stanice


SARS CoV 2 može da zarazi neurone i ošteti moždano tkivo | Neuroviva\nKoristeći i mišje i ljudsko moždano tkivo, istraživači sa Medicinskog fakulteta u Jejlu otkrili su da SARS-CoV-2 može direktno da zarazi centralni nervni sistem i počeli su da razotkrivaju neke efekte virusa na moždane ćelije.\nStudija, objavljena danas u Journal of Experimental Medicine (JEM), može pomoći istraživačima da razviju metode lečenja za različite neurološke simptome koji se javljaju kod COVID-19.\nIako se COVID-19 prvenstveno smatra respiratornom bolešću, SARS-CoV-2 može uticati na mnoge druge organe u telu, uključujući, kod nekih pacijenata, i centralni nervni sistem, gde je infekcija povezana sa različitim simptomima koji se kreću od glavobolje i gubitka ukusa i mirisa zbog oštećenja svesti, delirijuma, moždanih udara i cerebralnih krvarenja.\n„Razumevanje pune razmere virusne invazije presudno je za lečenje pacijenata, jer počinjemo da otkrivamo dugoročne posledice COVID-19, od kojih se predviđa da mnoge uključuju centralni nervni sistem“, kaže Akiko Ivasaki, profesor na Medicinskom fakultetu u Jejlu.\nOstaje da se odgovori na mnoga pitanja, uključujući i to da li SARS-CoV-2 može da zarazi neurone ili druge tipove moždanih ćelija. Da bi se pozabavio ovim pitanjem, tim koji su predvodili Ivasaki i autorka Kaia Bilguvar, vanredni profesor na Medicinskom fakultetu na Jejlu, analizirali su sposobnost SARS-CoV-2 da napada minijaturne 3D organe (organoidi) uzgajane u laboratoriji iz matičnih ćelija čoveka.\nIstraživači su otkrili da je virus mogao da zarazi neurone u ovim organoidima i da se koristi mašinerijom neuronskih ćelija za replikaciju. Čini se da virus olakšava svoju replikaciju pojačavajući metabolizam zaraženih ćelija, dok susedni, nezaraženi neuroni umiru dok im se smanjuje zaliha kiseonika.\nSARS-CoV-2 ulazi u ćelije pluća vezujući se za protein nazvan ACE2, ali da li je ovaj protein prisutan na površini moždanih ćelija nije jasno. Tim sa Jejla utvrdio je da protein ACE2 u stvari proizvode neuroni i da blokiranje ovog proteina sprečava virus od ulaska u organoide ljudskog mozga.\nSARS-CoV-2 je takođe uspeo da zarazi mozak miševa genetski stvorenim da proizvodi ljudski ACE2, uzrokujući promene u krvnim sudovima mozga koje bi mogle da poremete ishranu organa kiseonikom. Istraživači su otkrili da je infekcija centralnog nervnog sistema bila mnogo smrtonosnija za miševe od infekcije ograničene na pluća.\nKonačno, istraživači su analizirali mozak tri pacijenta koji su podlegli COVID-19. SARS-CoV-2 otkriven je u kortikalnim neuronima jednog od ovih pacijenata, a zaraženi delovi mozga bili su povezani sa infarktom u kojima smanjeno snabdevanje krvlju uzrokuje lokalizovano oštećenje tkiva i ćelijsku smrt. U obdukciji mozga sva tri pacijenta otkriveni su mikroinfarkti.\n„Naša studija jasno pokazuje da neuroni mogu postati meta infekcije SARS-CoV-2, sa razarajućim posledicama lokalizovane ishemije u mozgu i ćelijske smrti“, kaže Bilguvar. „Naši rezultati sugerišu da su neurološki simptomi, povezani sa COVID-19, možda povezani sa ovim posledicama i mogu pomoći u pravljenju pristupa u lečenju pacijenata sa COVID-19 koji imaju neuronske poremećaje.“\n„Nove studije će biti potrebne kako bi se istražilo šta bi moglo predisponirati neke pacijente infekcijama centralnog nervnog sistema i utvrdio put invazije SARS-CoV-2 u mozak, kao i redosled infekcija kod različitih tipova ćelija u centralnom nervnom sistemu. Sve to može pomoći u validaciji vremenskog odnosa između SARS-CoV-2 infekcije i ishemijskih infarkta kod pacijenata“, dodaje Ivasaki.\nKonzumiranje alkohola blokira transmitere koji poboljšavaju pažnju\tIshrana je u vezi sa kasnijim početkom Parkinsonove bolesti


KONSEK 2014: Sinergija znanja na Zlatiboru - Marketing Mreža\nKONSEK 2014: Sinergija znanja na Zlatiboru\nKongres studenata ekonomije (KONSEK) održava se drugu godinu za redom na Zlatiboru u organizaciji Studentskog parlamenta Ekonomskog fakulteta. Ove godine Kongres će trajati od 03. do 06. aprila pod sloganom „Sinergija znanja“ i okupiće oko 400 učesnika. Cilj ovog događaja jeste da se na jednom mestu nađu predavači iz različitih sfera privrednog života i studenti koji će imati jedinstvenu priliku da steknu praktična znanja i nove veštine.\nNa Kongresu će se govoriti o product placementu kroz filmove i TV serije, kako voditi poresku politiku preduzeća, koliko je moguće brendiranje srpskih proizvoda na inostranim tržištima, kako pokrenuti sopsteni posao i na koji način HR vrši selekciju kandidata. Biće zastupljen i IT sektor kroz panel diskusiju „Internet biznis“. Pored predavanja obezbeđene su i radionice koje će voditi predstavnici kompanija poput Ernst&Young-a, a koje će biti korisne studentima u njihovom budućem poslovnom životu.\nZa više informacija o samom događaju posetite sajt www.konsek.me\nMarketing mreža je medijski partner Konseka 2014.\nbrendiranje srpskih proizvoda


Bela kuća: Bajden ne planira da poseti UKR ove sedmice\nTanjug 20. marta 2022. 17:30\nVAŠINGTON – Sekretarka za štampu Bele kuće Dženifer Psaki izjavila je danas da nije planirano da predsednik SAD Džozef Bajden neredne sedmice otputuje u Ukrajinu, dok bude bio u Evropi kako bi prisustvovao na samitima NATO i EU.\n„U fokusu putovanja biće nastavak okupljanja sveta u znak podrške ukrajinskom narodu i protiv invazije predsednika Putina na Ukrajinu, ali nema planova za putovanje u Ukrajinu“, napisala je ona na Tviteru, preneo je Si-En-En.\nAmerička ambasadorka pri UN Linda Tomas-Grinfild izrazila je veliku sumnju u mogućnost da Bajden poseti Ukrajinu naredne sedmice kada bude krenuo u Evropu, rekavši da koliko ona zna, to nije u planu.\nBivši ukrajinski predsednik Petro Porošenko izjavio je u subotu da bi poseta Bajdena Ukrajini bila simbol solidarnosti.\nOn je rekao da je Bajden njegov veoma dobar prijatelj i veoma dobar prijatelj Ukrajine i dodao da bi poseta američkog predsednika bila pravi korak da se pokaže da je ceo svet zajedno sa Ukrajinom protiv Rusije.


TV SERIJAL „OGLEDALO VLASTI“\nKorupcija je jedan od ključnih problema u demokratizaciji društva i uspostavljanju vladavine prava. Želeći da doprinese boljem razumevanju njene prevencije, edukaciji građana o ovom problemu i praćenju efekata represivnih mera u suzbijanju korupcije u Srbiji, ANEM, u saradnji sa produkcijskom kućom A-media, pokreće novi TV serijal "Ogledalo vlasti"!\nOsnovni cilj ovog TV serijala je da kroz medijsku kampanju poveća informisanost građana o problemu korupcije i njenim konkretnim oblicima, kao i da ih podstakne da se uključe u borbu protiv korupcije i pojačaju kontrolu rada nosilaca javnih funkcija. Građani će biti informisani i o njihovom pravu da znaju i kontrolišu kako se donose odluke, kako se one sprovode, kako se troši javni novac i koji im instrumenti za to stoje na raspolaganju. Takođe, namera je i da se pruži podrška nezavisnim kontrolnim institucijama, da se utiče na transparentniji rad i ponašanje funkcionera, institucija i političkih partija, a da lokalni mediji budu podstaknuti da se i sami kontinuirano bave ovim problemom na isti način.\nKonceptom serijala je predviđeno da se konkretna priča, u formi pristupačnoj i zanimljivoj najširoj publici, prikaže kao ogledalo funkcionisanja institucija države i lokalne samouprave, u kojem se mogu prepoznati i oblici koruptivnog ponašanja i mogući izvori korupcije. Emisije sadrže takve priče iz lokalnih sredina, koje najbolje mogu da privuku pažnju građana na problem korupcije u različitim oblicima ispoljavanja, jer posledice najdirektnije osećaju u svakodnevnom životu. One takođe pružaju mogućnost da građani uporede ponašanje lokalnih funkcionera u svojoj sredini sa onima iz drugih sredina. Ujedno se može pratiti kakve efekte na lokalnom nivou vlasti daje rad nezavisnih antikorupcijskih institucija u Srbiji. Priče će biti povod za razgovore sa ekspertima i predstavnicima nezavisnih kontrolnih tela, građanima i odgovornim predstavnicima države i lokalne samouprave, kao i predstavnicima političkih partija.\nTV serijal „Ogledalo vlasti" će se fokusirati na četiri tematske oblasti:\nPoštovanje zakonitosti u radu lokalnih institucija i funkcionera\nJavnost rada lokalnih institucija i funkcionera\nTransparentno, racionalno i svrsishodno trošenje budžetskog novca\nPoštovanje principa etike u obavljanju javne funkcije\nEmisije će biti snimane u Beogradu i u lokalnim sredinama (veći deo), a u njihovoj realizaciji će učestvovati dva novinara iz Beograda i osam iz lokalnih medija.\nSerijal se sastoji od 20 desetominutnih TV emisija, koje će se tokom pet meseci emitovati jednom nedeljno na ANEMovim lokalnim i regionalnim stanicama širom Srbije, u periodu od decembra 2010. do aprila 2011. godine. Odabrane epizode će nakon premijernog emitovanja biti dostupne na ANEMovom web sajtu.


UKLANjAJU RUGLO POD PANČIĆEM: Na Kopaoniku nastavljeno rušenje nelegalno izgrađenog objekta | Novosti.RS\nUkanjanje ovog objekta, koje je naložila republička građevinska inspekcija, započelo je u oktobru prošle godine kada je investitorka skinula krov i PVC-stolariju.\nDivlji objekat na Pančićevom vrhu dugo je bio u žiži javnosti, jer se investitorka oglušivala na sva renja i zahteve da zaustavi gradnju, a potom i da ukloni objekat koji je izgrađen na mestu gde nije dovoljena nikakva gradnja. Investitorka je svojevremeno od opštine Brus dobila dozvolu da na istom mestu izgradi montažno - demontažni ski-bife površine 250 kvadrata, a ona je izgradila “betonski kolos” sa tri sprata površine više od 1.000 kvadrata.\nU avgustu prošle godine inspekcija je pokušala da sruši ovaj objekat, ali su se inspektori odmah povukli, jer nisu dobili asistenciju policije. Ministarka građevina Zorana Mihajlović i ministar policije Nebojša Stefanović tada su izjavili da se zakon mora poštovati i da će sporni objekat biti uklonjen.\nNa Kopaoniku svi veruju da Snežana Mitković, prema nezvaničnim informacijama vlasnica kioska u Smederevu, nije pravi investitor i da iza nje stoje mnogo moćniji ljudi. Ne zna se da li ovih dana rušenje realizuje investitorka ili je mehanizaciju i qudstvo anga`ovala dr`ava.\nPančićev vrh rušenje Kopaonih nelegalno izgrađen objekat


Tehnološki napredni lakovi sa minimalnim uticajem na čoveka i okolinu\nSpojiti inovacije, visoki kvalitet i niski uticaj na okolinu, to je cilj Italian Coatings. Naš izbor je usmeren ka razvoju vodenih lakova i lakova sa UV sušenjem, a sve to je ubrzalo dugu i rastuću brigu o poštovanju okoline. Osnov našeg usmeravanja u izboru je bila zaštita osoba koje rade sa lakovima i koje su u kontaktu sa proizvodima na koje se lakovi nanose.\nZahvaljujući inovativnim aktivnostima naše laboratorije za istraživanje i razvoj, stvoren je široki asortiman vodenih lakova, i to sa karakteristikama koje su uporedive sa onim kod normalnih lakova na bazi razredjivača.\nItalian Coatings pruža podršku svojim klijentima u periodu prelaska sa lakiranja na bazi razredjivača na lakiranje na bazi vode.Stručnjaci iz laboratorije, zajedno sa timom za tehničku pomoć, na usluzi su klijentima nudeći im nove proizvode sa svojstvima koja su u stanju da osiguraju najbolje estetske rezultate na površini, bez lošeg uticaja na vreme trajanja proizvodnje. Za proizvode na bazi razredjivača sa oznakom iCO, Italian Coatings je razvio inovativni asortiman lakova sa čvrstim sadržajem specifičnih za lakiranje unutrašnjeg uredjenja, opreme i parketa. Baš zbog sastava sa čvrstim sadržajem, karakteristika ovih proizvoda je odsustvo organskih razredjivača aromatske prirode.\nU asortimanu iCO, nalaze se proizvodi na bazi vode i na bazi razredjivača koji odgovaraju potrebnim svojstvima IOS-MAT, proizvodi “label-free” i “ monomer-free”.\nZajedno sa radikalnim konceptom zaštite ljudskog zdravlja, Italian Coatings je projektovao asortiman higijenskih lakova koje smo nazvali Aseptica. Osnovna karakteristika ovih lakova je mikrobiološka čistoća površine koja je ovim lakovima lakirana. Zbog toga su posebno namenjeni za lakiranje prostora kao što su: dečije sobe, kuhinje, nameštaj za kupatila, kao i za svu drugu opremu koja zahteva maksimalnu čistoću.


Megan Markl nikada neće imati titulu princeze, a to pravo neće imati ni njeno dete? - Hello! magazin\nMegan Markl nikada neće imati titulu princeze, a to pravo neće imati ni njeno dete?\nPrvo dete princa Harija i Megan Markl, čije rođenje svet s nestrpljenjem očekuje, biće sedmo u redu za presto, ali to ne znači nužno da će rođenjem automatski dobiti titulu princa ili princeze, ili uopšte ikakvu kraljevsku titulu.\nHari i Megan su na dan svog venčanja dobili titule vojvode i vojvotkinje od Saseksa, a prema kraljevskoj tradiciji uobičajeno je da najstariji sin vojvode nasledi očevu titulu. Skladno tome, ukoliko Megan rodi dečaka, vrlo je verovatno da će nositi titulu grofa od Dumbartona, koja je sledeća titula vojvodine Saseks, pre nego li nasledi pravo na titulu vojvode.\nSvi sledeći sinovi prema kraljevskoj tradiciji trebali bi uz ime da nose titulu lorda od Vindzora, dok bi se njihove kćeri oslovljavale s Lejdi (ime) Vindzor.\nMeđutim, kraljica Elizabeta ima pravo da promeni to pravilo i svom budućem unuku ili unuci da titulu princa ili princeze, kako se ne bi razlikovali od dece princa Vilijama i vojvotkinje Kejt Midlton – prinčeva Luisa i Džordža i princeze Šarlot. U tom bi se slučaju, kako tvrdi stručnjak Vilijam Bortrik za Daily Mail, Harijevog naslednika oslovljavali s njegovo visočanstvo princ (ime) od Saseksa, dok bi naslednicu oslovljavali s njeno visočanstvo princeza (ime) od Saseksa.\nObzirom da vojvodstvo može da nasledi muški naslednik, titula će izumreti ukoliko Megan i Hari budu imali samo žensku decu.\nMenjanje titula nije strano u britanskoj kraljevskoj porodici. Zahvaljujući Zakonu o nasleđivanju iz 2013. godine, redosledom rođenja određuje se ko će postati sledeći kralj ili kraljica, bez obzira na pol. Upravo zbog novog zakona princeza Šarlot se u redu za presto nalazi jednu poziciju ispred svog mlađeg brata, 11-mesečnog princa Luisa. Zakon je prvi put usvojen dok je Kejt bila trudna s princem Džordžom.\nKraljica Elizabeta odobrila je zahtev svog sina Endrjua da se njegovim ćerkama Beatris i Judžini dodele titule princeza, iako su prema kraljevskoj tradiciji trebale da dobiju samo titulu Lejdi. Ali to pravo nije prenosivo na njihove supružnike. Judžini i Džek Bruksbenk od kraljice nisu dobili nikakve titule nakon venčanja, što znači da ni njihova deca neće naslediti pravo na titulu.\nDeca princeze Ane, Piter i Zara, svojim rođenjem nisu stekli pravo na kraljevsku titulu, obzirom na to da titulu nasleđuju samo muška deca. Ali, kraljica je to pravo ponudila unucima svoje kćeri Ane, koja je tu mogućnost odbila. Njihov otac, kapetan Mark Filips bio je građanin kada se ženio princezom Anom, zato mu je kraljica kao venčani dar ponudila kraljevsku titulu, koju je on takođe odbio.\n– Veoma sam srećan što su moji roditelji odbili kraljevske titule te što smo imali priliku da odrastamo radeći sve što poželimo – rekla je Zara u intervjuu za The Times 2015. godine.\nBeba Arči ima jednu bitnu karakteristiku princa Harija, a sada znamo i koju\nNovo kraljevsko venčanje: Princ Hari spreman da zaprosi Megan?


Kosovo: Postignut dogovor o formiranje nove vlade - Index.hr\nKosovo: Postignut dogovor o formiranje nove vlade\nDEMOKRATSKI Savez Kosova, stranka koja je dobila najviše glasova na parlamentarnim izborima 23. listopada, objavio je u srijedu da je postigao dogovor o postizbornoj koaliciji što će omogućiti formiranje kosovskih institucija.\nDemokratski savez Kosova (DSK) ima u novom parlamentu 47 od 120 zastupničkih mjesta a njegovi koalicijski partneri bit će Alijansa za budućnost Kosova koja ima 9 zastupničkih mjesta i Albanska demokršćanska partija s dva zastupnička mjesta. Postignut je i dogovor da u vladajuću koaliciju uđu i predstavnici nesrpskih nacionalnih manjina.\nOčekuje će da će predsjednik DSK Ibrahim Rugova po drugi put preuzeti dužnost predsjednika Kosova i da će premijersko mjesto pripasti Ramushu Haradinaju, predsjedniku Alijanse za budućnost Kosova.\nU oporbi će biti Demokratska Partija Kosova Hashima Thaqia, druga politička snaga na Kosovu s 30 dobijenih zastupničkih mjesta i Građanska inicijativa "Ora" Vetona Surroia. Ove stranke najavljuju da će kosovski parlament prvi put imati jaku oporbu.


Kovač sa Novovićem: Ministarstvo pravde spremno da pruži institucionalnu podršku SDT-u\nsa ciljem jačanja samostalnosti\nMinistarstvo pravde je spremno da pruži institucionalnu podršku Specijalnom državnom tužilaštvu (SDT) sa ciljem jačanja samostalnosti i profesionalnosti u daljem radu, rekao je ministar Marko Kovač na sastanku sa glavnim specijalnim tužiocem (GST) Vladimirom Novovićem.\nPodnaslov: sa ciljem jačanja samostalnosti\nTizer: Ministarstvo pravde je spremno da pruži institucionalnu podršku Specijalnom državnom tužilaštvu (SDT) sa ciljem jačanja samostalnosti i profesionalnosti u daljem radu, rekao je ministar Marko Kovač na sastanku sa glavnim specijalnim tužiocem (GST) Vladimirom Novovićem.\nKako je saopšteno iz Ministarstva pravde, Novović je zahvalio tom resoru na podršci i potvrdio zajedničku želju za tješnjom saradnjom.\nOn je ukazao na probleme u funkcionisanju SDT-a, naročito u pogledu smještajnih objekata i stručnog kadra, koji bi tužiocima trebalo da pomogne u radu.\n"Ministarstvo pravde će u saradnji sa Ministarstvom finansija, ali i ostalim Vladinim resorima, učiniti sve da se pozicija, kapaciteti, kao i uslovi za rad državnih tužilaštava osnaže", istakao je Kovač.\nDodao je da će posebnu podršku pružiti u dijelu rješavanju pitanja koja se tiču međunarodnopravne saradnje.\n"Samo na taj način će principi pravde i pravičnosti ući u svaku poru sistema koji se nalazi pod našom nadležnošću", zaključio je Kovač.\n09.05.2022 - 12:20 | *\n09.05.2022 - 12:20\nTagovi: podrška, SDT, ministarstvo pravde, Vladimir Novović , Marko Kovač\nIzgradnja Palate pravde riješila bi dugogodišnje probleme smještajnog kapaciteta crnogorskog pravosuđa, saopšteno je na sastanku ministra pravde Marka Kovača i direktora Uprave za katastar i državnu imovinu, Koče Đurišića.


KINESKI EKSPERTI: Ruske nuklearne podmornice kod obala SAD otreznile su Vašington – DnevniZurnal\nKINESKI EKSPERTI: Ruske nuklearne podmornice kod obala SAD otreznile su Vašington\nby admin 17/02/2022, 11:08 1.6k Views\nSlanje ruskih podmornica na obale Sjedinjenih Država primoralo je američko rukovodstvo da odustane od ideje o vojnoj pomoći Ukrajini, navodi kinesko izdanje Sohu.\nAnalitičari publikacije su primetili da je nedavno NATO izvestio o pripremi 8.500 američkih vojnika za slanje u istočnu Evropu. A samo nekoliko dana kasnije u Ukrajinu je stigla vojna pomoć Sjedinjenih Država.\nPrema mišljenju analitičara, američke trupe u istočnoj Evropi mogle bi da izvedu provokaciju koju Rusija ne bi smela da dozvoli. Kao odgovor na to je Moskva koristila nuklearne podmornice i poslala ih na obale Sjedinjenih Država.\nPrema pisanju publikacije, najmanje dve ruske nuklearne podmornice stigle su do američkih morskih voda. Jedna od njih se nalazi na istočnoj obali Sjedinjenih Država, a druga na zapadnoj obali. Analitičari Sohua su primetili da bi treća ruska podmornica mogla biti pod ledom Arktika.\nPrema pisanju publikacije, verovatnoća postavljanja ruskih podmornica kod obala Sjedinjenih Država je izuzetno velika. Vašington ulaže sve napore da pronađe skrivene ruske podmornice na ogromnom području, ali svi pokušaji SAD su uzaludni.\nVest o razmeštanju podmornica kod obala Sjedinjenih Država nedavno se pojavila u svim ruskim medijima i bukvalno izazvala efekat „bombe“.\nBela kuća je krajem januara saopštila da predsednik SAD Džo Bajden nema nameru da šalje američke trupe u Ukrajinu. Tih 8.500 vojnika koji su ranije najavljeni u Americi bili su obučeni samo za zaštitu istočnog krila NATO-a, preneo je Vašington.\nAnalitičari primećuju da je u uslovima kada su se ruske nuklearne podmornice približile obalama Sjedinjenih Država, Vašington odustao od svojih principa i požurio da se „odrekne Ukrajine“.\nPrema ekspertima publikacije, hitna pojašnjenja iz Bele kuće izazvala su strah kod ukrajinskog predsednika Vladimira Zelenskog, koji je računao na vojnu podršku Zapada.


Elektrotehničar energetike, četvrti stepen, vanredno školovanje\nElektrotehničar energetike - četvrti stepen\nSrednja elektrotehnicka škola\nElektrotehničar energetike - četvrti stepen - Audio verzija\nKoliko je oblast energetike, a naročito obnovljivih izvora energije bitna, verovatno sada već svi znaju, bez obzira da li su za to zainteresovani ili ne. Zapravo, gotovo na svakom koraku smo u prilici da pročitamo ili čujemo da je u celom svetu velika potražnja za obnovljivim izvorima energije, jer je sasvim jasno da njen izvor ima rok trajanja, pa naučnici neprekidno teže da pronađu takav energetski izvor koji će, budući da treba da bude obnovljiv, u velikoj meri pomoći čitavom čovečanstvu da opstane i ljudima omogući kvalitetniji život.\nA upravo obnovljivi izvori energije i jeste naziv jednog od stručnih predmeta koji će imati obavezu da pohađa svako ko ima interesovanje i želju da se zvanično kvalifikuje za obrazovni profil elektrotehničar energetike. Najpre da navedemo da Akademija Oxford, a u okviru koje se i odvija nastava, ima sva ovlašćenja za organizovanje nastave, te su samim tim i diplome koje navedena institucija izdaje kandidatima priznate od strane nadležnih institucija na teritoriji naše zemlje. Ovo smo posebno naveli zbog činjenice da je zanimanje elektrotehničar energetike naročito traženo u svetu, a što znači da svaki kandidat koji bude stekao kvalifikacije za njega ima pravo da zahteva nostrifikaciju konkretne diplome, a prema važećim pravilima, tako da može da se zaposli, praktično u svakoj zemlji širom sveta.\nNe samo da će đaci imati prilike da se upoznaju i sa obnovljivim izvorima energije, već zvaničan nastavni program za ovaj obrazovni profil, predviđa i mnoge druge uskostručne predmete, poput recimo osnova elektrotehnike, primene računara u eletrotehnici i tehničkog crtanja sa nacrtnom geometrijom. A za vreme četvorogodišnjeg školovanja su zastupljeni i stručni predmeti električne mašine, električna merenja i električne instalacije i osvetljenje, kao i predmet osnove mašinstva, ali i elektronika u energetici. Osnove automatskog upravljanja je samo još jedan među brojnim uskostručnim predmetima koji su predviđeni za izučavanje u toku školovanja za zanimanje elektrotehničar energetike. Svakako treba pomenuti i predmet električne mreže, kao i merenja u elektroenergetici, odnosno projektovanje električnih instalacija i osvetljenja, dok se svi učenici upoznaju i sa predmetom ekonomika i organizacija preduzeća.\nIzuzetno važan segment, a o kome Akademija Oxford posebno vodi računa jeste praksa, koju kandidat može da pohađa u vodećim institucijama koje posluju u ovoj oblasti, to jest koje zapošljavaju radnike na poziciji elektrotehničar energetike, a uz to su i poslovni partneri pomenute institucije.\nPodrazumeva se da su u nastavnom programu zastupljeni i svi uobičajeni opšti predmeti, kao što su na primer srpski jezik i književnost, matematika i strani jezik, odnosno istorija, fizičko vaspitanje, sociologija, geografija, hemija, filozofija, fizika, ustav i pravo građana, odnosno muzička umetnost, likovna kultra, te računarstvo i informatika. Naravno, obaveza je svakog učenika i da odabere da li će da pohađa predmet građansko vaspitanje ili verska nastava, a u okviru predviđenog obaveznog izbornog predmeta koji se izučava u toku sve 4 godine školovanja.\nNakon što neko bude stekao diplomu za obrazovni profil elektrotehničar energetike, a koja će mu po završetku školovanja biti izdata u onoj poslovnici Akademije Oxford u kojoj bude izvršio prijavu, on ima mogućnost da se zaposli najpre u okviru elektrodistribucije, ali i u onim privatnim i državnim kompanijama koje posluju u okviru elektrotehničke struke, te imaju potrebu i za radnicima ovog profila. Uz to svaki kandidat sa diplomom ovog smera ima mogućnost i da školovanje nastavi i to kako u okviru konkretne više škole, tako i na izabranom fakultetu, uzevši u obzir da će steći diplomu za obrazovni profil koji je okarakterisan kao zanimanje IV stepena.\nElektrotehničar energetike - spisak predmeta po godinama:\nSpisak gradova za zanimanje - Elektrotehničar energetike


POČETNATURSKARegion Centralne Anatolije06 AnkaraAnkara Büyükşehir je proizvela vlastiti stroj za vodilicu\n01 / 12 / 2020 06 Ankara, Region Centralne Anatolije, GENERAL, HIGHWAY, TURSKA\nankara buyuksehir proizvela je vlastiti stroj za vođenje linija\nMetropolitanska opština Ankara i dalje doprinosi razvoju domaće proizvodnje mašinama i opremom dizajniranim na sopstveni način. Razvili su ga zaposlenici Odjela za nauku, mašina za vodilice pretvara ravne podove u opipljive površine u kratkom vremenu kako bi građani sa oštećenim vidom mogli ugodno hodati. Na ovaj način, gradska opština takođe štedi novac proizvodeći sopstvene mašine.\nOpština Metropolitan, koja podržava projekte koji će doprinijeti razvoju domaće proizvodnje u glavnom gradu, nedavno je potpisala uzorne radove koji će doprinijeti domaćoj proizvodnji.\nUprava gradske opštine za nauku, koja je dizajnirala mašinu za vođenje linija koja olakšava život građana sa invaliditetom, prvi je put na svetu stvorila i proizvela sopstveni stroj.\nDOMAĆI DOPRINOS EKONOMIJI\nOpština Metropolitan, koja je dodala novi projektima u kojima je postignuta značajna ušteda, doprinijela je svom proračunu razvijanjem mašine za vođenje smetnji vida da lakše šetaju u javnim prostorima.\nMašina vodilica, koju su proizveli timovi Odjeljenja za tehničke poslove Direkcije građevine i održavanja i popravka kolnika u Organiziranoj industrijskoj zoni OSTİM u suradnji s privatnom kompanijom i koristeći lokalne objekte, počela se koristiti na ulicama Baškenta.\nVOLUMEN MALA FUNKCIJA VELIKI STROJ\nRazvijena kako bi olakšala život građanima sa oštećenim vidom i pomogla im da ugodnije hodaju u javnim prostorima, mašina u vrlo kratkom vremenu izrađuje ravne podove reljefne i osjetljive.\nMašina, koja se može koristiti na svim vrstama podloga, kao što su beton, asfalt, granit i andezit, pruža 5 do 20 puta jeftiniju proizvodnju u odnosu na konvencionalne metode. Koristeći je 2 zaposlena, mašina za 1,5 sata pretvara 100 metara puta u opipljivu putokaznicu.\nUniverzitet daje sopstveni električni skateboard\nZnak i linija rade na autoputevima\nStudija o obilježavanju puta obavljena je autoputevima u Bileciku\nObaveštenje o nabavci: Mašina za označavanje puta će biti kupljena\nLinija cesta i traka u Hisarcıku\nPutna linija radi na Putu svile\n4 hiljadu 118 kilometražnih linija radi u Muli\nU Manisi je počela željena linija za električne autobuse\n353 Km crta crte na vojnim putevima\nPrva pješačka vizualna linija u Trabzonu


By Albanian Newsroom / Објављено на: October 2, 2020\n„Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) nedavno je dala sumornu prognozu za blisku budućnost albanske ekonomije, najnegativniju ne samo u odnosu na balkanske zemlje već i za čitav region EBRD-a“, rekao je danas albanski predsednik Ilir Meta.\nPosebno je naglasio da „očekuje se da će se ekonomski rast zemalja Zapadnog Balkana smanjiti za 5,1% 2020. godine kao rezultat kolapsa turističkog sektora, poremećaja globalnog lanca snabdevanja, niske industrijske proizvodnje, smanjenja stranih investicija, kao i doznake iz dijaspore“.\n„Prognoza ekonomskog rasta za Albaniju za 2020. godinu je recesija -9,0% veća u poređenju sa zemljama u regionu“, rekao je Meta, dodajući da je „ekonomski pad u Albaniji dvostruko veći od proseka ostalih zemalja u regionu“.\n„Pandemija je uticala na učinke turizma toliko da je pad turističke aktivnosti doprineo više od 1/5 pada ekonomskog rasta“, nastavio je albanski predsednik.\nTakođe je naglasio da se „izvoz za period od sedam meseci 2020. smanjio na -17%, u poređenju sa istim periodom prošle godine“.\n„Najveći pad izvoza dogodio se sa Italijom, od oko 40% za period mart – maj 2020, dok je smanjenje doznaka na više od 1/5 negativno uticalo na pad potrošnje“, rekao je Meta, dodajući da bi „pod ovim okolnostima, svaka dalja eskalacija političke krize u zemlji ugrozila stabilnost i bezbednost građana“.\n„Vreme je da se toga oslobodite i krenete dalje. Poštovanje sporazuma od 5. juna je, dakle, ključ političke stabilnosti, ali i nacionalne ekonomije i svake albanske porodice. „Vreme je da idemo dublje!“, naglasio je Meta./ ibna


Slovenija će nastaviti da podržava evropski put Srbije, jer smatra da je Srbiji mesto u EU i da tome nema alternative, istakao je danas u Novom Sadu slovenački premijer Marjan Šarec.\nŠarac je, na konferenciji za medije sa premijerkom Anom Brnabić, posle pete zajedničke sednice dve vlade, naglasio da Slovenija zastupa stav da neproduktivni zastoj na tom puti ne doprinosi stabilnosti.\n„Osim napretka zemlje kandidata na tom putu mora postojati i proaktivan pristup EU. Slovenija podržava širenje EU uz poštovanje vladavine prava i realizovanje reformi. Proces proširenja je najvažniji alat za obezbeđivanje ekonomske stabilnosti regiona, a usporavanje ili prekid procesa imao bi ozbiljne posledice po region“, uveren je on.\nSlovenija će, prema njegovim rečima, nastaviti da nudi podršku i pomoć svojih eksperata u pregovaračkom procesu.\nPodsetio je da je od 2015. godine Slovenija pružila tehničku pomoć Srbiji kod različitih poglavlja i da je angažovala preko 44 svojih eksperata.\nŠarec je rekao da zajedničke sednice dve vlade doprinose većoj povezanosti dve zemlje i rešavanju pitanja i pokretanju zajedničkih projekata.\nIzrazio je zadovoljstvo što je sednica održana u Novom Sadu, jer u njemu, kako je rekao žive brojne porodice koje su u prošlosti došle iz Slovenije.\nSrbija je, kako kaže, jedina sa kojom Slovenija u regionu ima ovakve susrete.\nNa sastanku, preneo je, razmenjene su ocene i predlozi gde bi mogla da se poboljša saradnja, sa posebnim naglaskom na ekonomiju.\nUkazao je i na saradnju srpske i slovenačke policije u upravljanju migracijama.\nNaveo je da će sa premijerkom Srbije otvoriti konferenciju iz oblasti informacione tehnologije u poljoprivredi, na kojoj će biti predstavljen slovenački model kontrolnih sistema, koji su za važni za isplatu iz briselskih fondova,\n„Slovenija želi da bude aktivan partner na evropskom putu Srbije, prenosom znanja i primerima dobre prakse, a cilj nam je, u poljoprivredi, da ostanu mladi u zemlji i da Srbija što pre primeni evropsku poljoprivrednu politiku“, objasnio je on.\nŠarec je podsetio da je Srbija drugi najveći primalac slovenačkih investicija, te izrazio zadovoljstvo što jačaju srpske investicije u Sloveniji.\nTakođe je podvukao i na značaj rešavanja otvorenih pitanja u sprovođenju sporazuma o sukcesiji.\n„Srbija je, kao jedna od naslednica Jugoslavije, važan partner u sprovođenju sporazuma o sukcesiji. Ukupna implementacija tog dokumenta je za Sloveniju veoma bitna, jer se radi o ispunjavanju međunarodnih obaveza“, rekao je premijer Slovenije.\n← HRVATI SE UPLAŠILI: Orban opet preti VELIKOM MAĐARSKOM\nVUČIĆ O UČEŠĆU U PREDIZBORNOJ KAMPANJI: Ukidanje funkcionerske kampanje ne znači da ne mogu da radim svoj posao →\nNovembar 21, 2019 admin Komentari isključeni za HOĆETE POSAO I SJAJNU PLATU U NEMAČKOJ A IMATE PREKO 45 ILI MANJE OD 25 GODINA? Ovo su uslovi koje morate ispuniti\nOktobar 25, 2019 admin Komentari isključeni za Nemci žele da proteraju američke vojnike iz zemlje\nSeptembar 12, 2019 admin Komentari isključeni za BRITANCI U STRAHU OD PUTINOVIH RAKETA! Evo šta nameravaju da upotrebe protiv ruskih PRO sistema