Raste broj novozaraženih, nadležni najavljuju oštrije mere - Povezane vesti - Naslovi.net\nPogoršanje epidemije u Paraćinu: Građani sve opušteniji, a u kovid-ambulantama dnevno se ponovo obavi preko stotinu…\nMADA je broj hospitalizovanih na kovid-odeljenju Opšte bolnice u Paraćinu značajno manji nego krajem prošle godine - trenutno ih je 33, primetan je ponovni porast broja osoba sa respiratornim tegobama koji se javljaju na pregled. Na dnevnom nivou… »\nAKTUELNO: U Srbiji više od 3.000 novozaraženih, 15 preminulih\nBEOGRAD, NOVI SAD - U Srbiji je u poslednja 24 sata, na testiranih 15.000 uzoraka, potvrđeno 3.257 novih slučajeva korona virusa, a preminulo je 15 osoba. U bolnicama je 3.727 pacijenata, od kojih je 157 na respiratorima, objavljeno je na zvaničnom… »\nZA 24 časa u opštini Negotin od 50 testiranih na prisustvo virusa korona pozitivno je 19 naših sugrađana. Pozitivan rezultat na prisustvo virusa korona evidentiran je kod 10 osoba ženskog pola od kojih najmlađa ima 17 godina, a ostale od 29 do 67… »\nU Negotinu još 19 novoobolelih od korona virusa\nPrema podacima Zdravstvenog centra Negotin, u poslednja 24 časa, od 50 obrađenih antigen testova, pozitivan nalaz registrovan je kod 19 osoba, što čini 38 procenata testiranih. Koronavirus je potvrđen kod devet osoba muškog pola, starosti od 30 do… »\nLESKOVAC U poslednja 24 sata od 269 rezultata(od toga za grad Leskovac 178) 23 je sa pozitivnim nalazom. Od toga 16 osoba je sa teritorije grada Leskovca, dve osobe sa teritorije opstine Vlasotince, 4 sa teritorije opstine Lebane i jedna osoba sa… »\niKragujevac pre 8 dana\nJedan od gradova sa nepovoljnom epidemijskom situacijom je i Kragujevac. Poslednjih dana broj novozaraženih kreće se uzlaznom linijom. Korona virus juče je potvrđen kod 165 građana Šumadije, od čega je u Kragujevcu registrovano 100 novih… »\nGradonačelnik Zaječara Boško Ničić saopštio je putem društvene mreže fejsbuk da na osnovu 107 novoobrađena PCR i Ag uzorka , u poslednja 24 h, na teritoriji grada Zaječara imamo još tridesetdevet (39), nove, covid-19 pozitivne osobe ( 37% od… »\nZLATIBORSKI OKRUG – Na teritoriji Zlatiborskog okruga do sada je vakcinisano 28.600 osoba. Sa dve doze vakcinisano je 16.500, a sa jednom još 12.100 lica, saopšteno je iz Zavoda za javno zdravlje Užice. Ukupan broj vakcinisanih Užičana je 10.900… »\nEpidemiološka situacija u Rasinskom okrugu: Sve veći broj pregleda u kovid ambulantama\nPrema izveštaju Zavoda za javno zdravlje iz Kruševca, epidemiološka situacija u Rasinskom okrugu je sve više komplikovana. Za poslednja 24 sata zabeleženo je 55 novih kovid bolesnika, ne računajući opštine Trstenik i Brus za koje nije bilo… »\nJoš 16 novozaraženih Leskovčana kovidom, broj pregleda u Vranju premašio 300\nOd 260 testiranih u Jablaničkom okrugu, prema poslednjim informacijama Zavoda za javno zdravlje u Leskovcu, na kovid su pozitivne 23 osobe, od toga 16 Leskovčana. Kao i prethodnog dana, u Vranju je 117 novoobolelih, a broj pregleda u kovid ambulanti je… »\nČačak - Na svim odeljenjima u okviru Opšte bolnice Čačak, koja su pretvorena u kovid odeljenja, hospitalizovana su 63 pacijenta. U respiratornom centru smešteno je sedam pacijenata, dva pacijenta su priključena na respiratoreu. U protekla 24 časa… »\nDirektorka kovid bolnice u Batajnici: “Juče smo imali rekordan broj prijema”\nFoto: Profimedia / Ilustracija Beograd je od početka epidemije koronavirusa grad sa najvećim brojem novozaraženih iz dana u dan. U poslednje dve nedelje brojevi postepeno rastu, pa je tako juče u glavnom gradu Srbije bilo blizu 1.000 novih slučajeva… »\nU Vranju je u kovid ambulanti ATD tokom jučerašnjeg dana obavljeno 319 pregleda, saopštio je Gradski štab za vanredne situacije u Vranju. Od ovog broja je 135 prvih pregleda. Uzorkovana je krv kod 187 pacijenata i sačinjeno je 117 RTG pluća… »\nLoznička bolnica: Na respiratorima 6 pacijenata, hospitalizovano 85\nNa kovid odeljenjima lozničke Opšte bolnice na lečenju je trenutno 85 pacijenata, jedan manje nego juče, ali su dva na respiratoru, a četiri na neinvazivnoj respiratornoj podršci, saopšteno je danas iz ove ustanove. U Trijažnom centru Doma… »\nNovi Pazar: U kovid ambulanti 121 pregeld, u bolnici 97 osoba\nPrema poslednjim podacima, u protekla 24 časa Kovid ambulaniti Doma zdravlja u Novom Pazaru javila se 121 osoba, od tog broja njih 52 javilo ljekarima prvi put, zbog simptoma sličnih koronavirusu. U bolnici je zadržano sedam osoba, na dalje kućno… »\nIako je i u Leskovcu došlo do vidnog opuštanja građana, što je vidljivo po prepunim kafićima gde se iz pojednih u centru grada čuje i živa muzika, a maske se sve ređe nose, stanje sa korona virusom je, nekim čudnom srećom stabilno jer se broj… »\nOD 269 najnovijih laboratorijskih analiza na infekciju virusom korona pozitivna su 23 rezultata osoba sa teritorije Jablaničkog okruga. Od ovog broja u Leskovcu je testirano 178 pacijenata, a registrovano je 16 novoobolelih. Među zaraženima su i… »\nOd 164 testirana građana Pčinjskog okruga u poslednja 24 sata njih 164 su bila pozitivna na korona virus, što je za 29 više nego dan ranije, a pozitivnost je 38 posto, pokazuje statistika Zavoda za javno zdravlje Vranje. Najveći skok zabeležen je u… »\nTokom protekla 24 sata u novopazarskim Covid bolnicama nije bilo preminulih pacijenata, saopštio je lokalni Štab za vanredne situacije. Juče je na bolničko lečenje zadržano šest osoba iz Novog Pazara i jedna iz Raške, dok je kući otpušteno deset… »\nNOVI PAZAR – Tokom protekla 24 sata u novopazarskim Covid bolnicama nije bilo preminulih pacijenata, saopštio je lokalni Štab za vanredne situacije. Juče je na bolničko lečenje zadržano šest osoba iz Novog Pazara i jedna iz Raške, dok je kući… »\nBrojke i dalje rastu, gužve u ATD-u, gužve i u kovid bolnicama\nU kovid ambulanti ATD tokom jučerašnjeg dana obavljeno je 319 pregleda, od čega je 135 broj prvih pregleda. Uzorkovana je krv kod 187 pacijenata i sačinjeno je 117 RTG pluća. Urađeno je 156 antigenskih testova, od kojih je 117 pozitivno na… »\nDirektorka kovid bolnice u Batajnici Tatjana Adžić Vukičević izjavila da je situacija veoma teška i da je zdravstveni sistem prenapregnut. Danima je najviše novoobolelih u Beogradu. Sve je više i prvih pregleda u kovid ambulantama i onih na… »\nPREMA zvaničnim podacima o broju zaraženih na dnevnom nivou Vranje je i dalje korona žarište koje se ne gasi. Statistički podaci poslednjih dana pokazuju da se u Vranju beleži sve veći broj novoobolelih osoba. Rezultati vranjskog Zavoda za javno… »\nZbog sve većeg broja novozaraženih, nadležni najavljuju oštrije mere. Krizni štab će u sredu raspravljati o radnom vremenu prodavnica i kafića. Povećava se broj obolelih u Kragujevcu Osim Beograda, Novog Sada, Niša, jedan od gradova sa… »\nDirektorka ove ustanove Tatjana Adžić Vukičević ukazuje da je najveći broj pacijenta između 40 i 50 godina, kao da je otprilike isti broj muškaraca i žena koji su hospitalizovani. Sve je više i prvih pregleda u kovid ambulantama i onih na… »\nPazarac uhapšen zbog heroina\nDnevnik pre 1 satjoš 47 povezanih


Kladovo i Majdanpek: Zadržani jer su vozili pod dejstvom alkohola\nVestiKladovo i Majdanpek: Zadržani jer su vozili pod dejstvom alkohola\n09/11/2021 | 11:45\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Kladovu i Majdanpeku, u pojačanoj kontroli, isključili su iz saobraćaja dvojicu muškaraca koji su vozili pod dejstvom alkohola.\nPolicija je u Kladovu zaustavila četrdesetosmogodišnjeg vozača „pežoa 206“, koji je vozio sa 2,41 promila alkohola u organizmu.\nSaobraćajna patrola u Majdanpeku sustigla je šezdesetogodišnjeg vozača automobila „reno klio“ koji se, upravljajući sa 1,57 promila alkohola u organizmu i neregistrovanim vozilom, oglušio o znak policije da se zaustavi.\nObojici vozača određeno je zadržavanje do 12 sati i protiv njih će biti podnete prekršajne prijave po Zakonu o bezbednosti saobraćaja, stoji u saopštenju.\nPrethodni članakTimočki Zodijak: Dnevni horoskop za 9. novembar 2021.\nSledeći članakBiblioteka „Centar za kulturu“ Kladovo obeležava Dan primirja u Prvom svetskom ratu – 11. novembar


Kuda ide solidarni porez - Rezultati fiskalne politike - Nedeljnik Vreme\nPRINUDNA NAPLATA PLUS DODATNI TROŠKOVI: Udar na osiromašeni budžet\nPiše: Gordana Bulatović, BIRN Srbija\nPrema proceni Republičkog pravobranilaštva, nastavlja se tendencija povećanja broja sporova, a naročito broj parnica i izvršenja protiv Republike Srbije, u kojim se traži naplata, tačnije prinudna naplata nespornih potraživanja. Tako je u ovoj godini već evidentirano čak 43.000 izvršnih postupaka. To je i rezultiralo odlukom da se iznos za kazne i penale od 4,5 milijardi dinara predviđen budžetom više nego duplira rebalansom budžeta za 2014. godinu.\n"Celokupan problem bi se mogao rešiti kada bi se ažurno vršila isplata preko računovodstva suda, a što, naravno, podrazumeva i obezbeđivanje sredstava za ove namene", kažu u Pravobranilaštvu. Praktično, nedostatak planiranja sredstava za namene koje očigledno nisu sporne, kasnije multiplikuje troškove. Ipak, pod već univerzalnim opravdanjem da "nedostaju sredstva" krije se odgovornost onih koji prave finansijske planove brojnih institucija – od ministarstava do sudova.\n"Po okončanju parnica, većina tužilaca koje uglavnom zastupaju advokati zahtevali su izvršenje preko privatnih izvršitelja, tako da su ukupni troškovi nastali vođenjem postupka skoro četiri puta premašivala vrednost glavnog potraživanja. Većina ovih sporova je okončana, međutim, neki su još uvek aktuelni. U ovoj godini samo u sedištu registrovano je oko 1200 novih tužbi", kažu u Pravobranilaštvu.\nNa razdelu Ministarstva finansija, rebalansom za 2014. godinu povećana su sredstva za kazne i penale, iako, kako nam je rečeno u ovoj instituciji, u ovoj godini nije doneta nijedna sudska odluka kojom je u značajnijem iznosu utvrđena obaveza Ministarstva. Do ovoga je došlo zato što kada se iz izvršnog rešenja ne može utvrditi na koji se državni organ odnosi obaveza, što je najčešće slučaj, ona se isplaćuje iz sredstava Ministarstva finansija.\nOvaj tekst nastao je u okviru projekta "Jačanje medijske slobode u Srbiji", koji finansira Evropska unija uz podršku NED-a. Stavovi izrečeni u tekstu predstavljaju stavove autora i ne oslikavaju stavove EU niti drugih donatora


Vrtić “Patrijarh Pavle” organizovao humanitarni bazar | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Vrtić “Patrijarh Pavle” organizovao humanitarni bazar\nVrtić “Patrijarh Pavle” organizovao humanitarni bazar\nSTOČNO NOVO SARAJEVO – U Istočnom Novom Sarajevu danas je organizovan humanitarni Vaskršnji bazar na kojem su prodavane ukrasne korpice koje su pripremila djeca iz Predškolske ustanove “Patrijarh Pavle”, a prikupljena sredstva namijenjena su za liječenje Miloša Božovića i Darija Ždrala.\nPedagog u ovom vrtiću Saška Aksić rekla je Srni da su protekle sedmice organizovane vaskršnje radionice na kojima su djeca sa roditeljima i vaspitačima izrađivali ukrasne korpice, koje su danas prodavali.\nAksićeva je napomenula da je u odnosu na prethodne radionice, koje su organizovane s ciljem zajedničkog i kreativnog stavaranja, ova ipak drugačija, jer ima humanitarni karakter.\n“Na osmišljavanju i izradi unikatnih vaskršnjih korpice zajedno smo radili i drago nam je da je bazar privukao veliku pažnju naših sugrađana, koji su kupovali izložene rukotvorine, po simboličnim cijenama koje su sami odredili”, istakla je Aksićeva i dodala da je veoma važno učiti djecu da budu humana.\nOna je navela da je trenutno u vrtiću upisano 140 djece u šest vaspitnih grupa.\nMiloš Božović bio je golman Fudbalskog kluba “Slavija” iz Istočnog Sarajeva, a u meču juniorskih ekipa “Slavije” i “Zvijezde” iz Gradačca u avgustu 2014. godine doživio je tešku povredu glave, pa njegovo zdravstveno stanje zahtijeva stalnu njegu i pomoć.\nDvanaestogodišnji Dario Ždrale iz Istočne Ilidže rođen je sa hidrocefalusom, a terapija koja je zakasnila prouzrokovala je epilepsiju, cerebralnu paralizu, oštećenje oba očna živca i sljepilo.\nDječiji vrtić Patrijarh Pavle\nPrethodni članakZa rekonstrukciju puta prema Jahorini 2,5 miliona KM\nNaredni članakProdajnom izložbom do sredstava za nove radionice


EBRD spremna da učestvuje u rešavanju problematičnih kredita u Srbiji | Gde Investirati\nEBRD spremna da učestvuje u rešavanju problematičnih kredita u Srbiji\nEvropska banka za obnovu i razvoj zainteresovana je da podrži rešavanje problematičnih kredita u Srbiji, kao i restrukturiranje loših kompanija u saradnji sa privatnim investitorima, izjavio je Tanjugu direktor EBRD-a za Srbiju Daniel Berg.\n“EBRD može da bude suinvestitor fondovima koji su zainteresovani da rade na restrukturiranju kompanija koje su imale loše poslovne rezultate u Srbiji”, rekao je Berg.\nDobar primer je, navodi on, nedavno najavljen projekat KKR-a u Grčkoj kojem je u fokusu restrukturiranje firmi koje su podbacile, što donosi veću vrednost akcionarima – uključujući banke, kompanije koje su povezane, državu.\n“Mi smo, naravno, zainteresovani da radimo sa svim specijalizovanim investitorima i ostalima. Spremni smo da podržimo i kupovinu loših kredita privrede, ali i da pratimo investiciju kupca kako bi pomogli kompanijama da se oporave i ponovo budu “zdrave”, kaže Berg.\nSagovornik Tanjuga dodaje da je prodaja problematičnih kredita, takozvanih NPL-ova, investicionim fondovima, samo je jedno od mogućih rešenja tog problema u bankarskom sektoru Srbije.\nU Srbiji, nivo NPL-ova u bankarskom sektoru, uključujući kredite građanima i privredi, prelazi 20 odsto, a situacija sa kreditima privredi je lošija budući da je svaki četvrti zajam teško ili nemoguće naplatiti.\nPodsećanja radi, zakoni u Srbiji trenutno dozvoljavaju bankama da prodaju portfolio kredita koji su odobrili privredi, dok prodaja pozajmica koje su odobrene građanima i dalje nije moguća sve dok kupac nije licencirana banka u Srbiji.\nBerg je podsetio na skup koji je nedavno održan u Narodnoj banci Srbije, a koji su organizovali EBRD i Ministarstvo finansija u saradnji sa centralnom bankom.\nNa tom sastanku, objasnio je, ministarstvo je predstavilo izveštaj koji je naručila EBRD a uradila kuća KPMG, o tome kako otkloniti prepreke za trgovinu lošim kreditima i napraviti tržište NPL-ova. O tome se razgovaralo, a sada je u javnoj raspravi.\nBerg je najavio da će na jesen biti održana druga konferencija o ovom problemu, na kojoj će ministarstvo diskutovati o predlozima i sugestijama privatnog sektora i ostalih koji imaju priliku da komentarišu izveštaj KPMG-a.\nOn je pozdravio sve koji su zainteresovani da sarađuju sa EBRD, vladom i lokalnim bankama na rešavanju ovog problema i smanjenju nivoa NPL-ova.\n“Predstavili smo studiju na prvom skupu, i očekujemo da dobijemo predloge šta je dobro, šta nije dobro raditi. Naredna konferencija će biti održana na bazi tih sugestija, kako bi dali konkretne odgovore na pitanje kako otkloniti barijere za trgovinu lošim kreditima, i generalno kako smanjiti njihov udeo u Srbiji”, rekao je Berg.\nOn je dodao da je jedan od predloga i da se promeni poreski tretman banaka koje se odluče da prodaju portfolio NPL-ova.\nPored NPL-ova, Berg je podvukao da je delegacija Srbije prisustvovala godišnjoj konferenciji EBRD-a u Londonu, kada je takođe bilo prilike da se razmotri progres u saradnji u oblastima železnica i puteva, električne energije, gasa, kao i privatizacije.\nPrevious Srpski poljoprivrednici dobili pomoć od EU i FAO\nNext Staro kinesko pismo dostiglo cenu od 43 miliona dolara\nTags EBRDkreditproblematični krediti\nPale cene stanova u Beogradu, za kvadrat skoro 100 evra manje\nOni koji su stan u Beogradu kupili ove godine, napravili su dobar posao, jer je cena kvadrata novogradnje pojeftinila za oko 11.000 dinara u odnosu na 2016. godinu.\nAleksandar Vučić: Javni dug Srbije smanjen na 62,7 odsto BDP-a\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je juče država vratila novih 770 miliona dolara i smanjila javni dug na 62,7 odsto bruto domaćeg proizvoda.


Prijavite se za druge IRL 2020 Dota 2 kvalifikacije! Turnir počinje 13.09! - RUR Esports\nKako funkcionišu Corrupt karte u Hearthstone-u?\nManje od tri dana vas deli od drugih IRL Dota 2 2020 kvalifikacija za ovogodišnje IeSF prvenstvo. Srpska esports Asocijacija poziva sve one koje žele da se takmiče na profesionalnom nivou, i ostvare priliku za učešće na svetskom prvenstvu, koje će se održati u izraelskom gradu Eilatu. Krećemo 13. septembra u 12:00!\nOvo će biti drugi od dva kvalifikaciona turnira. Po dve najbolje ekipe sa oba turnira će se plasirati u veliko finale, a pobednici finalnog turnira će ostvariti priliku da predstave Republiku Srbiju na svetskom prvenstvu u Izraelu.\nEkipe koji su se posle prvih Dota 2 kvalifikacija plasirale na finalni okršaj su Team Serbia i Carl Johnson. Team Serbia je, doduše sa malo drugačijom postavom, bio srpski reprezentativac na prošlogodišnjem šampionatu u Seulu.\nNapomenuli bismo da će drugoplasirani i trećeplasirani igrači na finalnom turniru osvojiti robne nagrade iznenađenja!\nBracket: Single Elimination Bo1, 1/8 i 1/4 i finale su Bo1, dok je polufinale Bo3 (organizator je u stanju da promeni pravila na osnovu prijavljenih igrača).\nSvi takmičari moraju da se pridruže sledećem Discord kanalu – https://discord.gg/47BaRGC\nMaksimalan broj ekipa: 16\nDrugi turnir će se odigrati u nedelju 13. septembra, a sva pravila kao i samu prijavu možete pronaći na ovom linku, ili u prilogu ispod.\nTags dota 2 IeSF IRL IRL 2020 Moba Nacionalne kvalifikacije SeSA turnir\nAlliance najavio novog člana misterioznom twitter objavom\nFata i 33 formiraju ekipu sa našim igračem BoraNijom\nHolandija zabranila kupovinu FIFA Ultimate Team packova\nBoraNija i MiLAN zgazili Team Secret na ESL Dota 2 turniru\nQuickshot i Vedius će komentarisati finale League of Legends Worldsa\nBlast Premier: Hladan tuš za Evil Geniuses


"Vrlo sam uzbuđen zbog dolaska u Crvenu zvezdu. Ovo je veliki iskorak u mojoj karijeri, veliki korak na ovom mom košarkaškom putovanju. Pridružiti se ovako velikom klubu, koji ima veliku košarkašku kulturu i strast, to je svojevrsni blagoslov za mene. Jedva čekam da se pridružim momcima i odradim prvi trening u utorak", rekao je Enis za sajt crveno-belih.\nOn ističe da ne oseća nikakav pritisak, već samo najavljuje mnogo rada:\n"Ne osećam nikakav pritisak, navijači su ti koji čine utakmicu uzbudljivom, atmosferom koju prave na tribinama. Mnogo se priča o tom pritisku kada igraš u velikom klubu, ali ja to gledam na drugi način. Košarka je zabavna igra, a moje je da radim izuzetno naporno i teško svaki dan, na treninzima, na utakmicama i da pomognem timu da pobeđuje", smatra ovaj plejmejker.\nEnis na pregledima\n"Dolazak u Crvenu zvezdu u tom smislu je ostvarenje sna. Doći u Evropi, i naći se na najvišem nivou, igrati Evroligu, boriti se za pobede i trofeje u ABA ligi. Ali, sa druge strane, ne želim da razdvajam utakmice na velike i male, i da postavljam sebi dodati pritisak. Ponavljam, dokle god igramo čvrsto i mnogo radimo - verujem da će sve biti dobro", smatra novi član crveno-belih.\nOn je istakao da će mu, kao i svakome ko dolazi u novu sredinu, gde ga očekuje novi trener, novi saigrači i drugačiji sistem, biti potrebno vreme za adaptaciju. Nada se da će radom i napornim treningom taj period biti sveden na minimum:\n"Svaki put kada dođeš u novi tim potrebno je vreme za adaptaciju. Dok sam bio na koledžu shvatio sam neke stvari u tom smislu, znam kako da se adaptiram, menjao sam i koledž tokom moje studentske karijere. Moraš da gradiš odnos sa svima i van, i na terenu. Neće doći sve sa jednom utakmicom, ali tu sam, i imaću vremena da se adaptiram i da se pokažem u pravom svetlu", naglašava najnovije Zvezdino pojačanje.\nZa kraj intervjua za klupski sajt, imao je i poruku za navijače crveno-belih:\n„Hvala vam na ogromnoj podršci, video sam tokom vikenda putem društvenih mreža svu podršku kada je objavljeno da sam igrač Crvene zvezde. Nemam dovoljno reči da vam se zahvalim na lepim željama, i jedva čekam da obučem dres i da predstavljam klub na najbolji mogući način", rekao je za kraj Dilan Enis koji će u Crvenoj zvezdi nositi dres sa brojem 31.\nPrvi trening sa crveno-belima odradiće u utorak po povratku ekipe iz Zagreba, gde crveno-beli ovog ponedeljka od 18 sati igraju sa Cibonom meč 11. kola ABA lige.


Feb 19, 2016 Microsoft, Minecraft Education Edition\nMicrosoft je osnovan na ideji da ljudi mogu učiniti neverovatne stvari kada im je tehnologija na dohvat ruke. Misija kompanije bazira se na kreiranju iskustava koja će korisnike uključiti u taj proces i podstaći na konstantno učenje i usavršavanje. Na taj način se svakom pojedincu pruža prilika da razvije najbitnije životne veštine – komunikaciju, saradnju, kritičko razmišljanje, kreativnost, kao i kompjuterske veštine, sve što je neophodno za život u savremenom, digitalnom, okruženju.\nAdekvatno korišćenje savremenih informaciono-komunikacionih tehnologija stoga mora početi od prvih nivoa obrazovanja, uključivanjem i povezivanjem nastavnika i učenika, kroz korišćenje alata koji će i jednima i drugima pomoći da proces učenja redefinišu i usavrše.\nU nastojanju da pomogne i nastavnicima i učenicima da stvaraju i dele znanje na potpuno nove načine, Microsoft sarađuje sa svim relevantnim partnerima u obrazovanju. Sa ciljem da se izgrade veštine pismenosti i rešavanja problema koje će biti neophodne da svaka mlada osoba uspešno ostvari svoje potencijale u savremenom digitalnom svetu, Microsoft usavršava IT rešenja koja će olakšati organizovanje i korišćenje sadržaja bilo da je reč o mobilnom, ličnom, ili zajedničkom prostoru u kojem se uči.\nUčenje kroz kreativan rad i istraživanje daje najbolje rezultate zbog čega Microsoft veruje da savremene IT tehnologije primenjene na inovativne načine mogu značajno unaprediti kako proces predavanja, tako i proces učenja i primenjivanja novih znanja. Na taj način mladi ljudi, kroz osnove programiranja, uče kako da koriste, ali što je mnogo bitnije – kako da i sami razvijaju IT rešenja.\nU tom kontekstu kompanija je najavila i investiciju u novu, proširenu verziju Minecraft-a, namenjenu primeni u učionicama, kao i dostupnost javnosti preview verzije Learning Tools for OneNote.\nNovi Minecraft Education Edition započeće svoje testiranje ovog proleća i biće definisan kroz online doprinos obrazovne zajednice, koja je i do sada sa velikim zadovoljstvom i uspehom koristila Minecraft u više od 7.000 učionica, u preko 40 zemalja u svetu. Kreativnost i interaktivnost koja se ispoljava kroz stvaranje virtuelnih svetova u Minecraft-u, pomaže učenicima da razvijaju i društvene veštine, dok im povratne informacije od nastavnika, u realnom vremenu, omogućavaju efikasnije rešavanje zadatih problema.\nOneNote se takođe pokazao kao vrlo korisno sredstvo učenja, pogodno za saradnju i deljenje informacija, ali je vremenom dobio i novu dimenziju koja je Microsoft-u na polju edukacije bila od izuzetnog značaja, a odražavala se kroz prilagođavanje stilovima učenja i saradnje među učenicima. Nastavnici širom sveta inkorporirali su OneNote u svoju nastavu i kroz povratne informacije doveli do kreiranja Learning Tools for OneNote, vrlo bitnog toolbar dodatka za OneNote 2013 i 2016. Ovaj dodatak dizajniran je sa posebnim fokusom na usavršavanje veština čitanja i pisanja kod svih studenata, uključujući i one sa teškoćama u učenju kao što je disleksija. Learning Tools for OneNote ima opcije posebnog formatiranja teksta, i druge funkcije koje mogu olakšati aktivnosti u učionici, uključujući i napredno diktiranje, fokus režim, i opciju za udubljeno čitanje.\nSa sve većom dostupnošću savremenih tehnologija i uređaja, rastu i mogućnosti Microsoft-a da pomogne u ostvarivanju potencijala studenata širom sveta da kroz učenje premoste razlike u veštinama, i na taj način osnaži 1.4 milijarde učenika u svetu da postignu više.


POTVRĐENO: Tramp ŽELI Grenland - Bizlife.rs\n19:11 Vašington, 19/08/2019\nKudlou je za Foks njuz sandej rekao da neće predviđati šta se može dogoditi, ali je istakao da je Grenland, teritorija između Atlantskog i Arktičkog okeana, „strateško mesto sa mnogo vrednih minerala“.\nAmerička vojska već decenijama deluje u avio bazi Tule na Grenlandu. Ova najsevernija američka vojna baza deo je globalne vojne mreže radara i drugih senzora koji omogućavaju nadgledanje prostora i upozoravaju na balističke rakete.\nTramp će u septembru posetiti Dansku u okviru ranije najavljene posete Evropi, navodi AP.\nVest da Tramp razmatra kupovinu Grenlanda pokrenula je mnoštvo pitanja od motiva za kupovinu do rasprave o vrednosti suverene teritorije, ali i o oživljavanju tržišta i transakcija takvih teritorija u budućnosti, pišu svetski mediji.\nZa SAD bi kupovina Grenlanda najpre imala stratešku vrednost jer bi posedovanje ledenog ostrva omogućilo dodatni uticaj na Arktiku, gde je Vašington suočen s pojačanom konkurencijom Rusije i Kine.\nPored toga, usled klimatskih promena i topljenja leda na Arktiku, sve se više priča o bogatim rudnim nalazištima na Grenlandu, čije stanovništvo nije daleko od ideje da će jednog dana imati nezavisnu državu, prenosi Radio Slobodna Evropa (RSE).\nPostoji nekoliko razloga zašto bi američki predsednik želeo da kupi ostrvo koje je 80 odsto prekriveno ledenom pločom smatra se da je Grenland izuzetno bogat prirodnim resursima.\nDobar deo toga je neiskorišćen, ali zbog globalnog zagrevanja, led se brzo topi i očekuje se da će iskorišćavanje prirodnih resursa Grenlanda biti lakše. Pored toga, kupovina Grenlanda bi za Trampa i njegovo nasleđe bila glavna tačka u predsedničkom rezimeu, naveo je CNN.\nSAD smatraju uspon Kine rastućom pretnjom svom međunarodnom uticaju, navodi Juronjuz u tekstu „Šta se krije iza Trampove želje da kupi Grenland“.\nPoslednjih nekoliko decenija Peking ulaže u infrastrukturu, poslovanje i prirodne resurse u Africi, ostatku Azije i Centralnoj i Južnoj Americi. Čini se da se sada okreće ka Arktiku, ocenjuje evropski televizijski kanal, i dodaje da je Kina prošle godine predstavila i svoj plan „Polarnog puta svile“.\nTrampova ideja o kupovini Grenlada možda je vanserijska i nemoguća, ali to ne znači da ne treba razmišljati o oživljavanju tržišta suverenih teritorija što je nekada SAD učinilo velikim, napisao je Blumbergov kolumnista Leonid Beršidski.\nNa kraju, Tramp možda greši na Grenlandu, ali je nesvesno pokrenuo pitanje transakcija suverenih teritorija. Ako mogu da se koriste za izbegavanje nasilja i nepotrebne napetosti i koristi za stanovnike teritorije na prodaju zašto ne, napisao je kolumnista Blumberga.\nsad Danska tramp grenland\nPingback: "DUHOVITI" Tramp se preko Tvitera OBRATIO Grenlandu (FOTO) - Bizlife.rs


ANTIĆ: SPS je opozicija, ne flertujemo sa vlašću - InfoVranjske\nANTIĆ: SPS je opozicija, ne flertujemo sa vlašću\nŠef vranjskog odbora Socijalističke partije Srbije (SPS) Zoran Antić izjavio je na „oupen deju“ ove astranke u utorak da su socijalisti opozicija u lokalu i da „ne flertuju s aktuelnom lokalnom vlašću“.\n– Naš odnos sa SNS je isti kao na dan izbora, a bolji odnos nemamo ni sa ostalim članicama vladajuće koalicije – kazao je Antić na 101. po redu susretu ovog tipa sa novinarima.\nOn nije želeo da iznese lični stav o tome da li je za koaliciju sa SNS, rekavši da o tome odlučuju Dačić i Vučić.\nŠef vranjskih socijalista dodao je da za sada „nema naznaka da će se odnos SPS i SNS u Vranju popraviti“, a da se „deo rukovodstva stranke zalaže za saradnju sa naprednjacima“.\n– Ja sam kao član predsedništva SPS glasao za koaliciju sa SNS, a ta stranka je ovde u koaliciji sa SDS ili odbornicima bivše SDS, što nije normalno – rekao je Antić.\nOn je dodao da u Srbiji ima 14 lokalnih samouprava u kojima je SPS veoma jak i gde, prema Antićevim rečima, „SNS želi da umanji tu moć, pa da tek onda napravi koaliciju sa oslabljenim SPS“.\nDodao je da lokalna vlast sprovodi projekte koje je počela prethodna i najavio vruću i turbulentnu političku jesen i zimu.


Vlada CG: kreditni rejting za Crnu Goru za 2016. (S&P i Moody's) - komentar • SENAT.me\nⓈ > Ekonomija Crna Gora > Vlada CG: kreditni rejting za Crnu Goru za 2016. (S&P i Moody’s) – komentar\nVlada CG: kreditni rejting za Crnu Goru za 2016. (S&P i Moody’s) – komentar\n- 16/05/2016 29/10/2017\nStandard & Poor’s potvrdio raniji rejting B + / B, smanjen izgled ekonomije iz stabilnog u negativan.\n„Moody’s“ je smanjio rejting Crne Gore sa Ba3 na B1.\nKreditna agencija „Standard and Poor’s“ (S&P) objavila je Izvještaj za Crnu Goru za 2016. godinu, kojim je potvrđena ranija procjena potencijala ekonomskog rasta Crne Gore uz ocjenu ‘B + / B‘, uz izmjenu izgleda ekonomije iz stabilnih u negativne. Stručnjaci S&P procjenjuju da će crnogorska ekonomija do 2019. godine aprokosimativno rasti u prosjeku od oko 3%, zahvaljujući razvojnim projektima koji se realizuju dominantno u oblasti turizma, energetike i saobraćajne infrastrukture.\nIako prepoznajući multiplikativne pozitivne efekte izgradnje autoputa Bar-Boljari, analitičari pomenutih agencija upozoravaju na potencijalnu mogućnost većih troškova u toku izgradnje, koje bi mogle povećati potrebu Crne Gore za dodatnim finansiranjem, ali i povećanja kamata. U tim dijelu, rizik je vezan za kursne razlike, ali su prepoznate namjere države da preduzme mjere u cilju zaštite od istog.\nRazlog smanjenja izgleda naše zemlje je, prema procjenama navedenih u izvještajima, nastavak tendencije rasta nivoa javnog duga i deficita kao glavnih rizika za stabilnost i održivost javnih finansija u narednom periodu. Rastući dug, kako je objašnjeno, može značajno da limitira kapaicitet adekvatnog reagovanja na spoljne i unutrašnje šokove, uzimajući u obzir vrlo ograničenu monetarnu i fiskalnu fleksibilnost naše zemlje, dok je povećanje deficita rezultat većih izdataka za socijalna davanja, zarada i penzija. Prepoznati su, takođe, i Vladini kontinuirani napori na suzbijanju sive ekonomije i povećanju poreske discipline, koji bi, u narednom periodu, mogli podstaknuti veću ekonomsku aktivnost i dovesti do veće participacije prihodnih institucija.\nOznake Autoput Bar-Boljare BDP Bonitet @me Državni dug ekonomska politika @me ekonomska prognoza ekonomski rast monetarna politika @me Moody's Standard & Poor's Vlada CG


Roganović odabrao igrače za turnir u Tunisu – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / Roganović odabrao igrače za turnir u Tunisu\nMuška seniorska reprezentacija Crne Gore u sklopu EHF sedmice učestvovaće na turniru u Tunisu, na kojem će od 4. do 6. novembra odmjeriti snage protiv domaćina i reprezentacija Švajcarske i Zelenortskih ostrva.\nBiće to prvo okupljanje izabranika selektora Zorana Roganovića nakon maja i uspješno završenih kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2022. godine, u kojima su pobjedom protiv Rumunije u Podgorici, izborili učešće na smotri najboljih selekcija Starog kontinenta.\nZa predstojeću akciju koja će biti odlična provjera pred Evropsko prvenstvo na kojem će crnogorska reprezentacija u januaru naredne godine igrati u Debrecinu protiv Danske, Slovenije i Makedonije, selektor Roganović računa na 17 igrača.\nSelektor Roganović za ovu akciju odlučio se za kombinovani sastav, a kako bi priliku da se dokažu stručnom štabu, dobili i igrači koji nijesu bili na prethodnim okupljanjima ili nijesu imali značajniju minutažu.\nCrna GoraZoran Roganović\n← Prethodni članak Obrvan pred Mađare: Bez rezultatskog pritiska, želim isprobati mlađe igrače\nNaredni članak → Eliot Stenmalm od naredne sezone u Vive Kielceu


Rusiji prst u oko: Porošenko zatvara granicu prema Rusiji i traži prisustvo NATO | Vestinet.rs\nPočetna SVET\tRusiji prst u oko: Porošenko zatvara granicu prema Rusiji i traži prisustvo NATO\nDekret, koji je ukrajinski predsednik doneo posle pet meseci borbi na istoku zemlje između vojske i proruskih separatista, omogućava vladi da za vozila i pešake zatvori kopnene i pomorske prelaze.\nOdluka je doneta „u vezi sa stalnim mešanjem Ruske Federacije u unutrašnja pitanja Ukrajine“, navodi se u dokumentu.\nDekret predsednika Porošenka donet je dok je na snazi primirje, koje su u Minsku u subotu potpisali Ukrajina, proruski pobunjenici i OEBS, ali su pobunjenici koji zahtevaju otcepljenje, potom odbili ponudu Kijeva da prigranični regioni dobiju poseban status.\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko naložio je donošenje „neodložnih mera“ radi zaštite Ukrajine i jačanja njene odbrambene sposobnosti.\nMeđu tim merama je i nalog vladi da odmah pripremi i preda mu predlog zakona u vezi sa odustajanjem od vanblokovskog statusa Ukrajine, kako bi ga uneo u skupštinsku proceduru, javio je danas Ukrinform.\nUkrajinska državna agencija navodi da je ukaz o tome Porošenko potpisao juče i da mnoge njegove ključne tačke nose oznaku tajnosti.\nPre svega, kao prioritetan nacionalni interes Ukrajine u oblasti spoljne politike za 2014. i naredne godine navodi se dalji razvoj odnosa strateškog partnerstva sa SAD, Evropskom unijom i NATO.\nOd Ministarstva inostranih poslova traži se da se neodložno obrati NATO-u sa molbom da se sazove Severnoatlantski savet NATO-a i održe odgovarajuće konsultacije, da se obrati za hitne konsultacije stranama Budimpeštanskog memoranduma iz 1994, i vladama SAD i Velike Britanije sa molbom za pružanje vojne pomoći Ukrajini.\nOd vlade se, navodi Ukrinform, traži da izradi nacrt generalnih direktiva za pregovore sa Rusijom, da nacionalnu ekonomiju prevede na funkcionisanje u posebnim uslovima, da iznese predloge za primenu sankcija Rusiji i da osigura privremeno zatvaranje kontrolnih punktova na ukrajinsko-ruskoj granici.\nTakođe, Porošenko traži da se oslobode od poreza uvozni proizvodi namenske industrije, povećaju zarade vojnicima, a stambeno zbrinu porodice poginulih i ranjenih borbama u oblastima na istoku zemlje.\nNavedeno je da je ukaz donet zbog „daljeg usložavanja situacije u oblasti nacionalne bezbednosti zbog oružane agresije Rusije“, a da je cilj mera „neutralizacija aktuelnih pretnji nacionalnoj bezbednosti“, navela je ukrajinska državna agencija.\nUNN je prenela izjavu ukrajinskog premijera Arsenija Jacenjuka iz SAD da je odluka o vanblokovskom statusu Ukrajine „umnogome recidiv sovjetske prošlosti“.\n„Mi shvatamo da Ukrajina ne može da stupi u NATO, ali kako kaže Biblija – traži pa će ti se dati“, rekao je Jacenjuk.\nJacenjuk je 29. avgusta najavio da će vlada predložiti Vrhovnoj radi (skupštini) da ukine vanblokovski status Ukrajine i obnovi kurs ka učlanjenju u NATO.\nRada je 2010. na predlog tadašnjeg predsednika Viktora Janukoviča usvojila zakon o principima unutrašnje i spoljne politike, kojim je proglašen vanblokovski status Ukrajine i isključen kurs ka evroatlantskoj integraciji zemlje.\nZakon koji do sada važi, predviđa osnovni princip spoljne politike po kom Ukrajina poštuje politiku nesvrstavanja u blokove, što znači da ne učestvuje u vojnopolitičkim savezima, već u modernizaciji i razvoju evropskog sistema kolektivne bezbednosti, nastavlja konstruktivnu saradnju sa NATO i drugim vojnopolitičkim blokovima povodom svih pitanjima od zajedničkog interesa.\nUkrajina će zvanično zatražiti pristupanje Evropskoj uniji 2020. godine, saopštio je danas u Kijevu ukrajinski predsednik.\n„Danas ću predstaviti čitavoj Ukrajini novi program reformi“ čije sprovodjenje će omogućiti Ukrajini da kroz šest godina zatraži priključenje Evropskoj uniji, izjavio je Porošenko na kongresu sudija, a prenela je njegova kancelarija.\n„Strategija 2020“ predvidja 60 reformi i posebnih programa, koje će „Ukrajina sprovesti kako bi mogla da podnese zahtev za članstvo u EU“, objasnio je predsednik.\nbezbednostičlanstvo u EUdonetafunkcionisanjeJacenjukkonsultacijeMinskOEBSPetro Porošenkopredlog zakonavesti


Ekonomisti: Vlada Srbije postigla izvesne dobre rezultate, ali nisu impresivni – Novinska agencija Beta – Agro-Hemik\nEkonomisti: Vlada Srbije postigla izvesne dobre rezultate, ali nisu impresivni – Novinska agencija Beta\nAgro-HemikIzgradnja puteva u SrbijiEkonomisti: Vlada Srbije postigla izvesne dobre rezultate, ali nisu impresivni – Novinska agencija Beta\n02/11/2021 / Od agro-hemik / Izgradnja puteva u Srbiji/\t0 Comments\nEkonomisti su danas cenili da su neki rezultati koje je Vlada Srbije postigla za godinu dana rada u uslovima pandemije dobri, ali da nisu impresivni.\nPremijerka Ana Brnabić rekla je danas, povodom godinu dana rada Vlade, da su „u teškim okolnostima postignuti impresivni rezultati“ u sektoru borbe protiv pandemije (zdravstvo), borbi protiv organizovanog kriminala, evropskih integracija i u ekonomiji.\n„Vlada je uspela da za dve godine iz budžeta izdvoji paket pomoći privredi i gradjanima u vrednosti 14 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), a da javni dug ipak ne predje 60 odsto BDP-a. Prolazimo pandemiju mnogo bolje od uredjenijih zemalja“, rekao je Savić.\nPrema njegovim rečima povećane su i javne investicije oko šest-sedam odsto i dostigle su oko 23 odsto BDP-a, ali da je to još manje nego u zemljama Centralne i Istočne Evrope gde su od 25 do 28 odsto BDP-a.\nIstako je da je izgradnja puteva „sjajna stvar“ jer je Srbija bila usko grlo i kada je reč o železničkom i putnom saobraćaju, ali da je zamerka zašto domaće firme više ne učestvuju u izgradnji, kao i zakašnjenje u izgradnji na pojedinim deonicama zbog projektne dokumentacije i eksproprijacije.\nProfesor na Fefa fakultetu u Beogradu Goran Radosavljević rekao je da u borbi protiv pandemije, organizovanog kriminala i evropskim integracijama nisu postignuti nikakvi rezultati, a da su u ekonomiji postignuti odredjeni rezultati, ali je pitanje koliko su održivi.\n„U borbi protiv kovida-19 nema rezultata jer je visoka smrtnost gradjana, u borbi protiv organizovanog kriminala nikad nije lošija situacija jer smo doživeli da predsednik (Aleksandar Vučić) brani osumnjičenog za uzgajanje marihuane, da ga prisluškuju i da, kako tvrde, postoje konstantni pokušaji atentata na njega, ali nema epiloga“, rekao je Radosavljević.\nRadosavljević je rekao da je rast BDP od deset odsto zasnovan na gradjevinskom sektoru, a da kada se pogleda struktura potrošnje, zaključuje da oko pet milijari evra potiče od obrta u sektoru nekretnina, pa ostaje pitanje bez odgovora odakle u siromašnoj zemlji tolika enormna količina gotovine.\nAko se ove godine postigne vrednost BDP-a od 52 milijarde dolara ni to, prema njegovim rečima, neće biti za pohvalu jer je ta vrednost postignuta 2008. godine.\n„Nadam se da će se inflacija držati pod kontrolom i da će Srbija proći kroz energetsku krizu bez većih potresa i da se neće dogoditi da ima svih energenata da bi se ispostavilo da ih nema“, rekao je Radosavljević.\nDodao je da je „ova vlada bila kratkog daha i da se samo pripremala za sledeći izborni ciklus“.


Sutra počinje "Noćni turnir u malom fudbalu 2018" | Ami Naxi Radio 89.7Mhz\nSutra počinje „Noćni turnir u malom fudbalu 2018“\n11. jula 2018. 13. jula 2018.\nTurnir će se igrati po ustaljenim pravilima četiri plus jedan, a kako je za naš radio rekao portpraol turnira, Branislav Ugrinov, kaže da Kikinđane i ovog leta u dvorištu Gimnazije očekuje prava fudbalska poslastica.\n–Prijavljen je veliki broj ekipa, i igrači su spremni da ponovo, kao i proteklog leta naprave pravi mali spektakl kada je u pitanju mali fudbal. Ono što je intersantno je da su organizatori, Grad Kikinda i Sportski savez Kikinde odlučili da povećajunagradni fond, tako da će pobednička ekipa biti nagrađena sa 250.000 dinara, drugo mesto dobiće 70.000 dok će trećeplasirani osvojiti 30.000 dinara.\nUtakmice će se igrati sa početkom u 20:30 sati, a večeras sa početkom u 19 časova biće obavljen žreb.\nStreličarstvo: Tri medalje za SU „Apolo“ na takmičenju u Subotici\nĐaci sledeće nedelje na raspustu zbog gripa\n14. februara 2019. 15. februara 2019.\nPSS Kikinda: Moguća pojava žitnog bauljara u ozimoj pšenici gajenoj u monokulturi\nSabor frulaša Vojvodine u Iđošu 14. jula


Started March 2, 2017 in Masaža 2311\nCelulit pored estetskog predstavlja i zdravstveni problem ako je duže prisutan i moze dovesti do oticanja nogu, proširenih vena i pucanja kapilara. Anticelulitna masaža je zdrav način da se razgrade naslage celulita, kojom se podstiče cirkulacija i protok limfe. Pokreti su snažni, energični ali nikako bolni i ne sme doći do pojave podliva. Primenjuju se masažne tehnike poglađivanja, frikcije palčevima, mešenja, švedskog gnječenja, drenaže, ceđenja. Razbijaju se masne naslage, izbacuju toksini i suvišna voda iz tela. U sinergiji sa odgovarajućim anticelulitnim uljima i kremama tretman je vrlo uspešan.\nPreporučuje se serija od najmanje 10 tretmana da bi se postigao željeni efekat .\nZa ovu masažu koristi se ulje sa bršljenom, biljni ekstrakti prodiru u tkivo i pomažu u oslobađanju zarobljenih toksina i masnoća. Biološki aktivni molekuli iz bršljan ulja se masašom apsorbuju u kožu gde poboljšavaju razmenu materija i koža postaje elastična, zategnuta a celulit manje vidljiv. Eliminiše se višak vode, stimuliše cirkulacija i rastvara masnoća.\nIdealan trenutak kada treba početi sa anticelulitnim masažama je dan nakon završetka mesečnog ciklusa jer je tada u narednih deset dana nivo estrogena u telu najniži pa je efekat ove masaže najbolji. Potrebno je promeniti način ishrane, praktikovati fizičku aktivnost i povećati unos vode od najmanje 2 litra.\nAnticelulitna masaža ne preporučuje se:\nkod osoba koje pate od proširenih vena\nza osobe koje imaju ispucale kapilare (masaža može da pogorša)\nOsobama koje pate od proširenih vena i ispucalih kapilara preporučuje se da celulit redukuju promenom ishrane i fizičkom aktivnošću.


SRBIJA - FRANCUSKA - KOMBANK Arena, Tiket Klub\nSRBIJA – FRANCUSKA – KOMBANK Arena\n12. Aug 2015 u 20:30h\nU sredu, 12. avgusta u 20,30 sati, u beogradskoj Kombank areni, ljubitelji košarke imaće priliku da prisustvuju velikom spektaklu. U okviru priprema za Evropski šampionat, sastaju se reprezentacije Srbije i Francuske, osvajači srebrne i bronzane medalje sa prošlogodišneg Svetskog kupa u Španiji.\nFrancuzi i Beograd dolaze u najjačem sastavu sa čak sedam NBA igrača, predvođeni Tonijem Parkerom, Nikolasom Batumom i ostalim zvezdama. Reprezentativci Srbije će, posle mini turneje u Francuskoj, gde će odigrati dva meča, sa domaćinom (7. avgusta u Nansiju) i Rusijom (8. avgusta u Lionu), odmeriti snage sa „Trikolorima“ u Kombank areni (12. avgusta), a zatim ih u istoj dvorani očekuje tradicionalni „Ačibadem trofej Beograda“ na kome ove godine, pored izabranika Aleksandra Đorđevića, učestvuju i Kina, Rusija i Venecuela. U polufinalnim mečevima u subotu 15. avgusta sastaju se Srbija – Kina i Rusija – Venecuela, dok će se u nedelju 16. avgusta igrati utakmice za plasman.\nUlaznice za sve mečeve u Kombank areni danas su puštene u prodaju. Karte za utakmicu Srbija – Francuska mogu se kupiti na svim prodajnim mestima Eventima, uključujući i blagajnu Kombank arene od danas (četvrtak) u 12 sati po cenama od 200, 400 i 600 dinara. Za mesto u loži treba izdvojiti 1.500 dinara.\nOd danas u 12 sati je u prodaji i paket ulaznica za „Ačibadem trofej Beograda 2015“, koji važi za sve četiri utakmice turnira (15. i 16. avgusta), po cenama od 300, 600 i 1.000 dinara, dok ulaznica za ložu košta 2.500 dinara.\nZLATNI LANČIĆ OD BIŽUTERIJE – Letnja scena kluba TOP NIGHT – TOPČIDERSKA NOĆ\nACIBADEM TROFEJ BEOGRADA 2015 – KOMBANK Arena


Izložba „Corona - Kruna” na Sava Promenadi - Portal Iz Prve Ruke\nIzložba „Corona – Kruna” na Sava Promenadi\nFoto: Pavel Surovi, promo\nIzložba fotografija „Corona – Kruna” proslavljenog umetnika Pavela Surovog biće otvorena u sredu, 17. novembra u 10.30 na Sava Promenadi.\nIzložba „Corona – Kruna” je uvertira u Etnology Fest 2021, festival koji se bavi promocijom nematerijalnog kulturnog nasleđa, autora Goge Grubješić i prikazuje arhaične narodne nošnje u jedinstvenom spoju umetnosti i etnologije kroz modnu fotografiju\nEtnology Fest 2021 održaće se od 25. – 27. novembra u Galeriji BW, pod pokroviteljstvom i uz podršku supruge predsednika Republike Srbije gđe Tamare Vučić.\nO izložbi Corona – Kruna\nNa fotografijama u prvom planu dominira arhaična slovačka narodna nošnja. Drugi nivo su krune – oglavlja (prava oglavlja, ali i virtuelni oreoli, utkani na starim prekrivačima i ćilimima), a treći nivo je ezoterično-duhovna alhemija koja otkriva sublimiranu sakrivenu priču i istorijsku pravu ili imaginarnu ličnost unutar same fotografije.\nAutor je etnografskim istraživanjem u svojim radovima pokušao da predoči podudarnost arhaičnih slovačkih narodnih nošnji sa kraljevskom evropskom odorom. U tom smislu motivi i materijali koji su se prožimali u krojevima tradicionalnih arhaičnih nošnji pod uticajem su trendova i mode Austrougarske, Rusije, Francuske, Amerike, Nemačke, Španije, Danske, Turske i drugih zemalja toga doba.\nPovezane temeCorona - KrunaIzložbaSava promenada\nKobra Deluks kolektiv od 18. novembra u galeriji Kula\nFilmovipre 19 minuta


Johann Sattler: “EU traži da pravosuđe u BiH što prije počne sa radom” – Kakanj-X\nJohann Sattler: “EU traži da pravosuđe u BiH što prije počne sa radom”\nZadnja izmjena 27 tra, 2020 44\nŠef Delegacije Evropske unije u BiH Johann Sattler zahtijeva od predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH Milana Tegeltije da sudovi i tužilaštva što prije počnu sa radom.\nSattler je uputio pismo Tegeltiji u kome traži i da VSTS pokrene postupke donošenja odluka iz svoje nadležnosti, kao i procese imenovanja nosilaca pravosudnih funkcija, prenose “Vijesti“.\n“U prilogu dostavljam dopis upućen vlastima Bosne i Hercegovine, koji takođe govori o situaciji u pravosuđu u vrijeme pandemije KOVID-19, te potrebi da se obezbijedi kontinuitet rada pravosuđa”, naveo je Sattler u pismu.\nŠef Delegacije EU u BiH je pozdravio neke od inicijativa koje je VSTS BiH usvojio, kao što je omogućavanje održavanja određenih postupaka putem video konferencijskog poziva, kao i sastanak rukovodstva VSTS sa predsjednicima sudova i glavnim tužiocima na isti način.\n“Potrebno je razmotriti da se sjednice VSTS, sastanci stalnih komisija i ostalih radnih tijela Savjeta, održavaju na sličan način, kako bi se osiguralo donošenje odluka, uključujući i odluke u postupcima imenovanja, čak i sada”, navodi se u Sattlerovom pismu.\nTegeltija se poziva da hitno preispita “svoju odluku o obustavi rada” i preporučuje mu da uvede mjere u svakodnevni rad VSTS-a, koje će osigurati maksimalnu transparentnost.\n“Takođe vas pozivamo da obezbijedite da sudovi i tužilaštva nastave rad na rješavanju zaostataka i da se pridržavaju svojih godišnjih planova gdje god je to moguće. Vaša mjera od 22. marta nalaže rad samo na prioritetnim predmetima”, istakao je Sattler.\nPrema njegovim riječima, rad na smanjenju broja neriješenih predmeta mora se nastaviti i u ovim izazovnim vremenima.\nJoš se kaže da bi VSTS BiH mogao razmotriti “da putem svog Sekretarijata uskoro sazove koordinacijski sastanak donatora putem video poziva, radi razgovora o načinima pomoći Savjetu u njegovom radu u ovom teškom periodu”.\n“Nešto se čudno događa”: Da li je virus zaista oslabio i šta naučnici…\nPrev\tNext 1 of 6.492


U Sarajevu završeni protesti kojim su građani iskazali nezadovoljstvo za nenabavku vakcina\nProtest je počeo okupljanjem na platou ispred Željezničke stanice odakle se kolona vozila uputila ka zgradi Parlamenta Bosne i Hercegovine. Tu su im se pridružili ostali građani, a u polusatnom protestu pozvali su državnu vlast da podnese ostavke jer nisu bili u stanju nabaviti vakcine za građane čime su direktno ugrozili živote onih iz čijih džepova primaju visoke plate.\nPotom se kolona vozila i građana uputila ka Pofalićima odnosno zgradi Federalne vlade gdje su pozvali premijera Fadila Novalića i njegove ministre da odmah podnesu ostavke. Demonstranti su skandirali “Izlazite napolje“, “Odlazite paraziti“, “Igrajte se države“, “Fadile lopove“…\nDatum koji su organizratori izabrali za održavanje protesta simboličan je, jer se danas obilježava Dan grada Sarajeva, a ovom prilikom organizatori su poručili da je na današnji dan BiH oslobođena jednih fašista (Drugi svjetski rat op.a.) i da je vrijeme da se, kako kažu, danas oslobodi drugih.\nNa listi njihovih zahtjeva nalazi se i imenovanje novog saziva Vijeća ministara BiH i Vlade FBiH, koja ima rok od 14 dana da izađe s jasnim i realnim planom za upravljanje krizom i borbe protiv pandemije koronavirusa te hitno uvođenje PCR testova za sve koji ulaze u BiH.\nZa ispunjenje ovih zahtjeva postavljen je rok od sedam dana, dakle do 13. aprila 2021. godine, jer svaki dan je, kako navode, kockanje sa životima građana.\nOrganizatori su najavili i nove proteste ako se postojeći zahtjevi ne ispune.


Ostali sportovi - Streljaštvo: Dejan osvojio srebrnu medalju u 1.kolu Kupa Srbije\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 22 aprila, 2019\nProteklog vikenda je u Novom Sadu održano prvo kolo Kup SS Srbije po A programu iz malokalibarske puške na kojem je po običaju vrlo uspešno nastupio i Dejan Pešić iz Streljačke družine „Pančevo 1813“.\nU disciplini trostav od 3 puta po 40 metaka u klečećem, stojećem i ležećem stavu, Dejan je osvojio drugo mesto sa 1155 krugova u osnovnom meču, a u finalnom meču od osam najboljih seniora, osvojio je takođe drugo mesto, srebrnu medalju i deset bodova za finale Kupa, koje će biti održano u julu, nakon još dva kola Kupa.\nMešovita ekipa Pančevaca je treća na Memorijalnom turnir u Uljmi\nProteklog vikenda je u Uljmi održan i prvi memorijalni turnir „Srboljub Nastić“ u čast kolege strelca i trenera iz Uljme, na kojem je učestvovalo šest ekipa iz okolnih gradova. Pored vrednih streljačkih radnika SK“Uljma“, u organizacionom odboru je bila i Srbina supruga Ružica, koja je obećala pomoć i u narednim godinama, sa željom da se i na dalje redovno organizuju turniri.\nMada su rezultati bili u drugom planu, strelci su se takmičili iz serijske vazdušne puške u ekipnoj konkurenciji. Ekipa streljačke družine „Pančevo 1813“ u mešovitom sastavu je osvojila treće mesto, a ekipa SU „Panuka“ peto.


Prenosimo - Page 12 of 12 - Niška inicijativa\nNačelnik gradske uprave nasrnuo na odbornika Nonića\n Načelnik Gradske uprave u Nišu Ljubiša Janić oteo je i slomio telefon odborniku Niške inicijative Srđanu Noniću jutros na parkingu u dvorištu zgrade Skupštine grada Niša. Na snimku uživo na Fejsbuk stranici ove odborničke grupe, vidi se Nonić kako...\nSrbija pala na listi osnovnih sloboda\nSrbija je danas pala na monitor listi međunarodne organizacije CIVICUS iz kategorije zemalja u kojima su osnovne slobode i građanski prostor suženi, u kategoriju zemalja u kojima su osnovne slobode opstruisane, saopštile su Građanske inicijative. Srbija se nakon ovog pada...\nNovi incident komunalaca: Kako se nepropisno parkiranje pretvorilo u pravu dramu\nKako se jedno nepropisno parkiranje pretvorilo u dramu, u kojoj glavne uloge imaju komunalni milicajci i građanin kome je uz kaznu, prećeno, uvrtana mu ruka, pretresan je i priveden u stanicu. I tu nije kraj, pre pretresa je, kako za...\nOdbornik Niške inicijative muzikom s razglasa “dočekao” radnike Gradske uprave\nOdbornik Niške inicijative Srđan Nonić počeo je svakodnevne proteste, koje je prijavio ispred više od 50 gradskih ustanova i preduzeća. Jutros u 7:30 dočekao je zaposlene u Gradskoj upravi ispred glavnog ulaza u Skupštinu grada Niša, gde je muzikom benda...\nNiška inicijativa prijavila svakodnevne skupove do kraja godine\nNiškoj policijskoj upravi prijavljeni su svakodnevni skupovi ispred gotovo svih gradskih ustanova, preduzeća i važnih službi i to od narednog ponedeljka, pa sve do kraja godine, potvrdila je za N1 odbornička grupa Niška inicijativa. Niška inicijativa je najavila razgovore sa...\nU Nišu bi od srede 17. jula trebalo da počne serija svakodnevnih protesta ispred više od 50 preduzeća i ustanova. Odbornička grupa Niška inicijativa prijavila je proteste za svaki radni dan od 7 do 22 sata. Raspored ne otkrivaju, a...\nKomunalna Milicija: nadležnosti i kako da sa njima postupaju građani? (Video)


Od sutra u opticaju novčanica od 2000 dinara - Bizlife.rs\nOd sutra u opticaju novčanica od 2000 dinara\n07:38 Beograd, 29/12/2011\nU Srbiji će od sutra u opticaju biti nova novčanica od 2.000 dinara, sa likom srpskog naučnika svetskog glasa Milutina Milankovića, a izdavanjem te novčanice neće biti povećan ukupan iznos novca u opticaju, već se samo menja apoenska struktura postojećeg novca.\nNova banknota ima brojne zaštite od falsifikovanja, kao što su mašinski čitljivi elementi zaštite, OVD kinegram i vidljiva zaštitna vlakanca, koji ovu novu novčanicu čine izuzetno teškom za falsifikovanje.\nStručnjaci Zavoda za izradu novčanica i kovanog novca u Topčideru potrudili su se da nova novčanica po tehnološkim i dizajnerskim rešenjima bude na nivou evra, a u izradi same novčanice učešće ručnog rada je 72 odsto, a mašinskog svega 28 procenata.\nNova novčanica uvodi se u trenutku kada su devizne rezerve NBS na zadovoljavajućem nivou od oko 11,4 milijarde evra, a međugodišnja inflacija ima trend pada, naglasio je guverner Narodne banke Srbije (NBS) Dejan Šoskić na promociji novog dinarskog apoena prošle nedelje.\nGuverner je istakao da će centralna banka novom novčanicom od 2.000 dinara smanjiti ukupnu količinu novčanica u opticaju za oko 20 miliona komada i sniziti troškove izrade za oko 170 miliona dinara i istovremeno, biće olakšano poslovanje novcem i upotpunjena postojeća serija novčanica koje je izdala NBS.\nPošto su se u domaćim medijima pojavili komentari da je portret Milankovića greškom okrenut nasuprot državnog grba Srbije, Šoškić je u utorak rekao da je to dobro odrađen posao i da ima različitih primera svetskih valuta na kojima su likovi okrenuti prema ili od državnih obeležja na toj banknoti.


Sonja Jovanović – Страна 2 – Portal Bar\nVandali uništili zelenu površinu oko novog kružnog toka\nSonja Jovanović 19 децембра, 2021\nNepoznati vandali su, vjerovatno tokom prošle noći, uništili, odnosno iščupali oko 30 sadnica lavandi koje su bile zasađene na zelenoj traci pored novog kružnog toka kod zgrade Suda i iste razbacali po livadi i ulici, saopšteno je iz DOO Komunalne djelatnosti Bar. „Prosto je nevjerovatno kako bilo kome može pričiniti zadovoljstvo uništavanje uređenih zelenih površina! Zbog […]Detaljnije\nManifestacija „Novogodišnje čarolije“ od 20. do 30. decembra u Baru\nSonja Jovanović 17 децембра, 2021\nManifestacija „Novogodišnje čarolije“, koja za cilj ima uljepšavanje prazničnih dana djeci i omladini, biće održana od 20. do 30. decembra, u organizaciji JP Kulturni centar Bar. Tokom 11 dana naši mladi sugrađani će biti u prilici da uživaju i učestvuju u kreativno-edukativnim aktivnostima – likovnim, pozorišnim, muzičkim i filmskim, i novogodišnjem programu. „Program je osmišljen […]Detaljnije\nSonja Jovanović 16 децембра, 2021\nDok su čelnici Opštine Bar mišljenja da je predloženi Bužet za 2022. godinu u iznosu oko 23 miliona eura razvojni navodeći da je 42 % planiranih sredstava za kapitalna investiranja, sa druge strane iz redova opozicije uz kritičke osvrte tvrde da je Budžet “izborni”. Predlog Odluke o Budžetu Opštine Bar za 2022. godinu usvojili su […]Detaljnije\nPred odbornicima predlozi odluka o budžetu i uređenju prostora Opštine\nDvadeset deveta sjednica Skupštne Opštine Bar biće održana danas, sa početkom u 10 časova. Kao i prethodnu, naši sugrađani će i ovu sjednicu lokalnog parlamenta moći da prate uživo, putem YouTube kanala SO Bar. Pred odbornicima je 21 tačka dnevnog reda. Između ostalog, izjašnjavaće se o Predlogu Odluke o budžetu Opštine Bar za 2022. godinu […]Detaljnije\nStotinu godina fudbala u Baru jubilej za poštovanje; Na svečanoj\nSonja Jovanović 14 децембра, 2021\nZlatne plakete zaslužnim fudbalskim radnicima opštine Bar uručene su danas na svečanosti koja je upriličena u sali SO Bar. Svečana akademija i dodjela protekle su u znaku jubileja za poštovanje – 100 godina fudbala u Baru. Nagradu „Zlatna plaketa – zaslužni fudbalski radnik opštine Bar“ ustanovio je prije jedanaest godina Fudbalski savez opštine Bar. Dobitnici […]Detaljnije\nDEUS: Sjutra promocija novog izdanja Udruženja strip autora, zastupljen i\nU okviru Decembarske umjetničke scene (DEUS) sjutra od 18 časova, u objektu Banja, biće upriličena promocija novog izdanja Udruženja strip autora Crne Gore i izložba stripa. U okviru ovog izdanja, publici je predstavljeno i djelo strip autora iz Bara, Andrije Vujoševića. Udruženje strip autora Crne Gore postoji još od 2005, a nastalo je iz kotorske […]Detaljnije\nUspjeh Džudo kluba „Mornara“: 10 medalja i pehar na međunarodnom\nSonja Jovanović 13 децембра, 2021\nStarije pionirke i pioniri Džudo kluba „Mornar“ iz Bara osvojili su 10 medalja i pehar za najbolju ekipu na Kupu oslobođenja Podgorice – međunarodnom takmičenju koje je okupilo čak 500 sportista iz 30 klubova iz regiona. Zlatne medalje pripale su Radosavović Kristini, Garčević Katarini, Đurišić Balši i Knežević Lazaru. „Srebrni“ su bili Golić Andrija i […]Detaljnije\nUčenica Gimnazije „Niko Rolović“ nagrađena na konkursu Instituta Konfucije\nAleksandra Suhanova, učenica Gimnazije “Niko Rolović”, osvojila je prvo mjesto na Likovnom konkursu Instituta Konfucije na Univerzitetu Crne Gore, u kategoriji srednjih škola. Likovni konkurs Instituta Konfucije na Univerzitetu Crne Gore je izazvao veliko interesovanje kod osnovaca i srednjoškolaca, pa su na adresu Instituta stigla čak 244 rada u tri kategorije iz Podgorice, Bara, Nikšića, […]Detaljnije\nVoda sa svih izvorišta u Baru bezbjedna za piće\nPrema posljednjim analizama, koje su urađene danas, mutnoća vode sa svih izvorišta u Baru se povukla. Vrijednost mutnoće je u dozvoljenim granicama, tako da je sada voda sa svih izvoršta u našem gradu zdravstveno bezbjedna za piće. „Kao i do sada, naše preduzeće će vršiti stalni nadzor kvaliteta vode, i o svim promjenama kvaliteta vode […]Detaljnije\nDodjela Zlatnih plaketa zaslužnim fudbalskim radnicima opštine Bar u utorak\nSonja Jovanović 11 децембра, 2021\nSvečana akademija Fudbalskog saveza Opštine Bar, u sklopu koje će biti dodjeljene Zlatne plakete zaslužnim fudbalskim radnicima opštine Bar, biće upriličena u Velikoj sali SO Bar, u utorak, 14. decembra u podne. Priznanje, koje se dodjeljuje od 2010. godine, uručuje se zaslužnim fudbalskim radnicima koji su dali doprinos razvoju fudbalskog sporta u Baru, a ove […]Detaljnije


Učesnici Konferencija o javnim nabavkama\nKako je u uvodnom obraćanju istakla potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, jedan od najvećih izazova na kojem bi trebalo da se radi naredne godine kada je reč o javnim nabavkama jeste pitanje odnosa ponude sa najnižom cenom i kvaliteta usluge.\nU velikom broju slučajeva ispostavilo se da je to što je zakonska obaveza da se izabere ponuda sa najnižom cenom zapravo problem, jer kvalitet ponude ne bude na očekivanom nivou.\nOna je kao primer navela izgradnju Žeželjevog mosta u Novom Sadu, čiji je izvođač izabran putem javne nabavke za cenu od 40 miliona evra, a dobijen je izvođač koji je, kako je rekla, kasnio, dok se cena kroz anekse ugovora povećala na 60 miliona evra.\nMinistarka je istakla da je Zakon o javnim nabavkama doprineo srpskoj privredi, ali je dodala da će u 2016. godini morati još temeljnije da se poradi na tom sistemu.\n- Za mene je pozitivan rezultat kada vidim da je od ukupnog broj javnih nabavki, bez poziva zaključeno samo pet odsto, dok je pre dve godine to bilo 28 odsto - rekla je Mihajlovićeva.\nPodatak da od ukupnog broja zaključenih ugovora 43 odsto ima samo jednog ponuđača ministarka je ocenila kao "ne sjajan rezultat", ali je konstatovala da je to stanje u kojem se nalaze kompanije koje često, kako je rekla, nisu želele da same daju ponude zbog svog finansijskog stanja.\nMi smo ih u Ministarstvu saobraćaja okupljali i predlagali da se udruže, rekla je Mihajlovićeva, i istakla da toliki broj ugovora sa jednom ponudom predstavlja stanje konkurentnosti srpske privrede.\n- Godina 2017. je godina u kojoj se menja zakon, još više nego što je sada izmenjen, dok ćemo u 2016. godini da radimo na suštinskim izmenama - rekla je Mihajlovićeva.\nKirbi: Najniža cena ne donosi uvek kvalitet\nMajkl Kirbi i Zorana Mihajlović složni da izbor najniže cene nije uvek najbolja odluka\nAmbasador Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji Majkl Kirbi saglasio se sa ministarkom Mihajlović da najniža cena ne donosi uvek kvalitet.\nOn je kao primer naveo održavanje higijene zgrade ambasade SAD, za čije čišćenje je bila zadužena firma s kojom je ugovor sklopljen posle raspisane javne nabavke.\nKirbi je rekao da, iako najjeftiniji, nisu dobro obavljali posao i da ambasada nije bila dovoljno čista.\n- Kada sam tražio drugog čistača, rekli su mi da ne možemo, jer je ova firma zaposlena preko javnih nabavki, a osnov je bila najniža cena\n. Odustali smo od te kompanije, platili smo drugu duplo više, ali sada je ambasada čista - rekao je Kirbi i zaključio da nije potrebno uvek kupiti najskuplje, ali da cena ne sme da bude presudna ukoliko se traži kvalitet.\nProblem likvidnost preduzeća\nMnogi veruju da je korupcija veoma prisutna u sistemu javnih nabavki\nU pauzi konferencije novinari su pitali direktora Uprave za javne nabavke Predraga Jovanovića zašto je mali broj ponuđača po konkursu, na šta je on odgovorio da istraživanja pokazuju da najveći broj ponuđača radi u otežanim uslovima i ima problem s likvidnošću.\n- Neophodno je da se udružuju, da se razmotre uslovi i kriterijumi za njihovo učesće na tenderima, ali i da se otvori dijalog između naručilaca i ponuđača da bi se videlo gde su problemi i šta je moguće učiniti u okviru zakona da bi se privukao veći broj ponuđača - rekao je Jovanović.\nNa pitanje zašto 43 odsto ispitanika smatra da je korupcija prisutna u oblasti javnih nabavki, Jovanović je rekao da je 90 odsto njih reklo da nije imalo priliku da vidi i učestvuje u tome, na šta je zaključio da je reč o percepciji.\nOn je rekao da nema tačnih podtaka o neregularnostima, već je reč samo o percepciju, koja, konstatovao je, svakako deluje tako da odvraća jedan deo ponuđača.\nLek za to bi mogao biti bolji mehanizam sankcija, ocenio je Jovanović podsetivši da Uprava za javne nabavke ima savetodavnu ulogu, a da ključnu ulogu u suzbijanju korupcije imaju pravosudni organi i policija.


Kreditni rizici po prestanku moratorijuma - Vuković i partneri\nKreditni rizici po prestanku moratorijuma\nVon: Predrag Miladinović und Jelisaveta Janić,\nKategorie: Bankwesen und Finanzen, Aktuelles, Stručni tekst\nNarodna banka Srbije donela je dana 14.12.2020. godine Odluku o privremenim merama za banke u cilju adekvatnog upravljanja kreditnim rizikom u uslovima pandemije COVID-19 („Sl. glasnik RS“, br. 150/2020 i 21/2021) i Odluku o privremenim merama za davaoce finansijskog lizinga u cilju adekvatnog upravljanja kreditnim rizikom u uslovima pandemije COVID-19 („Sl. glasnik RS“, br. 150/2020 i 21/2021). Obe Odluke predstavljaju nastavak prethodne dve odluke iz marta i juna 2020. godine kojima su uvedeni moratorijumi na otplatu kredita i sličnih finansijskih izloženosti.\nPored Odluke o privremenim merama za banke u cilju adekvatnog upravljanja kreditnim rizikom u uslovima pandemije covid-19 koja se pretežno bavi moratorijumom, Narodna banka Srbije donela je i Odluku o privremenim merama za banke u cilju olakšavanja pristupa finansiranju fizičkim licima (,,Službeni glasnik RS“, br. 108/2020), i Odluku o dopunama Odluke o merama za očuvanje i jačanje stabilnosti finansijskog sistema („Sl. glasnik RS“, br. 84/2020), kojima je olakšan pristup finansiranju fizičkim licima na sledeći način:\nomogućeno je bankama da odobravaju kredite fizičkim licima do 90.000,00 rsd, ročnosti do 2 godine, samo sa izjavom o zaposlenju ili penziji, datom pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću;\nminimalno učešće za stambeni kredit je smanjeno sa 20% na 10%;\nsmanjen je minimalni stepen izgrađenosti objekta čiju kupovinu je moguće finansirati stambenim kreditom;\nomogućeno je produženje roka otplate za stambene kredite do 5 godina, i do 8 godina za druge kredite.\nPrema uslovima definisanim navedenim odlukama kojima je uveden moratorijum, mogućnost apliciranja za korišćenje ovog moratorijma istekla je 30. aprila ove godine. U praksi, zbog ovako dugog roka, banke gotovo i da nisu oglašavale dospelost kredita, čekale su istek ovog datuma, čak i kada su za to postojale mogućnosti. Odluke se suštinski nisu bavile drugim aspektima upravljanja rizikom, osim prolongiranja rokova otplate plasmana.\nOstaje otvoreno pitanje šta će se događati u narednim mesecima kada banke veliki broj plasmana počnu da prebacuju u kategoriju problematičnih, odnosno oglašavaju njihovu dospelost i pokreću postupke prinudne naplate. Prema izveštaju Narodne banke Srbije, trendovi u kreditnoj aktivnosti, drugo tromesečije 2021. godine, učešće problematičnih plasmana je manje od nivoa zabeleženog pre početka pandemije i u junu je iznosilo 3,6%. Kada je u pitanju privreda, učešće NPLa u ukupnim kreditima privredi u junu je iznosilo 2,9%, dok je ovaj procenat 4% kod kredita odobrenih stanovništvu.\nZa razliku od 2008. godine, banke su ovu krizu dočekale daleko spremnije nakon decenijskog unapređenja propisa i politika upravljanja kreditnim rizikom. Međutim, COVID-19 kriza je nešto što je izazvalo potpuno neočekivan i dugotrajan eksterni uticaj na ekonomiju, čije posledice još uvek ne možemo da predvidimo. Takođe, može se postaviti pitanje kako će olakšanje pristupa finansiranju fizičkim licima uticati u budućnosti na stopu NPLa. Upravljanje rizicima, kao i brojne druge sfere života, nema unapred spremne odgovore na teme otvorene tokom pandemijske krize.\nEvropska centralna banka (ECB) je imajući razumevanja za dugoročne posledice koje mogu nastati usled COVID-19 pandemije u julu 2020. godine bankama u statusu sistemski značajnih institucija, koje se nalaze pod njenim direktnim nadzorom, dostavila instruktivnu listu očekivanja u pogledu unapređenja usklađenosti operativnog kapaciteta banaka da se izbore sa povećanjem broja problematičnih plasmana. Tokom 2021. godine, vršen je monitoring primene ovih instrukcija, kako bi se ustanovio nivo usklađenosti poslovanja banaka sa ovim zahtevom regulatora.\nNavedena lista očekivanja podrazumeva unapređenje sledećih operativnih alata za upravljanje rizikom od strane banaka:\nSnažne baze podataka. Banke moraju kreirati i redovno ažurirati baze podataka o svojim izloženostima i dužnicima u sistemima koji omogućavaju lak pristup i obradu takvih podataka.Upravljanje kreditnim rizicima u periodu kakav postoji zbog pandemije COVID-19 virusa zahteva da se odluke od strane menadžmenta donose na osnovu potpune informisanosti i jasnog razumevanja problema, a to ne može biti slučaj ako su polazne činjenice, netačne, nepotpune ili teško dostupne. Nadzor nad radom banaka pokazao je da je najveći problem banaka bio brzo i kvalitetno objedinjavanje dostupnih podataka, a nepotpunost podataka uticala je na kvalitet odluka koje je menadžment donosio.\nStrategije za pravovremeno reagovanje. Banke moraju razviti posebne strategije za upravljanje izloženostima prema dužnicima u najranijim fazama ugroženosti likvidnosti dužnika. Strategije moraju davati mogućnost bankama da na pojedinačnom nivou razlikuju neodržive, održive i dužnike koji se izvesno kreću u pravcu bankrotstva, i da prema ovim karakteristikama donose i primenjuju mere za upravljanje kreditnim rizikom. Prilikom sprovođenja nadzora utvrđeno je da je najveći problem predstavljalo brzo, kvalitetno i potpuno objedinjavanje dostupnih podataka, što je za posledicu imalo nemogućnost da se predvide određeni objektivni rizici koji postoje.\nPravovremena pomoć održivim dužnicima. Na osnovu snažne analitike i jasne strategije za pravovremenu reakciju, banke bi trebalo da u najranijoj fazi pruže pomoć problematičnim dužnicima čije je poslovanje održivo. Ovo se postiže kreiranjem sistema rane prevencije koji omogućava praćenje specifičnih ranih naznaka problematičnosti kod svake grupe dužnika, i koji uzima u obzir specifičnosti ekonomskog okruženja u doba pandemije. Klasični preventivni modeli ne mogu u pravoj meri prepoznati naznake problematičnosti, posebno ne u vreme važenja moratorijuma koji kod pojedinih grupa dužnika mogu, čak uprkos efektima krize, uzrokovati prikaz boljih ekonomskih performansi usled odlaganja plaćanja raznih kreditnih, ali i javnopravnih obaveza. Banke bi trebalo da održive biznise podrže i novim plasmanima, ako analize rizika pokazuju da je problem u poslovanju posledica privremenih negativnih uticaja pandemijske krize. Nadzor je pokazao da postoji jasna razlika u prepoznavanju i saniranju kreditnih rizika između grupe banaka koja su korigovale svoje sisteme rane prevencije i prilagodile ih uslovima COVID-19 krize i onih banaka koje su nastavile da se oslanjaju na svoje stare sisteme.\nKorekcije postojećih procedura. Banke moraju korigovati postojeće procese na način da isti uvažavaju novonastale rizike u doba pandemije. Puna primena prethodnih procesa nije moguća jer isti ne percipiraju novu realnost, i samim tim u redovnom toku stvari vode previdu određenih novonastalih rizika. Nadzor je pokazao da veliki broj banaka nije izvršio sugerisanu korekciju procesa.\nDovoljni resursi i stručnost. Banke moraju imati na raspolaganju dovoljne resurse i odgovarajući nivo stručnosti da se nose sa novonastalim rizicima. Da bi na vreme mogle da obezbede iste, banke kroz primenu prethodno navedenih koraka moraju kreirati jasnu sliku o tome kako će novonastali rizici uticati na njihovo poslovanje. Nadzor je pokazao da veliki broj banaka nema jasno definisane procese i infrastrukturu koja bi jasno signalizirala potrebe za dovoljnim resursima i njihovom alokacijom u skladu sa novonastalim promenama.\nPočetkom 2021. godine ECB je na ovim osnovama usvojio i željeni pristup pitanjima kreditnog rizika za banke pod svojim direktnim nadzorom. Željeni pristup podrazumeva zahtev ka bankama da uspostave politike, procese i sistemska rešenja za ranu identifikaciju rizika. Od banaka se očekuje rano i ciljano delovanje na sanaciji rizika koje bi trebalo da ublaži njegovu eskalaciju, i nagli porast gubitaka, posebno prema dužnicima iz najranjivijih sektora.\nKako uvećani rizici izgledaju u praksi?\nNa nivou sistemski značajnih banaka na nivou EU, 22% izloženosti ovih banaka je prema kompanijama iz sektora upravljanja komercijalnim nekretninama. Uticaj pandemije na ovu industriju je evidentan, a svedoci smo da se na svakodnevnom nivou mogu primetiti informacije o tome kako mnoge kompanije i nakon pandemije značajan deo svojih zaposlenih neće vraćati u poslovni prostor. Maloprodaje čiji je poslovni model zasnovan na tradicionalnoj, fizičkoj prodaji, naročito su doprinele padu procenta zauzetosti komercijalnih prostora, a razumljivo i sama maloprodaja je iz istih razloga postala jedna od najugroženijih privrednih grana, i značajan generator rizika.\nOčekivano, najveći generator rizika i problematičnih plasmana predstavlja sektor turizma i ugostiteljstva. ECB je na nivou banaka pod svojim direktnim nadzorom, na uzorku banaka sa značajnijim izloženostima ka ovom sektoru, sproveo analizu statusa plasmana. Analiza je pokazala da su banke u pogledu ovog sektora zapravo načinile najveća odstupanja u odnosu na preporučene korekcije politika rizika. Ovo je delom pravdano činjenicom da se očekuje brz oporavak ovih industrija nakon slabljenja pandemije, a verovatno i oslanjanjem na uverenje da će ciljane mere državne pomoći snažno pomoći ove industrije. Biće zanimljivo pratiti tačnost ostvarivanja ovih uverenja i mere koje će banke preduzimati da prepoznaju i podrže održive biznise iz ovog sektora.\nKada je u pitanju Srbija, smanjenje minimalne stope učešća za stambene kredite, i smanjenje minimalnog stepena izgrađenosti stana čija se kupovina kreditira su mere koje će izvesno doprineti održanju aktivnosti ili čak povećanju na tržištu nekretnina. Međutim, opravdano se postavlja pitanje kakav će biti dugoročan uticaj ovih mera na upravljanje rizicima, a naročito da li je smanjenje minimalnog stepena izgrađenosti stana čija se kupovina kreditira adekvatna i opravdana mera imajući u vidu sudbinu većine građevinskih firmi u Srbiji nakon ekonomske krize 2008 godine.\nI pored svih mera podrške privredi koje je država od početka pandemije usvojila, prema analizi Evropske banke za obnovu i razvoj i Međunarodne organizacije rada iz septembra 2020. godine, pandemija je ugrozila 510.000 radnih mesta u Srbiji. Očekivano je da će gubitak stabilnog zaposlenja uticati na redovno servisiranje obaveza građana prema bankama i drugim poveriocima, te se opravdano postavlja pitanje kakav će uticaj ublažavanje kriterijuma za odobrenje kredita dugoročno imati na stopu NPLa, odnosno kakve nove rizike mere koje donosimo danas mogu da stvore u budućnosti?


H&M raskinuo ugovore nakon optužbi za izrabljivanje Ujgura – Novi svet\n21. septembra 2020. 21. septembra 2020. Novi SvetLeave a Comment on H&M raskinuo ugovore nakon optužbi za izrabljivanje Ujgura\nModnu industriju prethodnih dana trese novi skandal. Nakon što je carini Ujedinjenog kraljevstva dopremljen dokument sa više od 60 strana koji opisuje nehumane uslove u kineskim fabrikama u kojima se izrabljuju pripadnici Ujgura, modne kompanije preispituju svoje dobavljače i stupaju u akciju.\nŠvedska marka H&M odlučila je da raskine ugovore sa svojim snabdevačima pamuka, a iz čela kompanije je saopšteno da je razlog za to „prisiljavanje na rad i diskriminacija etničke manjine Ujgura u regiji Xinjiang“. Navedeno je da da se ovakve prakse neće tolerisati kako od direktnih, tako i od indirektnih snabdevača, i da će sve poslovne veze automatski biti prekinute.\nKompanija se do pre par dana snabdevala pamukom sa farmi iz ove regije, koje su bile deo Better Cotton inicijative do januara ove godine, kada je ustanovljeno da su radnici na farmama žrtve prisilnog rada.\nRegija Xinjiang već neko vreme je tema medija zbog spekulacija da je centar kršenja ljudskih prava pripadnika islamske zajednice. Eksperti iz Ujedinjenih nacija tvrde da je preko milion Ujgura regrutovano i poslato u ovu regiju u prethodne 3 godine. Kina ipak insistira da su ovi kampovi dobrovoljni i da se u njima nalaze ljudi koji se svojom voljom prijavljuju za rad, a opisuju ih kao centre za reedukaciju. Kineski centri za ljudska prava tvrde da nakon što se završi sa obukom, svi su poslati da rade u fabrikama ili na farmama u određenim regijama i nemaju pravo da se vraćaju u svoje domove.\nKina je peti proizvođač pamuka u svetu, a čak 80% pamuka proizvodi se u regiji Xinjiang, odakle su i snabdevači većine modnih kompanija. Istraživanja pokazuju da je proizvodnja pamuka i tkanine sve veća, jer sada imaju radnu snagu koju gotovo i da ne plaćaju.


Od fabrike obuće „Bema“ 184 para papuča za korisnice Doma | Opština Višegrad\nOd fabrike obuće „Bema“ 184 para papuča za korisnice Doma\nFabrika obuće „Bema“ iz Banjaluke je posredstvom načelnika opštine Višegrad Mladena Đurevića i direktora „HE na Drini“ Nedeljka Perišića, donirala je 184 para papuča za sve korisnice Doma za lica sa invaliditetom u Višegradu.\nDirektor višegradskog Doma za lica sa invaliditetom Zoran Vasiljević rekao je da je ovo značajna donacija i zahvalio „Bemi“ i tehničkom direktoru te firme Marinku Umičeviću.\n„Ova donacija je posebno značajna zbog teške trenutke finansijske situacije koja je izazvana pojavom virusa korona. Hvala i načelniku Đureviću i direktoru Perišiću, sa kojima imamo dobru saradnju“, rekao je Vasiljević novinarima.\nOn je istakao da je opština Višegrad ovoj ustanovi, u zamjenu za zemljište, dodijelila dvije kuće koje će biti od velike korsti za realizaciju projekta „Stanovanje uz podršku“.\n„Realizacijom tog projekta stvorićemo uslove za kvalitetnije pružanje usluga naših korisnica, a samim tim i za kvalitetniji život ovdje u ustanovi. Na taj način ćemo biti prvi u Republici Srpskoj koji će realizovati ovaj projekat“, rekao je Vasiljević.\nĐurević zahvalio je Umičeviću koji je u teškim vremenima organizovao ovako značajnu donaciju za ovu ustanovu.\n„Perišić i ja smo ličnim sredstvima obezbijedili 184 pidžame za korisnice Doma. Vjerujem da će i ostali naći vremena i mogućnosti da posjete ovu ustanovu i da doniraju sredstva ili opremu koja je neophodna“, rekao je Đurević.\nPerišić je rekao da je doprinos „Beme“ izuzetan, te da ga je Umičević, zbog novonastale situacije u vezi sa virusom korona, zamolio da prisustvuje dodjeli ove donacije.\nOn je rekao da preduzeće „HE na Drini“ i Dom za lica sa invaliditetom imaju dobru saradnju.\n„Želim da pohvalim direktora Doma i sve zaposlene za divan ambijent u kojem korisnice borave. Mi ćemo i u narednom periodu pomoći da se aktivnosti koje su planirane obavljaju bez problema“, rekao je Perišić.\nU Domu za lica sa invaliditetom smještene su korisnice iz cijele BiH.


Forum Konrad Adenauer I Business Info Group - Ekonomski put u budućnost: Srbija i EU - Konferencije - BIG\nPočetna Konferencije Forum Konrad Adenauer I Business Info Group - Ekonomski put u budućnost: Srbija i EU\nPredstoje ozbiljne reforme na putu ka EU\nSrbiji na putu ka Evropskoj Uniji (EU) predstoje ozbiljne ekonomske reforme, na jačanju konkurentnosti, borbi protiv korupcije izgradnji poslovnog ambijenta i infrastrukture, kao i drugim oblastima, koje će privredi i građanima na duži rok doneti značajne koristi, ocenjeno je danas na skupu "Ekonomski put u budućnost: Srbija i EU", u organizaciji Fondacije Konrad Adenauer, Biznis info grupe i agencije Tanjug.\nEkonomski savetnik premijera Srbije Jurij Bajec izjavio je da je za obezbeđivanje kandidature Srbije za članstvo u EU do kraja godine u ovom trenutku ključno pitanje održanje političke stabilnosti i stvaranje uređene pravne države, ali da zemlji predstoje i važne ekonomske reforme.\nBajec je istakao da postoji više važnih ekonomskih zakona koje treba doneti i koji su bitni, ne samo zbog puta ka EU, već i zbog uređivanja situacije u našoj zemlji.\n"To je pre svega donošenje zakona o restituciji. Mislim da je to jedan od ključnih zakona i mislim da će biti donet u tom periodu", ukazao je on.\nŠto se tiče drugih zahteva, kao što je pitanje poslovnog ambijenta, borbe protiv korupcije, smanjenja sive ekonomije i veći napredak u izgradnji infrastrukture, Srbija mora, prema rečima Bajeca, da uradi nekoliko odlučujućih koraka da bi na kraju godine moglo da se evidentira da je napredak postignut.\nOn je rekao da će najveći ekonomski efekti ulaska Srbije u Evropsku uniju biti jačanje konkurentnosti srpske privrede, kao i razbijanje "unutrašnjih situacija" - da trošimo više nego što možemo.\nBajec je istakao da nisu u pravu oni koji misle da će Srbija ulaskom u EU zanemariti druge ekonomske partnere, navodeći da će Srbija kada postane članica EU ojačati ekonomske odnose sa trećim država jer će biti ekonomski snažnija\nDirektor Fondacije Konrad Adenauer u Beogradu Henri Bone istakao je da dosadašnje reforme u Srbiji nisu donele dovoljno pozitivnih rezultata za građane i čini se da kriza u Srbiji još nije prošla jer i dalje postoji velika nezaposlenost, male su plate i oseća se nedostatak investicija.\nOn je rekao da Srbiji predstoji još dosta reformi na putu ka EU i da političari građanima treba da objasne neophodnost i potrebu tih reformi.\nBone je kazao da političari treba da pokažu hrabrost u borbi protiv korupcije, ali i za uspostavljanje adekvatnog pravnog okvira, jačanje kokurentnosti, zaštitu konkurencije i sprovođenje drugih reformi.\nFinansijski menadžer za Srbiju pri Evropskoj komisiji Frank Kohlenberger rekao je da pristup novčanim fondovima EU zavisi od sposobnosti zemlje da povuče ta sredstva ističući da će preuzimanjem pravnog nasleđa EU institucije i regulatnorno okruženje Srbije biti ojačani.\nPerspektiva članstva u EU vodi smanjenju političkih i makroekonomskih rizika što je važno za Srbiju zbog poboljšanja privrednog ambijenta i privlačenja investitora, naglasio je Kohlenberger .\nPrema njegovim rečima, "Srbija je ispod svoje klase" i nedostaju joj "grinfild" investicije, iako ima dosta potencijala za to kao što su pogodan geografski položaj, veliko tržište.\nAko se aktiviraju strane investicije, za šta treba političari da obezbede uslove, Srbija bi mogla mnogo bolje da posluje, ocenio je Kohlenberger.\nSrbija će ulaskom u EU ostvariti veliki "neto dobitak", izjavio je dekan Fakulteta za ekonomiju, finansije i administraciju Mihajlo Crnobrnja\n"Ulazak u EU je veliki neto dobitak, a glavni i najvažniji trošak je zapravo socijalni, ne ekonomski - oslobađanje od balasta koji vučemo iz socijalističkog perioda odnosno neproduktivnih preduzeća, koja se veštački održavaju", rekao je Crnobrnja.\n"EU naravno da nije jedina alternativa, ali jeste najbolja", istakao je on.\nCrnobrnja je rekao da ako se izuzmu zemlje CEFTA i bivše Jugoslavije da se u naše spoljnotrgovinske partnere, poput Belorusije, Rusije, Ukrajine, Japana i ostatka Azije, Afrike, Latinske i Severne Amerike izvozi manje nego u Italiju, koja je članica EU, što pokazuje da smo prevashodno povezani sa zemljama Unije.\nGeneralni direktor kompanije "Metalac" iz Gornjeg Milanovca Petrašin Jakovljević je rekao da bi ulazak Srbije u EU bio dobar signal za investitore, jer ćemo imati preduslove za pravnu i političku sigurnost.\nOn je istakao da će tada doći će do pravih investicija u realnom sektoru, kao i da bi EU imala od toga koristi, jer bi mogla da iskoristi tržišta na kojima Srbija ima eksportne pogodnosti .\nDocent na Fakultetu političkih nauka u Beogradu Dušan Pavlović istakao je da ukoliko Srbija sredi svoje finansije do trenutka ulaska u EU, u skladu sa fiskalnim pravilima , to će je podstaći da se i u Uniji ponaša odgovorno.\nAko se Srbija ne bude ponašala odgovorno u tom pogledu, pitanje je kada ćemo postati članica evro zone, rekao je on.\npredsednik kompanije Metalac Gornji Milanovac, savetnik potpredsednice Vlade Republike Srbije,Verice Kalanović\nfinansijski menadžer za Srbijiu pri Evropskoj komisiji u Luksemburgu


Zlatko Vasiljević, bibliotekar iz Srpske Crnje, nije dozvolio da najstariji čitaoci ostanu uskraćeni za knjigu u danima kada im je ona najpotrebnija.\nZato im dela koja ih zanimaju donosi na kućnu adresu. To je prvobitno bila ideja direktorke biblioteke „Đura Jakšić“ Anice Garić, koju je vrlo brzo Zlatko „razradio”, a čitaoci oduševljeno prihvatili.\nBudući da najstariji sugrađani nisu mogli da izlaze iz kuća, na ovaj način im je priuštio druženje sa omiljenim naslovima, a istovremeno su mogli da ostanu u sigurnosti svojih domova. – Najviše se naručuju naslovi beletristike, ljudi ne žele teške teme već nešto pomoću čega će malo zaboraviti na ovu turobnu situaciju – kaže Vasiljević.\nZlatko je inače i kapiten ovdašnjeg FK „Budućnost“, lopti je za sada dao odmor, a aktivan je i kao volonter Crvenog Krsta. Skroman je i ne daje mnogo izjava, smatra da učinjeno delo i nije neki veliki potez u odnosu na sve drugo što je učinjeno tokom borbe sa korona virusom već je samo dao svoj mali doprinos društvu u kom živi.\nTagovi bibliotekadostava knjigasrpska crnjaVesti Zrenjaninzrenjanin\n"Lisa 3D": 3D tehnologijom do rezervnih delova koje nije moguće naći na tržištu


Na samit dolazi 200 kineskih privrednika › Made-in-Germany.rs\nNa samit dolazi 200 kineskih privrednika\nLi Mančang, ambasador Kine u Srbiji najavio je da će na Samit Kine i zemalja centralne i istočne Evrope, zajedno sa kineskim premijerom Li Kećijangom, u Beograd doputovati i oko 200 privrednika iz najmnogoljudnije zemlje sveta.\n– Kineska strana pridaje veliku pažnju poseti našeg premijera Srbiji. Osim zvanične delegacije, koja broji više od 100 članova, doputovaće i oko 200 biznismena iz Kine, koji će pratiti premijera i učestvovati na biznis forumu – izjavio je ambasador Li Mančang, a prenosi agencija „Beta“.\nKako je istakao kineski ambasador, to je sjajna prilika da se kineski biznismeni upoznaju „na licu mesta“ sa prilikama i stanjem u Srbiji, a da će se efekti saradnje privrednika dve zemlje videti već nakon samita. On je naglasio da poseta kineskog premijera Beogradu, prva nakon 28 godina, predstavlja i za Kinu i za Srbiju „veliki dogadjaj“.\n– Očekujem da će to biti velika prilika za dalji razvoj bilateralnih odnosa, pogotovo u ekonomskom smislu – istakao je Li Mančang.\nSamit Kine i zemalja centralne i istočne Evrope, biće održan u Beogradu 16. i 17. decembra.\nBrza pruga Beograd-Budimpešta za 2 godine\nOd MiG na 14/12/2014 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Beta 15. septembra 2020. 14:45\nTo upućuje da su demokratija i evropske vrednosti u krizi – zaključak je onlajn-debate „Spore pruge Srbije: Gde smo po političkim kriterijumima za pristupanje EU?“, koju je organizovala Crta povodom Medjunarodnog dana demokratije.\nDirektorka Crte Vukosava Crnjanski izjavila je da je Srbija podbacila u ispunjavanju političkih kriterijuma jer se izbori kako je ocenila „sprovode u atmosferi nepoverenja i straha, dok sloboda izražavanja i društveni pluralizam iščezavaju“.\n„Bez demokratskih izbora, slobodnih medija i jakih institucija, demokratija je u krizi. Ipak, i pored ove sumorne slike, mi kao gradjani ne smemo da odustanemo od demokratije“, izjavila je Crnjanski.\nČlan Savetodavne grupe Balkan u Evropi (BiEPAG) i Istraživač Instituta za medjunarodne poslove u Beču, Vedran Džihić, upozorio je da „u celom regionu već dugi niz godina teče proces obesmišljavanja demokratije i evropskih vrednosti“.\n„Izmedju beznadežnosti i neozbiljnosti se nalazi čitav naš region. Ključno je rešiti dilemu kako vratiti pravo značenje demokratiji i evropskom putu“, naglasio je Džihić.\n„Kada se i priča o tome, vezano je za pitanje Kosova, tj. ‘uslovljavanje Srbije’ „, dodao je Medjak.\n„Podaci pokazuju da broj napada i pritisaka na novinare raste, a da učinak pravosudnih organa u postupcima povodom ovih napada nije na zadovoljavajućem nivou“, podsetila je Crta.\n„Srbija već nekoliko godina pada na lestvici indeksa percepcije korupcije, još nisu sprovedene ustavne promene u oblasti pravosudja, a i sudije i tužioci u svom radu osećaju pritisak nosilaca drugih grana vlasti“, navedeno je u saopštenju.


Beta 24. januara 2017. 12:25\nZvaničnik, koji nije želeo da bude imenovan, nije hteo da komentariše razloge odluke Polanskog.\nDugogodišnji prijatelj Polanskog, direktor Kanskog festivala Tjeri Fremo izjavio je za radio Er-Te-El da je razgovarao s režiserom o njegovoj odluci da ne vodi dodelu Cezara i dodao da je Polanski bio „razoren“ kritikama u Francuskoj.\nFrancuska ministarka za prava žena Lorans Rosinjol ocenila je da je „iznenadjujući i šokantan“ izbor Polanskog za voditelja ceremonije.\nOdluku je kritikovalo i feminističko udruženje „Oze le Feminism“ (Osez le Feminisme) koje je izrazilo „bes“ i pozvalo na protestni skup na dan svečanosti u sali Plejel u Parizu.\nPoznati režiser, koji trenutno živi u Francuskoj, osvojio je osam Cezara, dva puta za najbolji film, „Tesa“ (1980) i „Pijanista“ (2003), i četiri puta za najbolju režiju. Za film „Pijanista“ je 2003. godine osvojio Oskara.


Srbija od 1881 nije imala ovako važan sporazum sa SAD kao što je u Wasigtnonu potpisan nedavno.-Atlas034. – ATLAS 034\nсеп 26, 2020 admin\nSrbija od 1881. godine nije imala ovako važan sporazum sa SAD, poput onog potpisanog u Vašingtonu, kojim je postignuto mnogo, poručio je predsednik Aleksandar Vučić nakon razgovora sa visokom delegacijom američke vlade i otvaranja kancelarije DFC u Beogradu.\nTramp je, kako je rekao, imao dovoljno razumevanja i želeo je da čuje i sasluša i nas koje nisu uvek svi želeli da čuju, te imao dovoljno strpljenja i želeo da pokaže poštovanje i za srpski narod i građane Srbije.\n„Ti razgovori u Vašingtonu nisu bili u svemu laki, ali smo poštovani, i u tom poštovanju koje je prema nama pokazano, i mi ćemo svoje obaveze iz sporazuma da ispunjavamo“, rekao je Vučić.\nTamo gde dođu Amerikanci i njihova razvojna agencija, tu ima budućnosti, rekao je Vučić i istako da otvaranje kancelarije DFC u Beogradu ima ogroman i simboličan i praktičan značaj za našu zemlju i region.\nVučić je istakao da razgovori u Vašingtonu nisu bili laki, ali da je srpska delegacija poštovala poštovanje koje su prema njoj pokazale SAD.\nVučić je podsetio je da su neki govorili da je ono što je u Vašigntonu urađeno učinjeno samo zbog izborne kampanje Donalda Trampa.\n„Kao što vidite, ovde je ceo američki tim iz različitih sektora američke vlade, koji je došao i pokazao, a to neće biti velika tema u SAD, da to nije zbog izbora, već zbog ideje da budu prisutni u regionu, da pomognu da svi normalno živimo“, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da je Srbija želela da razvija ekonomske odnose sa partnerima na Zapadnom Balkanu, i da sada imamo slobodu kretanja ljudi, robe, kapitala i usluga na delu, što će promeniti atmosferu u regionu i doprineti boljem životu.\nDolazak DFC -a, kada se ostavi po strani simbolični značaj, je važan jer na to gledaju kreditne agencije.\n„Mi smo na jedan stepenik od “investment grejda“, a bili smo pre par godina na pet stepenika ispod. Ponosni smo što u Beogradu DFC otvara kancelariju, što će da gledaju i brinu šta ćemo da uradimo i to ne samo u infrastrukturnim projektima”, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da će se praviti bolji administrativni prelazi, putevi, jer su oni sada užasni, te će nas ti putevi spojiti sa Dračom, sa Albanijom i drugim zemljama u regionu.\nVučić je rekao je da tamo gde Amerikanci ulažu doprinose prosperitetu, ali da žele i deo tog novca da vrate svojim poreskim obveznicima.\nZa nas je važno da će da učestvuju u garantnim šemama za mikro i mala preduzeća, u koja je Srbija uložila preko 2 milijarde tokom korona krize.\n„Ta razmena je dostigla 854 miliona dolara. To su i dalje male cifre, ali verujem da preko ove saradnje možemo da napravimo da za pet godina neki drugi premijer i predsednik mogu da se pohvale da je ta razmena udvostručena, ali znaće se da su ovi ljudi postavili temelje tim trgovinskim odnosima“, objasnio je Vučić.\nVučić je rekao da je apsolutno siguran da će Srbija napraviti velike rezultate sa američkim prijateljima.\n„Radićemo u narednom periodu ubrzano na otvaranju aviolinije Beograd-Priština. Dopala mi se izjava – “vreme je da brinemo za narod, a ne za politiku i da li će neko naći zapetu, tačku zbog koje će da nas kritikuju“. Ovo je dobar posao za srpski i albanski narod, a to je poruka danas iz Beograda“, rekao je Vučić.\nVučić je reko da će se graditi putevi i pruge, da su delovi sekcije ka Prištini rešeni sa EU, a dalje će se nastaviti sa Amerikancima, koji već na različite načine učestvuju u više projekata.\n„Mi ćemo nastaviti svoje razgovore sa Albancima pod briselskim okriljem. Nećemo bežati, već sa radošću čekati nove razgvore sa američkim partnerima. Za nas je ovo ugaoni kamen za razvoj celog regiona. To je otvaranje i pravljenje jedinstvenog tržišta, bolje ekonomije“, rekao je Vučić.\n„Sve što smo dogovorili sa američkim prijateljima je od izuzetnog značaja, a kancelarija DFC će imati punu podršku Srbije“, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da razume koliko je to od velikog značaj za budućnost Srbije, koliko toga uz ogromne napore ćemo moći da promenimo.\n„Čeka nas veliki naporan rad. Očekujem da krenemo sa radovima na Merdaru, ali i da razmišljamo šta ćemo od Pločnika nadalje, kada ćemo da otvorimo prvu avio liniju. Za nas važno da se ljudi povezuju, da usluge možemo da izvozimo, kao i kapital i to su stvari koje donose bolji život za građane“, rekao je Vučić.\nGrenelova ideja da zajedno obnovimo zgradu Generalštaba Vojske Srbije\nVučić je rekao da je specijalni predstavnik predsednika SAD Ričard Grenel došao na ideju da se zajednički obnovi zgrada Generalštaba i Ministarstva odbrane, inače oštećena tokom NATO bombardovanja.\n„Grenel je došao na ideju, o tome smo kratko razgovarali, kako da zajednički obnovimo zgradu Ministarstva odbrane i Generalštaba. To je važno i vredno, naravno, čuvajući istorijske arhitektonske oblike, u skladu sa činjenicom da je ta zgrada pod zaštitom države i grada“, rekao je Vučić.\nZgrade Generalštaba Vojske Srbije i Ministarstva odbrane u Beogradu podignute su između 1955. i 1965. godine, a pogođene su i oštećene tokom NATO agresije 1999. godine.\nPonosni smo što se u Beogradu otvara kancelarija DFC\nVučić je rekao da je ponosan što se u Beogradu otvara kancelarija američke Međunarodne razvojne finansijske koproracije DFC.\n„Posebno želim da se zahvalim predsedniku SAD-a, Donaldu Trampu, koji je želeo da sasluša i nas, i koji je želeo da pokaže i poštovanje za građane Srbije“, rekao je Vučić.\nVučić je izrazio i veliko hvala specijalnom izaslaniku predsednika SAD za dijalog Beograda i Prištine Ričardu Grenelu i izvršnom direktorku DFC Adamu Boleru.\nKljučna nova era srpsko američkih odnosa\nNastupila je nova era srpsko američkih odnosa, što je za nas od ključnog značaja, rekao Vučić.\n„Naši američki prijatelji govore o dve zemlje, ali mi smo spremni da razgovaramo o ekonomskom napretku, a to što se hvatamo za gušu po određenim pitanjima je nešto drugo. Ali ćemo da čuvamo mir i stabilnost u regionu i prijateljstvo između Srbije i Amerike“, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da je od predsednika Trampa tražio da poseti Srbiju i on je bio šarmantan i ljubazan i prihvatio taj poziv.\n„Ja sam kao svaki Srbin počeo da navaljujem“, rekao je Vučić i dodao da je na predsedniku Trampu da u Srbiju dođe kada bude imao vremena.\nVučić je istakao i da je za sprovođenje sporazuma potreban rad, kao i velika podrška SAD, a da mu se dopao pristup Trampa i razgovor sa njim koji je kako kaže vođen bez birkotarskih prepreka.\n„Razgovaril smo o svemu o čemu smo hteli, ali mislim da je ekonomija ključ i vidim strah kod političara koji bi da žive u prošlosti. Ja mislim da sam uspeo da iz toga izađem“, rekao je Vučić.\nOdgovarajući na pitanje kolika sredstva bi SAD mogle da izdvoje, Vučić je rekao da brojevi zavise od projekata, i da to nije presudno, kao što je njihova pomoć i podrška.\nPosebno je zahvalio što će ovde u kancelariji DFC raditi Amerikanac srpskog porekla Džon Jovanović.\n„Džon je Srbin čovek i odlično što će ovde da radi, biće velika pomoć i podrška. Hvala što su izabrali takvog čoveka“, rekao je Vuičić.\nVučić je izrazio zadovoljstvo i sastavom delegacije SAD, navodeći da se u Vašingtonu do njih teško dolazi.\nVučić je rekao da će se saradnja odvijati i sa Ivankom Tramp, koja se bavi ugroženim manjinskim grupama i ženskim preduzetnistvom.\n„DFC ima milijarde na raspolaganju, ali neće da pada sve sa neba. Radujem se ulaganju u privatni sektor, ta podrška malim i srednjim preduzećima će biti značajnija, a ne to koliko ćete nam pokloniti“, rekao je Vučić.\nVučić je rekao i da naša zemlja ima nižu stopu javnog duga od Nemačke, da nemamo ni problema sa stopom rasta, i da američki prijatelji to sve bolje znaju od nas, jer se ozbiljno priremaju, „nema laži i varanja“.\n„To su stvari zbog kojih je potrebno da dođu, da ulažu i podstaknu privatni sektor, jer je u njemu budućnost i u infrastrukturnim projektima“, rekao je Vučić.\n„A to, dajte nam more …milione, dajte nam poklon, pare zaboravite, to nije dobro ni za jednu zemlju“, napomenuo je Vučić dodajući i da Švajcarska i Austrija nemaju more, a imaju više od turizma nego druge zemlje.\n„Ovo su velike stvari za našu malu zemlju, zahvalan sam američkim priateljima na podršci“, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da mu je teško palo što su izbacili Novaka sa US Opena, ali da će on pobediti sledeće godine, kao što bi i ove, da nije izbačen s tog turnira.\nNepravedno izbacili Đokovića, ne mogu da ga pobede\nVučić se tokom obraćanja nakon sastanka sa specijalnim savetnikom predsednika SAD Ričardom Grenelem i izvršnim direktorom DFC Adamom Bolerom, osvrnuo i na nedavnu diskvalifikaciju najboljeg srpskog i svetskog tenisera Novaka Đokovića, sa US Opena.\n„Teško mi je palo što su nepravedno izbacili Đokovića sa US Opena, zato što niko nije mogao da ga pobedi. Ali, pobediće on tamo i sledeće godine, kao što bi i ove“, rekao je Vučić.\nĐoković je nedavno diskvalifikovan sa US Opena, jer je, okrenut leđima, nenamerno lopticom pogodio sudiju na terenima u Njujorku.\nIpak, svetski broj jedan, Đoković je juče po peti put u karijeri osvojio titulu na Mastersu u Rimu i time došao do rekordne 36. titule na Mastersima.\nсеп 24, 2020 admin 0\nEU i Amerika više ne mogu da spreče ubrzanu ekspanziju Kine.-Atlas034.\nZapadne države se nalaze u ćorsokaku, piše Mond: ni sankcije SAD, ni partnerstvo sa Evropom, izgleda...


Dodik ponovo najavljuje proglašenje nezavisnosti RS-a: Formirat ćemo vojsku i zabraniti djelovanje Sudu i Tužilaštvu BiH | Kakanj-X\nDodik ponovo najavljuje proglašenje nezavisnosti RS-a: Formirat ćemo vojsku i zabraniti djelovanje Sudu i Tužilaštvu BiH\nU izjavi novinarima Dodik je zahvalio opoziciji što je podržala da se održi vanredna sjednica parlamenta ovog bh. entiteta.\nSrbima nema života na ovim prostorima ako ne budu imali nezavisnu državu, a sve što se dešava, između ostalog, i odluke Ustavnog suda BiH pokazuju da je to neophodno.\nSrbima nema života na ovim prostorima ako ne budu imali nezavisnu državu, a sve što se dešava, između ostalog, i odluke Ustavnog suda BiH pokazuju da je to neophodno, izjavio je član Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\n“Ako Ustavni sud kaže da je praksa koju je on sam stvorio osnova za donošenje rješenja, mi nemamo ovdje šta da tražimo. Oni mogu da naprave kakvu hoće praksu i to je sve podvala Srbima od EU i Amerike kako treba da poštujemo Ustavni sud i BiH”, rekao je Dodik novinarima u Kozarskoj Dubici.\nDodik je istakao da je na sceni pokušaj otimanja svega što je u nadležnosti Republike Srpske, ali je ukazao da to traje godinama.\nDodik je naveo da u prvoj fazi Republika Srpska treba da odbaci sve što je nametnuto od visokog predstavnika i Ustavnog suda BiH, uz napomenuo da nigdje na svijetu ne postoji ustavni sud koji se bavi problematikom vlasništva i nadležnostima.\n“Republika Srpska će u prvoj fazi povući i poništiti sve, povućićemo našu saglasnost sa ranije datih sporazuma kao što je sporazum o vojsci i indirektnim porezima. U roku od tri, četiri ili pet mjeseci, to je moj prijedlog i nadam se da će biti podržan, treba da formiramo našu vojsku i izađemo iz koncepta koji se zove Oružane snage, zabranimo Sudu i Tužilaštvu da djeluje na prostoru Srpske i pravosuđe stavimo u ingerenciju parlamenta Srpske”, rekao je Dodik.\nOn je dodao da je to ono što treba da se uradi, jer svi napori koji se čine nemaju smisla, te podsjetio na pokušaje da se više od 20 godina srpska strana izbori za poštivanje pravne države i Ustava BiH.\nDodik je ponovio da Ustavni sud, kao ni Parlamentarna skupština BiH nemaju nikakve nadležnosti nad šumama i da to nigdje ne piše u Dejtonskom sporazumu.\nU izjavi novinarima Dodik je zahvalio opoziciji što je podržala da se održi vanredna sjednica parlamenta Srpske.\n“Pokušaćemo da dođemo do usaglašenih stavova. Moji stavovi će biti radikalni. Tražiću da se odbiju sve odluke koje je nametnuo visoki predstavnik, da se vratimo na izvorni Dejton i, ako to ne bude tako, u narednih šest mjeseci vratimo u Skupštinu i proglasimo nezavisnost”, zaključio je Dodik.\nIzgledajte besprijekorno i tokom ljeta: Trikovi koji će pomoći da se šminka ne razlije...\nČović otvorio karte, katastrofalna greška bi bilo nametati odluke vezane za budžet\nBivši muftija, imam i čelnik Medžlisa osumnjičeni za zloupotrebu od 1,5 miliona KM