Šta ne treba da radiš nedelju dana pred venčanje? — Wannabe Bride\nŠta ne treba da radiš nedelju dana pred venčanje?\nMladi je veoma važno da na dan svog venčanja izgleda onako kako je maštala od malena. Međutim, kako se taj dan bliži, mnoge uhvati panika pa se brzopleto odluče za neki pogrešan korak koji ih može skupo koštati.\nNaime, nedelju dana pred venčanje nikako ne bi trebalo da pravite nikakve velike promene, kako planova i organizacije same ceremonije, tako ni svog izgleda.\nObratite pažnju na to šta treba da izbegavate kada se dan venčanja bliži.\nUkoliko ste već dugo želeli da drastično promenite boju kose, nikako nije dobra ideja da to uradite samo nekoliko dana do venčanja. Vrlo je moguće da vam se neće dopasti, ili da nešto neće ispasti kako treba, a to je nešto što vam najmanje treba u ovom trenutku.\nKljučne reči Lenka GatićmladaNedelju dana pred venčanjeovo ne radi pred venčanjeŠta ne treba da radiš nedelju dana pred venčanješta ne treba da radiš pred svadbuŠta ne treba da radiš pred venčanjesvadbavenčanje


Predstavnici Skupštine Srbije u PSBiH: Srbija će solidarno pomagati BiH na evropskom putu @ Cafe.ba\nUkleto selo: Umiru samo oni muškarci s imenom Ako hoćete da dijete dobro uči, morate se Donji veš koji povećava ženski spolni organ postaje Pismo roditeljima koje će vas sigurno natjerati da Predstavnici Skupštine Srbije u PSBiH: Srbija će solidarno pomagati BiH na evropskom putu Bosna i Hercegovina\nIzvor: Cafe.ba / Agencija Anadolija 29.11.2016 u 21:32 h\nFOTO: Agencija Anadolija - Delegacija Odbora za evropske integracije Narodne skupštine Srbije posjetila je danas Parlamentarnu skupštinu Bosne i Hercegovine (PSBiH) radi unapređenja bilateralne saradnje parlamenata i razmjene stavova i iskustava u vezi s procesom evropskih integracija dviju država, javlja Anadolu Agency (AA).\nS delegacijom iz Srbije razgovarali su članovi Zajedničke komisije za evropske integracije PSBiH, a potom i članovi Komisije za vanjske poslove Predstavničkog doma i Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda PSBiH.\nPredsjedavajući Zajedničke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) Nikola Lovrinović istakao je da je na današnjim sastancima s delegacijom iz Srbije razgovarali o svim pitanjima koje su pred dvije države, ali da je fokus bio na procesu integracija dviju zemalja. Cilj obje delegacije, rekao je, da parlamentarci kada je u pitanju ovaj proces imaju što veći udio i da prate ostale procese koji se nalaze i pred BiH i pred Srbijom.\nPredsjednica Odbora za evropske integracije NS Srbije Marinika Tepić rekla je da nakon jednog pasivnog stanja u posljednje dvije godine došlo ne samo do otvaranja novog poglavlja već do intenziviranja saradnje između dva partnerska odbora.\n“Ono što je obeležilo i što je bio osnovni ton i osnovna nota u dosadašnjem radu od jutros na ova dva ključna sastanka jeste da ne postoji taj papir, ne postoji taj sporazum ili memorandum koji može da zameni živi dijalog između ljudi, naročito među nama parlamentarcima”, istakla je Tepić.\nDodala je da je dijalog jedini put za otvaranje novih poglavlja i intenziviranje saradnje i da su riječ i direktna komunikacija nešto što podiže rampe.\nTepić je istakla da su danas kolegama iz BiH predložili zaključke poput uspostavljanja redovne komunikacije i susretanja odbora najmanje jednom godišnje, a po potrebi i češće. Istakla je da je Odbor za evropske integracije NS Srbije također predložio održavanje konferencije koja će se baviti prekograničnom saradnjom i mogućnošću korištenja IPA fondova.\nKazala je da je Srbija malo odmakla od BiH po pitanju EU integracija, ali da to BiH treba iskoristiti i tražiti pomoć od država koje su malo ispred nje, baš kao što je Srbija koristila iskustvo svojih susjeda. Podvukla je da će Srbija solidarno pomagati kolegama iz BiH jer, kako je kazala "zajednički pogled u budućnost nema cijenu."\nIstakla je da su Kancelarija za evropskre integracije i sva radna tijela Vlade Republike Srbije koja se bave pregovaračkim procesom pomogle kolegama iz BiH kada je riječ o ispunjavanju upitnika Evropske komisije koji će BiH biti uručen 9. decembra.\n"Poslali smo svoje odgovore i sva prateća dokumenta koja su bila jednaka onoj fazi u kojoj se BiH danas nalazi. Nekako je i praksa da se traže mišljenja, sugestije i pomoć od onih država koje su nešto malo ispred vas, imaju najdirektnija iskustva tek pređena u odnosu na vas. Tako je i Srbija koristila iskustva svojih suseda koji su pre toga ili ušli u EU, ili su odmakli na tom putu, pa tako i mi solidarno pomažemo kolegama iz BiH", kazala je Tepić.\nNikola Lovrinović je rekao da na pitanja i upite EU treba precizno i jednim glasom odgovarati korektno, ali je ocijenio da neće biti moguće na svako pitanje odgovoriti jednostavno.\n“U tehničkom smislu smo u stanju odgovoriti za šest mjeseci. Međutim, poznato vam je da će u tom procesu odgovaranja sudjelovati sva tijela vlasti. Voljeli bi da oni odgovore što je moguće preciznije, jasnije da ne bismo, ne samo dobijali dopunska pitanja već da bismo sutra lakše otvarali poglavlje”, kazao je Lovrinović. Programom posjete delegacije iz Srbije predviđen je i susret s Grupom za susjedne zemlje Parlamentarne skupštine BiH, kao i razgovor gostiju iz Srbije sa članovima Kolegijuma Doma naroda PSBiH.


KTM 490 Duke stiže do 2022. - Moto Berza\nKTM 490 Duke stiže do 2022.\nPrvi KTM-ov model iz linije 500 kubika bi trebalo da bude spreman do 2022. Ovo i nije nova informacija za one koji su detaljno pratili ovaj segment, ali je prvi put da austrijska kompanija govori o tome.\nNaime, direktor KTM-a, Štefan Pirer je u nedavnom intervjuu govorio o mnogim stvarima, pa i o planovima vezanim za pomenutu platformu.\nKada je o njoj reč, ona će u KTM-ovoj gami nositi oznaku 490, pokretaće je tvin agregat, a njen dizajn potpisuju Bajaj i KTM. Takođe, ovo će biti prvi ovakav agregat indijske kompanije.\nZasnovane na 790/890 platformi, nove 490 mašine će imati dosta zajedničkih komponenti s njom. Ono što još uvek nije poznato je gde će se motocikl proizvoditi - da li u Indiji, kroz saradnju s kompanijom Bajaj, ili u Kini, gde je KTM-ov partner CFMOTO.\nOčekuje se oko 60 KS, s naglaskom da je cilj linije da ispouni prazninu između 390 platforme (koja donosi 40 KS) i 890 dvotočkaša (sa 110 KS). Iz ranijih glasinama znamo da će i Husqvarna koristiti ovu platformu, na kojoj će biti razvijeno više modela, uključujući nejked i avanturističke motocikle.\nPrema aktuelnim planovima, u liniji bi trebalo da bude pet modela, a očekujemo i još par s oznakom Husqvarne. Još uvek je pod znakom pitanja da li će i GasGas iskoristiti pomenutu platformu. Modeli poput RC390 i 790 Duke su ostvarili solidne prodajne rezultate, što se očekuje i od nove linije.\nSada samo treba da čekamo kada će nam KTM pokazati nove kreacije zasnovane na ovoj platformi. Kako je 2022. krajnji rok, logično je očekivati koncepte na sajmovima u 2021. i lansiranje tokom proleća 2022.


Od sutra direktan let Teheran-Beograd, nepoznate mere za zaštitu od ilegalne migracije | Insajder\nOd sutra direktan let Teheran-Beograd, nepoznate mere za zaštitu od ilegalne migracije\nPrvi avion kompanije „Iran er“ doputovaće sutra na direktnoj liniji između Teherana i Beograda. Avioni će na ovoj relaciji saobraćati dva puta nedeljno, a karte su rasprodate do kraja leta, navodi se u saopštenju Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija. Prema podacima MUP-a od pre dve nedelje u Srbiju je za pet meseci stiglo 6.000 „iranskih turista“. U Info Parku za Insajder navode da se ne zna tačno koliko se od tog broja ljudi vratilo u Iran i dodaju da je tokom februara u Srbiju stiglo još 1.000 osoba.\nFoto: pixabay.com / avio-let\nGordan Paunović iz Info Parka za Insajder kaže da treba sačekati prvih nekoliko letova na liniji Teheran-Beograd, pa će se na osnovu toga proceniti trend priliva potencijalnih ilegalnih migranata iz Irana. S tim u vezi, treba uzeti u obzir da će od 19. marta između Teherana i Beogrda biti realizovani i čarter letovi privatne iranske kompanije“Kešm er“ za čija su četiri prva leta takođe rasprodate sve karte.\n„Očekuje se oštrija provera s iranske strane, pa samim tim postoji mogućnost da se spreči dolazak migranata“, izjavio je Paunović i dodao da je očigledno da u Iranu postoji veliki broj ljudi koji želi da idu na Zapad.\nUgrožena ljudska prava kao glavni razlog za odlazak iz Irana\nU anketi koju je sproveo Info Park ispitanici su glavne razloge za napuštanje Irana navode ugrožena ljudska prava i slobode, pre svega u domenu političkih, verskih i seksualnih opredeljenja. Uz to, deo Iranaca želi da ide u zemlju u kojoj ima veće šanse za ekonomski prosperitet i bolji život. Među intervjuisanom populacijom nalaze se pretežno mlađi parovi ili muškarci koji se masovno izjašnjavaju kao hrišćani, pripadnici LGBT populacije ili kao glasači opozicije, uz navode da su bili izloženi progonima u zemlji.\nSa druge strane u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Insajderu je potvrđeno da će u narednom periodu biti potpisano nekoliko bilateralnih sporazuma u oblasti konzularne saradnje između Srbije i Irana u cilju da se spreči ilegalna migracija, ali da još nisu utvrđene konkretne mere koje će biti primenjene.\nS tim u vezi Paunović kaže da ovi sporazumi moraju biti na višem nivou i da bi trebalo da se tiču više ministarstava, a ne samo Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija i da se mora doneti sistemska odluka o problemu ilegalne migracije iz Irana. S tim u vezi, on je podsetio da su Iranci na neki način privilegovani u odnosu na migrante iz Avganistana i Sirije, jer im je put do granica Evropske unije otvoren avioprevozom.\nU 18 prihvatnih centara u Srbiji trenutno boravi 500 migranata iz Irana i treći su po brojnosti, navodi Paunović. On je podseća i na loš tretman ovih ljudi na aerodromu u Surčinu, gde su izloženi višečasovnom čekanju i proverama, tokom kojih je čak jedna žena imala spontni pobačaj.\nDo sada je najveći broj Iranaca u Beograd dolazi avio-letovima turskih i zalivskih kompanija sa presedanjem u Istanbulu, Dubaiju, Abu Dabiju ili Kataru.


Rusija slavila protiv BIH na teškom gostovanju | Double - Double\nRusija slavila protiv BIH na teškom gostovanju\nBosna i Hercegovina je izgubila sa 67:78 od Rusije posle preokreta u drugom poluvremenu. Najbolji u pobedničkoj ekipi bili su Mozgov sa 17 poena i 6 skokova, Voroncevič sa 16 poena i 8 skokova i Karasev sa 15 poena i 5 skokova. U poraženom timu najbolji su bili Nurkić sa 18 poena i 13 skokova, Teletović sa 23 poena i Milošević sa 10 poena i 8 skokova, dok je Gordić sa 8 asistencija bio najbolji u tom segmentu igre.\nBIH nije najbolje počela utakmicu, ali je u nastavku prve četvrtine odigrala mnogo bolje i napravila prednost od 22:12. Posle početnog nesnalaženja u reketu i nekoliko izgubljenih lopti BIH je ušla u odličnu seriju pogodaka za tri poena, uz to su potpuno dominiraliu u skoku pod oba obruča. Ekipu je predvodio Teletović sa 11 poena. Rusi su uglavnom pogađali iz prodora, ali ih je šut za tri poena veoma slabo služio.\nPrva polovina druge četvrtine obeležena je košarkom niskog kvaliteta, uz puno izgubljenih lopti. Rusija je veoma loše šutirala iz igre i retke poene beležila sa slobodnih bacanja. Ni BIH nije briljirala, pa ipak su sa nekoliko poena iz grešaka ruske reprezentacije uspeli da uvećaju prednost. Rusi se vraćaju u utakmicu u drugoj polovini ovog perioda kada Voroncevič i Hvostov kombinuju seriju od 3 pogođene trojke. BIH je uspela da održi prednost zahvaljujući nekoliko poena iz tranzicije. Teletović je u prvom poluvremenu uputio 12 šuteva za tri poena, u drugoj četvrtini je uglavnom beležio promašaje, što su Rusi pokrili dobrim defanzivnim skokom. Na odmor se otišlo sa prednošću BIH od 39:31.\nU trećoj četvrtini je viđen potpuni preokret. Rusija je iskoristila slabu igru BIH, odlično zatvorila reket i počela da smanjuje prednost. Raznovrsna igra u napadu uz veoma dobar protok lopte omogućila im je veliki broj poena kako iz reketa i pozicionih napada, tako i iz šuta spolja i tranzicije. Teletović preuzima odgovornost u završnici ovog perioda i uspeva sa par koševa da zaustavi rezultatski sunovrat BIH. Rusija je imala nešto slabiju završnicu treće četvrtine, ali je uspela da sačuva prednost od 51:55.\nU poslednjoj četvrtini veliku borbu u reketu su vodili Mozgov i Nurkić. Nurkić je odigrao odlično u ovom periodu igre, ali je pobedika utakmice odlučio šut spolja. Rusi su lako dolazili do otvorenih šuteva za tri poena i pogađali, dok su igrači BIH bili češće pod pritskom svojih čuvara i promašivali.


Odbor direktora Železnica Srbije koči realizaciju ruskog kredita - Ekonomske Vesti\n19. sep. 2014 Andrija Matić Miodrag Jocić, Železnice Srbije, Zorana Mihajlović\nOdbor direktora Železnica Srbije danas je, umesto da potpiše Aneks 2 ugovora o realizaciji ruskog kredita za rehabilitaciju pruga na Koridoru 10, rasformirao projektni tim i radnu grupu za pregovore, što će zakočiti realizaciju ruskog kredita vrednog 800 miliona dolara, izjavio je pomoćnik ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Miodrag Jocić.\n„Ministarstvo je zaprepašćeno odlukom odbora direktora Železnica Srbije da na današnjoj sednici donese zaključke o razrešenju projektnog tima i radne grupe za pregovore. Pregovori su počeli u martu i trebalo je da radovi počnu u junu. Mi sad imamo situaciju da se, na dan kad treba da se potpiše Aneks 2.1, ugovora u vrednosti od 48 miliona dolara, rasformiraju radne grupe za pregovore i da se tako pregovori produžuju za više nedelja i možda meseci“, naglasio je pomoćnik minstra zadužen za železnicu.\nOn je istakao da takav potez dvojce izvršnih direktora Železnica Srbije direktno koči investicije na modernizaciji železničke infrastrukture u Srbiji i dodao da će o svemu tome biti obavešten podpredsednik Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nJocić je dodao da je reč o pregovorima sa Ruskom Federacijom za potpisivanje Aneksa 2, tačke jedan, koji se odnosi na tri deonice na severu Koridora 10. Aneksom 2 je ugovorena rekonstrukcija i modernizacija šest deonica u dužini od oko 112 kilometara: na severu Ruma – Golubinci u dužini od 17,9 km, Sopot Kosmajski – Kovačevac 18,4 km, Mala Krsna – Velika Plana 29,5 km i na jugu Vinarci – Đorđevo 15 km, Vranjska Banja – Ristovac 18 km i Bujanovac – Bukarevac 14 km.\n← MMF bez komentara na Vučićeve mere štednje\nOdličan start Alibabe →\n10. okt. 2014 Ekonomske Vesti Komentari su isključeni na Za četiri godine vozom pola sata do Novog Sada


Qualcomm od SAD traži dozvolu da prodaje svoje čipove za Huawei telefone - BIGportal.ba\n9 Avgusta, 2020 9 Avgusta, 2020 017\nWall Street Journal je došao u posjed prezentacije kojom Qualcomm lobira kod američke vlade da se uklone restrikcije koje kompaniji zabranjuju da prodaje svoje Snapdragon procesore Huaweiju.\nPrema navodima, Qualcomm je u ovom dokumentu istakao da zabrana neće sprečiti da Huawei nabavlja neophodne delove, već će samo dovesti do toga da milijarde dolara koje se ostvare od prodaje u SAD pređu na proizvođače čipova kao što su MediaTek i Samsung. Kompanija navodi da će ukudanje zabrane omogućiti američkim kompanijama da ostanu konkurentne.\nMogle bi se desiti ogromne promene u tržišnom učešću na 5G tržištu ukoliko se se za Qualcomm primene restrikcije o saradnji koje kompanijini inostrani rivali nemaju, ističu iz Qualcomma.\nQualcomm nikada nije krio da želi da bude dobavljač čipova za Huaweri, a na poslednjem finansijskom sastanku CEO kompanije Steve Mollenkopf je istakao da je Qualcomm odlučan u tome da može svoja rešenja da prodaje svim kompanijama, uključujući i Huawei.


Futura plus postala deo Centro štampe | SerbianForum\nFutura plus postala deo Centro štampe\nŠtampa sistem, članica poslovnog sistema "Centroproizvod", saopštila je danas da je otkupila potraživanja od pojedinih stečajnih poverilaca "Future plus" i da će reorganizacijom tog preduzeća postati jedan od njenih vlasnika.\n"Grupisanjem kompanija zajedničke delatnosti stvoreni su uslovi za uspostavljanje stabilnog poslovnog sistema koji će sačuvati više od 4.300 radnih mesta", piše u saopštenju.\nNovoformirano preduzeće, kako je istaknuto, postaće po broju zaposlenih jedno od prvih pet preduzeća u Srbiji u privatnom vlasništvu, koje će za poreze i doprinose zaposlenih mesečno isplaćivati više od 700.000 evra.\n"Futura plus" je, kako je istaknuto, bila u stečaju, a "Štampa sistem" pred stečajem zbog blokade računa.\n"Centroproizvod" je u februaru 2011. godine od nemačke medijske grupacije VAC (WAZ) kupio lanac kioska u Srbiji "Štampa sistem", koji od tada posluje pod nazivom "Centro štampa", dok je "Futura plus" pre stečaja bila u vlasništvu Stanka Subotića.


27.06.2019 u 12:00\nPonovo omogućeno levo skretanje sa Brankovog mosta\nJedan Toma sa Topličinog venca godinama je negodovao što svojim motorom ne može, kao ranije, da skreće levo sa Brankovog mosta u Pop Lukinu ulicu. U međuvremenu deo mosta je sređivan, ali ova zabrana ostala je na snazi. Majstori su se kod ovog mosta nakratko doselili i minulog vikenda kada su raskopali deo kolovoza. Vozači i putnici negodovali su zbog novog usporavanja saobraćaja i iznenadnih radova. Ali posle tog majstorisanja na kolovozu i Toma sa Topličinog venca i ostali vozači koji su se godinama bunili zbog zatvaranja levog skretanja konačno imaju razloga za vozačko zadovoljstvo. Posle gotovo deset godina, ponovo je sa Brankovog mosta u Pop Lukinu omogućeno skretanje levo. To znači da vozači iz pravca Novog Beograda sada ne moraju da besomučno kruže kako bi ušli u Pop Lukinu.\n08.06.2019 u 12:17\nInžinjerija Vojske Srbije postavila je teški mehanizovani most u selu Sirča i povezala stotinak domaćinstva sa Kraljevom, saopštilo je Ministarstvo odbrane Srbije. Most su u petak postavili pripadnici 210. inžinjerijskog bataljona Druge brigade Kopnene vojske i to na mestu gde je nabujala reka srušila postojeći most na lokalnom putu koji se potpuno urušio ostavljajući stotinu domaćinstava odsečene od ostatka sela, Kraljeva i okoline.„Prisustvovali smo uspešnoj realizaciji zadatka iz treće misije Vojske Srbije - otklanjanje posledica od elementarnih nepogoda i tehničko-tehnoloških nesreća, gde je inžinjerijska jedinica Druge brigade Kopnene vojske nakon nekoliko dana stanovništvo sela ponovo spojila sa svetom”, rekao je komandant Druge brigade Kopnene vojske brigadni general Željko Kuzmanović i\n05.06.2019 u 10:17\nPreko novih šini Mosta na Adi jutros nešto posle 8 časova prošao je prvi tramvaj. Prolaskom tramvaja „švajcarca” zvanično su otpočele probne vožnje preko nove tramvajske trase duge oko 2, 7 kilometara koje će trajati narednih mesec dana. Glavnina radova, koji su započeti prošlog proleća, a koje je izvodio konzorcijum „Eneregoprojekta” i „Kolasa”, završena je, ali majstori na terenu obavljaju poslednje poslove i sređuju pristupne veze na novoj tramvajskoj trasi. Redovan tramvajski saobraćaj preko mosta, kojim su se prvi provozali gradski čelnici i novinari, ako sva testiranja šina prođu kako valja, biće uspostavljen 5. jula. Od tada će preko Mosta na Adi ići tramvaji 11 i 13. Na novoj trasi osposobljena i su i dva nova stajališta – „Blok 42” i „Petlja Radnička”. Ovo je jedan od\n28.05.2019 u 09:33\nPreko mosta u Kosovskoj Mitrovici samo pešice\nKOSOVSKA MITROVICA – Most koji deli Kosovsku Mitrovicu na severni i južni deo, jutros može da se pređe samo pešice, jer ga je KFOR zatvorio za saobraćaj, javio je reporter Tanjuga sa lica mesta. Sve vreme u Severnoj Mitrovici se čuju sirene za uzbunu, a helikopter je nadletao grad. Građani koji su se u prvi mah jutros uznemireni okupili na Trgu kneza Lazara u centru Mitrovice u međuvremenu su se razišli. U severnom delu grada trenutno je mirno, ali napeto, nakon što su jutros specijalne jedinice ROSU sa dugim cevima u sve četiri srpske opštine na severu KiM i uhapsile 13 Srba pripadnika kosovske policije.


Priznanje i plaketa za Anju Ašonju | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Priznanje i plaketa za Anju Ašonju\nVIŠEGRAD – Načelnik opštine Višegrad Mladen Đurević organizovao je danas prijem za mladu odbojkašicu “Crvene zvezde” Anju Ašonju i nagradio je priznanjem i plaketom za doprinos razvoju sporta u Višegradu.\nAšonja, koja je ove godine sa juniorskom ekipom osvojila prvenstvo Srbije, a sa reprezentacijom je bila dva puta vicešampion Evrope, zahvalila je načelniku za prijem.\n“Ovo priznanje nam daje motiv da se trudimo, da budemo što uspješniji u sportu kojim se bavimo”, istakla je Ašonja, učenica trećeg razreda srednje škole koja igra u odbojkaškom klubu “Crvena zvezda” za seniorski i juniorski tim, te u reprezentaciji za juniore.\nĐurević je zahvalio Ašonji za postignute rezultate, poželivši joj uspjeh u daljem radu, te istakao da opština organizuje izbor za najboljeg sportistu.\n“Mi u našem izboru nismo izostavili ni sportiste koji ovdje žive i sa uspjehom nastupaju za najbolje klubove sa ovih prostora i smatramo da svojom igrom doprinose promociji opštine Višegrad i razvoju sporta u našem gradu”, istakao je Đurević.\nPrethodni članakMašić: Slava je poziv da zajedno gradimo ljepšu Foču\nNaredni članakPet medalja za mlade džudiste


Vojni poziv predstavljen u Alibunaru -\n10. aprila 2019.0652\nU Alibunaru je 9. aprila održana prezentacija vojnog poziva, na kojoj su mladi ljudi mogli da se upoznaju sa uslovima, prednostima i specifičnostima ove časne i uzvišene profesije.\nNa prezentaciji su govorili načelnica Južnobanatskog upravnog okruga Danijela Lončar, predsednik opštine Alibunar Dušan Dakić i predstavnici Vojske Srbije iz garnizonog mesta Pančevo na čelu sa komandantom potpukovnikom Jovicom Đorđevićem.\nNa samom početku, načelnica Južnobanatskog upravnog okruga Danijela Lončar poželela je dobrodošlicu prisutnima uz reči da pripadnike Vojske Srbije posmatra i uvažava sa posebnim poštovanjem, a naročito žene koje nose uniformu i koje su se odvažile na ovo odgovorno, časno i pošteno zanimanje, istakavši posebnu simboliku današnjeg dana kada je pre dvadeset godina počela bitka na Košarama, jedna od najvažnijih bitaka srpske vojske.\nNeka današnji skup bude pomen na naše hrabre, odvažne i najveće junake srpske istorije, rekla je Danijela Lončar.\nKomandant potpukovnik Jovica Đorđević upoznao je prisutne sa Prvom brigadom kopnene vojske kao i sa stalnim konkursom prijema lica u radni odnos u 11. pešadijski bataljon ili bilo koju drugu jedinicu raspoređenu u garnizonom mestu Pančevo.\nOn je rekao i da su ovogodišnji konkursi za vojne škole završeni ali je podsetio da za sve zainteresovane postoji mogućnost služenja dobrovoljnog vojnog roka. Popularizacija vojnog poziva putem ovakvih prezentacija vrši se da bi se što više ljudi informisalo, jer iako su konkursi objavljeni na javnim portalima, odziv nije dovoljan i mnogo ljudi nije u toku sa aktuelnim konkursima.\nPrisutnima se obratila i poručnik Jovana Gavrilović koja je rekla da u vojsci nema razlike između muškaraca i žena već su svi jednaki pripadnici Vojske Srbije, kao i da joj je izuzetna čast što je pripadnik Vojske Srbije. Ukoliko neko ima nedoumice u vezi sa vojnom profesijom, ona predlaže da se kandidati prvo prijave za služenje dobrovoljnog vojnog roka u trajanju od šest meseci, kako bi bili sigurni da je to pravo zanimanje za njih.\nRelated tags : danijela lončardušan dakićgarnizon pančevojovana gavrilovićkonkurs za posaonačelnica južnobanatskog okrugapotpukovnik jovica đorđevićvojni poziv\n24. decembra 2019.0802\n14. maja 2021.0611\n22. oktobra 2020.0298\n3. jula 2022., 20:36


Košarkaši Zvezde sa Bajernom u duelu za trofej u Minhenu (17.45 RTS2) – Sport\nKošarkaši Crvene zvezde sastaju se sa Bajernom u finalu na Magenta sport kupu koji se igra u Minhenu. Utakmica počinje u 17.45 uz direktan prenos je na RTS 2, strim je na RTS Planeti (samo za korisnike iz Srbije).\nKošarkaši crveno-belih ubedljivo su savladali Panatinaikos sa 83:55 u polufinalnom meču na Magenta sport kupu.\nUbedljiv nastup i odličnu igru srveno-belih na ovom prestižnom turniru pokvarila je teška povreda Erona Vajta koji je doživeo prelom podlaktične kosti.\nDomaći Bajern je u drugom polufinalu takođe ubedljivo nadigrao Vurtus iz Bolonje sa 90:68.\nFinalna utakmica Zvezde i Bajerna na turniru u Minhenu počinje u 17.45 uz direktan prenos je na Drugom programu RTS-a.


15 novoobolelih od korone u Jablaničkom okrugu\nIzvor: JužneVesti.com, 07.Avg.2020, 10:28\nOd 104 rezultata, koliko je u poslednja 24 sata obrađeno u niškoj laboratoriji "Vatreno oko", na virus korona pozitivno je 15 testiranih iz Jablaničkog okruga. Najviše novoobolelih je u Leskovcu - 11, dva nova slučaja zabeležena su u Vlasotincu i po jedan u Lebanu i Crnoj Travi. U poslednja 24 sata nijedan novi slučaj nije zabeležen u Medveđi i Bojniku.\nZa Leskovac je obrađeno 79 rezultata, od kojih je 11 pozitivnih. Ostalih 25 testiranih je iz drugih opština Jablaničkog okruga, kažu u Zavodu za javno zdravlje, a novi slučajevi zabeleženi su u Vlasotincu, Lebanu i Crnoj Travi.\nStruktura 15 novoobolelih je sledeća - 6 iz...\nJablanički okrug: Od 104 testiranih 15 pozitivno\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 07.Avg.2020\nNa teritoriji Jablaničkog okruga, od 104 testiranih uzoraka na virus korona, pozitivno je 15, od toga najviše u Leskovcu - 11, podaci su Zavoda za javno zdravlje Leskovac...U Vlasotincu su zabeležena dva nova slučaja, a po jedan u Lebanu i Crnoj Travi, dok u Medveđi i Bojniku nema novoregistrovanih...


Majke Beslana tužile Rusiju sudu u Strazburu\nNevladina oragnizacija koja predstavlja roditelje skoro 200 djece ubjene u školi u Beslanu prije 10 godina, objavaile su da su potražile pravdu pred sudom u Strazburu.\nAktivisti NVO "Majke Beslana" izjavile su za RSE na godišnjicu preuzimanja škole od otmičara što je dovelo do tragedije 2004 godine, da će Evropski sud za ljudska prava u Strazburu započeti saslušanja u njihovom slučaju protiv ruske vlade 14.oktobra.\n1. septembra 2004 godine, islamistički pobunjenici uzeli su više od 1100 djece i nastavnika kao taoce, prvog dana školske godine tražeći povlačenje trupa iz susjedne republike Sjevernog Kavkaza, Čečenije.\nVećina žrtava se ubjeni u eksploziji i pucnjava na kraju trećeg dana opsade, kada su ruske specijalne snage izvršile upad u školu.\nNapad je pratio smrtosno bomabrdovanje na aerodromu i metro stranici, za šta su optužni militanti sa Sjevera Kavakaza, a nakon čega je uslijedilo ono što kritičari Kremlja zovu, prilika koju je Vladimir Putin iskoristio za ograničavanje političkih sloboda.\nGrupa za ljudska prava Freedom House, 1. septembra je saopštila da su zabrinuti jer "Ruska Federacija odbija da provede otvorenu i javnu istragu" o tragediji u Beslanu.


"Južni tok" i Srbija: "Ostvarenje sna" loše isposlovan sporazum\nRadnik kod cevi koje su bile zavarene u znak početka radova na "Južnom toku" u Srbiji, 24. novembar 2013.\nMada su to s radošću iščekivali, žitelji malog vojvođanskog mesta Šajkaša nisu ugostili Vladimira Putina – on je samo poslao čestitku koju su drugi pročitali, ali su gledali simbolično zavarivanje prve cevi na trasi buduće deonice gasovoda „Južni tok“ kroz Srbiju. Odsustvo ruskog predsednika kompenzovao je srpski državni vrh koji je taj posao označio kao istorijski važan energetski projekat, „ostvarenje srpskog sna“, kako je kazao šef države, veliki dan za Srbiju, Balkan i Evropu, koji će imati tranzit gasa bez bezbednosnih rizika, kako je uveravao predsednik srpske vlade. U toj egzaltaciji sasvim očekivano je zabašuren detalj da je Srbija od svih zemalja koje su sa Rusima u ovaj projekat ušle isposlovala po sebe najštetniji sporazum.\nČak je i ministarka energetike Zorana Mihajlović, ruskoj strani nekako najdalja od energetskog srca jer je verovatno do kraja pokušavala štošta da popravi u korist svoje zemlje, progovorila na ruskom, citirajući famoznu Tolstojevu rečenicu:\n„Sve srećne porodice liče jedna na drugu, sve nesrećne su nesrećne na svoj način. Mi u Srbiji ne želimo samo da budemo deo porodice, mi želimo da budemo deo jedne srećne i velike porodice i mislimo to upravo početkom izgradnje ’Južnog toka’ “.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić na ceremoniji povodom početka radova na gasovodu "Južni tok" kroz Srbiju, 24. novembar 2013.\nNosilac posla gradnje deonice gasovoda „Južni tok“ kroz Srbiju je zajedničko rusko-srpsko preduzeće "Južni tok Srbija", u kojem je udeo srpskog vlasnika "Srbijagasa" 49, a ruskog "Gazproma" 51 odsto. To preduzeće je osnovano još 2009. godine u Švajcarskoj, dakle, na off-shore destinaciji, pa se opravdano u javnosti postavlja pitanje da li će država Srbija moći da kontroliše svoj udeo u njemu.\nSrpski zvaničnici ističu da će „Južni tok“ Srbiji godišnje donositi 200 miliona evra prihoda od tranzita gasa, ali te pare neće završiti u državnoj kasi nego će ići na otplatu ruskog kredita kojim će gasni put kroz Srbiju biti finansiran, kaže za Radio Slobodna Evropa ekonomski novinar Milan Ćulibrk, koji najpre ukazuje na to da je Srbija najgore isposlovala gasni dil sa Rusijom.\n„Srbija je jedina zemlja kroz koju će prolaziti „Južni tok“, a koja nema ravan udeo sa ruskim partnerima u zajedničkoj kompaniji već ima manjinski udeo od 49%. Srbija će za svoj deo posla finansiranja izgradnje gasovoda morati da uzme kredit od ruskih partnera i plaćaće godišnju kamatu od 4,25%, tako da će praktično svi prihodi od taksi koje će se naplaćivati za tranzit gasa odlaziti za vraćanje tog kredita. Bar jedno pet-šest, a možda i sedam godina neće biti prihoda jer će oni ići na otplatu kredita. S druge strane, Srbija svake godine ima manjak u budžetu od oko milijardu i po do dve milijarde evra, tako da drugog načina finansiranja te trase gasovoda nije zapravo ni bilo“, kaže Ćulibrk.\nPolitički umesto ekonomskih razloga\nDa je Srbija od svih zemalja koje su ušle u projekat „Južni tok“ sklopila najnepovoljniji energetski sporazum sa Rusijom, s obzirom da su sve one sa ruskim „Gaspromom“ u bar „fifti-fifti“ vlasništvu, ukazuje i ekonomista Mlađen Kovačević, ali dodaje da je sad kasno da se liju suze nad lošom politikom koja je rezultirala lošom ekonomijom:\n„To je trebalo pitati prethodne vlade koje su zaključile taj sporazum, a isto važi i za pitanje učešća ruskog partnera u NIS-u. To je pitanje na koje najbolji odgovor mogu dati oni koji su prihvatili takav aranžman“.\nMilan Ćulibrk podseća na to kada su i zašto postavljeni stubovi ovakvog rusko-srpskog energetskog sporazuma.\n„Čini mi se da su stubovi tog energetskog sporazuma postavljani još 2008. godine, pred parlamentarne i predsedničke izbore. Dobrim delom je taj sporazum posledica političkih a ne čisto ekonomskih razloga. Svi su se tada utrkivali da idu u Moskvu da se slikaju sa Putinom i Medvedevom, računajući da će im to doneti naklonost većeg broja birača. Uz to, to je bilo vreme kada se računalo na veću podršku Rusije za rešavanje statusa Kosova i u takvom jednom ambijentu pristalo se na sporazum da se većinski paket NIS-a proda za 400 miliona evra i da se dogovori ovaj gasni aranžman“, kaže Ćulibrk.\nPočetkom 2008. godine, u vreme premijerovanja Vojislava Koštunice, lidera nacionalističke Demokratske stranke Srbije, u pregrejanoj atmosferi pregovora o Kosovu, naivno se računalo na moć ruskog veta i ruske podrške. Zauzvrat je učinjen ekonomski sunovratan posao: da bi se Srbija našla na trasi gasovoda „Južni tok“, pristala je da ruskoj strani proda 51% akcija svog najvrednijeg srpskog monopolističkog preduzeća - Naftne industrije Srbije.\nNIS je Gaspromnjeftu, ćerki-firmi ruskog Gazproma, prodat ispod realne vrednosti, po ceni od samo 400 miliona evra, uz obavezu investicija kupca od 500 miliona. Sve je to urađeno bez tendera, direktnom nagodbom. Većinski paket akcija NIS-a prodat je po toj ceni uprkos tome što je taj udeo pre prodaje procenjivan na iznos koji se kreće između 600 miliona i milijarde i sto hiljada evra. O tom kupoprodajnom ugovoru do njegovog potpisivanja srpska javnost nije ništa znala. Ali, nije prodat samo NIS, Rusima je predato i upravljanje celokupnim prirodnim rezervama nafte i gasa u Srbiji koje su procenjene na čak sedam milijardi evra, a na to pravo eksploatacije ukupnih srpskih rezervi nafte i gasa Gazprom plaća rentu od samo tri odsto, iako se u svetu ta naknada kreće od 10 do čak više 30 posto zarade na iskorišćenim rezervama.\nČitava Evropa je zavisna od ruskog gasa i njenih gasnih koridora jer drugih i nema. Konkurentski gasovod „Nabuko“ je zbog turbulencija sa Iranom, ranih i kasnijih, nekako zamro ili, što bi Rusi rekli, ostao samo bumažnij patok, papirnati tok. I najjača evropska ekonomska sila, Nemačka, učlanjena je u ruski „Severni tok“, a gasovod „Južni tok“ prolaziće i kroz Bugarsku, Mađarsku, Sloveniju, Italiju. Od svih tih država, međutim, jedino je Srbija prodala svoje naftno preduzeće ispod cene i predala Gazpromu pravo da bezmalo badava crpi njene resurse nafte i gasa. Bila je to očigledno cena koja je za prethodne garniture vlasti bila niža od cene njihove vere da će uz rusku pomoć sprečiti gubljenje Kosova. Već tada izgubljenog. I aktuelni premijer Ivica Dačić upire prstom na Zapad. Kaže da je Srbiju približio Rusiji, ali dodaje da tradicionalno bliski odnosi sa Rusijom neće uticati na nastojanje Srbije da uđe u EU.


Slučaj novinara Cvetkovića i nestanak institucija u Srbiji / Srbija / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nOtkako je novinar Stefan Cvetković nestao a zatim dva dana kasnije predsednik države Aleksandar Vučić lično objavio da je pronađen, nije jasno šta se sa njim dogodilo. Ono što je, međutim, očigledno je da je državni vrh preuzeo funkciju pravosuđa, jer su upravo oni saopštili rezultate istrage, ocenjivali dokaze i saopštili da se protiv Srbije vodi specijalni rat.\nStefan Cvetković je u utorak na pres konferenciji u Beogradu uz niz kontradiktornih i nejasnih detalja ispričao da su ga u noći 13. juna trojica nepoznatih muškaraca otela i držala na nepoznatom mestu a zatim ga u petak 15. juna pustila na slobodu. Motiv otmice mu je, kako je rekao, nepoznat. S druge strane, tužilaštvo je protiv njega pokrenulo istragu za lažno prijavljivanje otmice.\nVest o “kriminalnom ubistvu”\nCvetković nije bio mnogo poznat po svom novinarskom radu van Bele Crkve, mesta na severoistoku Srbije, gde živi. U podacima Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) može se pročitati da se više puta žalio na pretnje koje je, kako je tvrdio, dobijao iz političko-kriminogenih krugova.\nU danu kada je objavljeno da je nestao, novinarske organizacije su podsetile i da je istraživao još uvek nerazjašnjeno ubistvo jednog od lidera kosovskih Srba Olivera Ivanovića. Ubrzo nakon ubistva, u februaru ove godine, Cvetković je izneo svoja saznanja o navodnim osobama koje su bile umešane i izneo tvrdnje da je za atentat plaćeno 40.000 evra, da je pozadina zločina kriminal a ne politika.\nNjegove informacije ni tada niko nije prihvatio ozbiljno a naknadno su mediji objavili da je čovek sa fotografije za koga je tvrdio da je među atentatorima izvesni bloger iz Kanade.\nMeđutim, u prvom trenutku, nestanak Cvetkovića se u komentarima povezivao upravo sa njegovim bavljenjem ubistvom Olivera Ivanovića , kao i sukobima sa lokalnim političarima. Dodatna uznemirenost nastala je nakon izjave funkcionera iz Bele Crkve koji je nestanak Cvetkovića ocenio kao “kriminalno ubistvo”.\nGrađani dobro pamte još uvek nerazrešena ubistva novinara u poslednjim decenijama, novinari i danas u Srbiji žive pod pretnjama i pritiscima i reakcija ne samo medijske zajednice već i međunarodnih organizacija bila je logična i primerena.\nVlast je reagovala velikom policijskom akcijom na području Bele Crkve, za Cvetkovićem su preko 30 sati tragali ronioci, policijski psi i helikopteri i nastalo je olakšanje kada je na pres konferenciji predsednik Srbije Aleksandar Vučić objavio da je novinar pronađen živ i zdrav.\nSve ostalo što je rekao predsednik Vučić kao i ministar policije Nebojša Stefanović, postupanje nadležnih organa vlasti i izveštavanje provladinih medija pokazali su nestanak institucija u Srbiji.\nUmesto nadležnog tužioca, podatke iz istražnog postupka saopštio je predsednik države. Komentarisao je kako je Cvetkovićeva priča “čudna”, da je ustanovljeno da je pred nestanak primio 16 poziva sa Kosova, objašnjavao tragove sa lica mesta gde se dogodila navodna otmica.\nMinistar policije Nebojša Stefanović je detaljno komentarisao navodne nelogičnosti iz iskaza koje je Cvetković dao u policiji u svojstvu, kako je saopšteno, oštećenog građanina. Zbog toga je i dalje nejasno zašto je bio na poligrafu, a ministar je javnosti preneo delove Cvetkovićevih “netačnih odgovora”. Zaključio je i da je “potpuno jasno da je u svemu učestvovalo više lica”.\nNakon što je Cvetković stigao kući, mediji su objavili sadržaj krivične prijave koju je protiv njega u međuvremenu podiglo tužilaštvo sa sumnjom da je izmislio otmicu.\nDirektor policije Vladimir Rebić je ocenio da je Cvetković na pres konferenciji izneo niz nelogičnosti i laži, da to dokumentuju sve analize i provere policije i nadležnog tužilaštva. Istovremeno, potvrdio je da je Cvetković dobio policijsko obezbeđenje, “koje će ostati uz njega sve dok se ne otklone sve sumnje da postoje određene pretnje”.\nOd ovoliko oprečnih izjava i dalje nije jasno ni šta bi mogao da bude motiv otmice o kojoj priča Cvetković, niti šta bi bio razlog da je on izmisli, kako tvrdi policija i tužilaštvo u svojoj prijavi.\nObjašnjenje je stiglo od državnih funkcionera i njima bliskih medija. Odmah nakon što je predsednik Vučić objavio da je nestali novinar pronađen, krenula je lavina vesti u kojima se, uz pozivanje na pouzdane izvore, prepričavalo šta je sve Cvetković rekao u policiji, s kim je sve bio povezan od tajanstvenih biznismena do opozicionih političara. Urednik tiražnog tabloida Informer, koji se hvali da je prijatelj predsednika, je u gledanom jutarnjem programu upozorio da se protiv Srbije vodi specijalni rat, da je navodna otmica deo zavere čiji je cilj da se u državi napravi haos.\nPredsednik Vučić je ocenio da je zemlja bila prethodnih dana izložena “žestokim napadima, pokušajima razaranja unutrašnjeg poretka i institucija” i da je siguran da će se nastaviti sa pritiscima na zemlju "i spoljašnim i unutrašnjim", jer predstoji rešavanje važnog pitanja a to je status Kosova .\nI ministar spoljnih poslova Ivica Dačić je upozorio: “Svedoci smo poslednjih meseci brojnih lažnih vesti… Sve je to deo koncepta gde se koriste metode specijalnog rata sa namerom da se izazove destabilizacija Srbije”.\nStranka ministra za inovacije Nenada Popovića je predložila da se osnuje radna grupa za borbu protiv lažnih vesti. U ovoj inicijativi se podseća na lažiranu smrt ruskog novinara Arkadija Babčenka u Kijevu iizvodi zaključak da je poput Rusije i Srbija na udaru velikog broja inostranih bezbednosnih službi upravo zbog pritiska da se razreši problem sa Kosovom.\nOsnovana je zebnja da će u atmosferi u kojoj državni funkcioneri tragaju za lažnim vestima a istovremeno ih sami svakodnevno proizvode, stradati malobrojni nezavisni mediji i novinari. Svaka opravdana kritika može da postane deo zavere, svaka sledeća pretnja ili pritisak u delu javnosti biće poređena sa aferom Cvetković i stavljena pod sumnju. Poslednju reč ima vlast, u nedostatku državnih institucija, ona će nam saopštiti konačnu presudu.


Misija - Gi Group Srbija\n„Želimo da kroz naše usluge doprinesemo, kao ključni igrač na globalnom planu, razvoju tržišta rada i širenju svesti o ličnoj i društvenoj vrednosti rada.„\nMisija kompanije je bila polazna tačka za definisanje 6 ključnih vrednosti grupe. Poslovanje svakog pojedinca i svake kompanije članice Gi Grupe zasnovano je na setu vrednosti koje su u skladu sa našim pristupom tržištu rada i društvu u kom poslujemo.\nGi Group posmatra rad kao način da se pojedinci ostvare kao ljudi, da realizuju svoje želje i da učestvuju u kreiranju šire „dobrobiti“ koja će biti održiva i u budućnosti. Zbog toga je poslovanje Gi Grupe usmereno na kreiranje mogućnosti za zaposlenje koje omogućavaju pojedincima da ostvare budućnost koja odgovara njihovim potrebama i očekivanjima, a koja je u skladu sa principima jednakosti, nepristrasnosti, zaštite ličnog dostojanstva i sigurnosti, a protiv svih oblika diskriminacije i kršenja propisa.\nGi Group je svesna javne i socijalne uloge koju ima u svom društvenom okruženju. Kao multinacionalna kompanija koja se bavi zapošljavanjem, u prilici smo da ostvarimo uticaj na uspostavljanje novih i boljih pravila za razvoj tržišta i lokalnih zajednica koristeći naše globalne najbolje prakse. Dobrobit ljudi sa kojima sarađujemo deo je i individualne odgovornosti naših zaposlenih. Stoga se od svih naših zaposlenih očekuje da preuzmu odgovornost za podržavanje:\npropisa koji regulišu sigurnost i zdravlje na radu, šireći tu kulturu i primenjujući najefektivnije preventivne mere;\nočuvanja životne sredine kroz sprovođenje najnovijih inicijativa, tehnologija i praksi usmerenih na njenu zaštitu.\nGi Group veruje da jedini validan način za naše članice i zaposlene da ispune svoju profesionalnu misiju predstavlja obavljanje zadataka sa visokim stepenom brige i pažnje. Posao mora biti obavljen kvalitetno, kako zbog njih samih, tako i zbog onih kojima je namenjen. U tom kontekstu, principi na kojima su bazirane aktivnosti Gi Grupe su predstavljeni kroz dualne prioritete:\nnaši klijenti – uključujući i kompanije i kandidate – zadovoljavanje njihovih specifičnih potreba kroz naše usluge i alate koji nude efektivna, ciljana i trajna rešenja koja kreiraju dodatnu vrednost;\nnaši ljudi – osnaživanje prepoznavanja njihovih vrednosti, kao i svesti o važnosti koju posao ima za njih, pružajući im podršku uz uverenje da kompanija može igrati značajnu edukativnu ulogu u njihovim životima.\nGi Group veruje da je sposobnost kompanije da održi svoj status i učešće na tržištu nužan uslov za profitabilno i zdravo poslovanje, kao i za zadovoljavanje potreba i postizanje ciljeva njenih interesnih grupa. Kompanija mora da kombinuje kontinuitet u poslovanju sa odličnom uslugom, ali ovo ne treba da bude krajnji cilj svih aktivnosti, već sredstvo za promovisanje organizacije, njenih zaposlenih, kao i ekonomskog i društvenog okruženja u kojima kompanija posluje. Ovome treba težiti uz apsolutno poštovanje zakona i u skladu sa principima slobodne, regulisane i fer konkurencije.\nGi Group veruje da kontinuirano učenje i podsticanje inovacija predstavljaju neophodne uslove za bolji učinak i postizanje kontinuiteta u poslovanju. Kreiranje novih rešenja koja su prilagođena promenama u ekonomskim i društvenim uslovima donose korist svim interesnim grupama. Štaviše, zaposleni u Gi Grupi smatraju da oni treba da služe svom okruženju, a ne obratno. Zbog toga su na raspolaganju kandidatima, kompanijama i institucijama, deleći sa njima svoju ekspertizu kroz profesionalan pristup u svom svakodnevnom radu.\nGi Group veruje da su ljudi ključna snaga svake organizacije. Mi razumemo i poštujemo važnost dobrog balansa između poslovnog i privatnog života, kao i to da su timski rad i potpuna uključenost u misiju kompanije od presudnog značaja. Kada verujemo da su kompanijske vrednosti i misija u skladu sa našom ličnom vizijom posla, to predstavlja preduslov za prelazak iz pasivne u proaktivnu ulogu. Od svakoga u Gi Grupi se očekuje da uspostavi pozitivan odnos sa svojim kolegama i menadžerima, da sa njima razmenjuje mišljenja o uslovima rada i daje predloge za poboljšanje kompanijskih proizvoda i procesa koji kreiraju dodatnu vrednost za sve uključene strane. Razmena mišljenja mora da karakteriše ne samo odnose između kolega, već i odnose sa svim interesnim grupama, pri čemu se moraju održati dostojanstvo, čast i ugled svakog pojedinca.


Španija | Novinsko-informativna agencija Roma\nŠpanski mediji izveštavaju da se oko 300 ljudi okupilo u subotu popodne 5.jula u malom mestu Estepa u blizini Sevilje u Španiji kako bi protestvovali protiv narastajućeg nivoa kriminala. Demonstracije su se pretvorile u nasilni napad na domove romskih meštana za koje su protestanti verovali da su odgovorni za krađe. Nelegalne demonstracije su bile sazvane putem društvenih mreža i izgubile ...\tRead More »\nDanas je u Madridu potpisan sporazum između državne fondacije Roma (FUNDACIÓN SECRETARIADO GITANO) i organizacije NORTEMPO za naredni dvogodišnji period. Ovim sporazumom su precizirane međusobne obaveze u realizaciji programa obuke za kvalifikaciju, dokvalifikaciju i prekvalifikaciju Roma u cilju lakšeg zapošljavanja. Ovaj program je uspešno realizovan 2011. na teritoriji Andaluzije i Levantea, pa je odlučeno da se proširi na celu Španiju. ...\tRead More »\nGrupa mladih imigranata (starih između 18 i 24 godina) mora da se nosi sa čitavim nizom izazova koji mogu izazvati rast anksioznosti kao i osećanja osramoćenja, nesigurnosti, neuspeha u integraciji u novi društveni kontekst, itd. Nezavisno od godina, još jedan faktor koji doprinosi tome da je negativna percepcija imigracije geografskog porekla: mladi ljudi iz Latinske Amerike, na primer, izražavaju veće ...\tRead More »


Državni policajci ponovo izlaze na proteste - Akter.ba\nPlaća jednog policijskog službenika u činu policajca iznosi 897 KM\n- Mislim da nemamo nijednu pozitivnu stvar u posljednjih 14 godina, ali zato imamo smanjivanje plaća. Smanjivanje regresa, smanjivanje toplog obroka i nepoštovanje vlasti prema policijskim sindikatima. Trenutno ni za benzin nemamo, tako da je upitan daljnji rad ovih službi, pogotovo kada je riječ o Graničnoj policiji, koja radi po periferiji i graničnim prijelazima. Mislim da smo se našli na samom rubu propasti - rekao je Krvavac.\n- Plaća jednog policijskog službenika u činu policajca iznosi 897 KM. Dok su za isto vrijeme plaće policijskih službenika na svim ostalim nivoima povećane za 30, 40, pa i 50 posto. Naši političari se nisu udostojili da, nakon svih ovih poskupljenja, urade bilo šta po pitanju plaća poslenih - kazao je Kahrimanović.\nU fotografijama: Hiljade uhapšenih na antiratnim protestima u Rusiji\nTwitter: Policajci u Moskvi danas zaustavljaju ljude, traže da vide njihove telefone, ČITAJU NJIHOVE PORUKE


Radio TV Stara Pazova - SEZONA ŠEĆERNE REPE: Mali rod, odlična digestija\nSEZONA ŠEĆERNE REPE: Mali rod, odlična digestija\nVeć 10 dana na proizvodnim površinama "Napretka" iz Stare Pazove u toku je kampanja vadjenja šećerne repe. Ove sezone posejano je 587 hektara slatkog korena, navodi agronom Vladimir Mužević. Prema njegovim rečima, suša koja je pratila vegetacioni period šećerne repe tokom celog perioda, uzela je svoj danak. U našoj opštini, najviše su stradali tereni koji se nalaze na većim nadmorskim visinama, a posebno oni u Podunavlju, što je rezultiralo prinosima koji su daleko ispod višegodišnjeg proseka. Mnogi proizvođači imali su prinos od svega 30 tona po hektaru, dok je u godinama sa povoljnijim vremenskim prilikama ta brojka premašivala 80 tona po hektaru. Procenat šećera u korenu, ove godine iznosi od 15,5 do 17,5%, navodi Mužević, dodajući da je to za ove vremenske uslove dobra digestija.\nMirko Peršić, poljoprivrednik iz Golubinaca, ove godine je imao 35 hektara šećerne repe, 10 više u odnosu na prethodnu godinu. On navodi da je cena od 350 evra po toni zadovoljavajuća, ali da ove godine ima problem zbog prinosa koji je za 30% manji nego prethodne godine, te će zbog toga biti "na nuli". On već četiri godine sarađuje sa kompanijom "Sunoko" iz Pećinaca, sa čijim se savetnicima redovno konsultuje oko uzgajanja šećerne repe. Dodaje da je prinos kukuruza i soje ove godine niži za 50-60% u odnosu na prethodnu, a da se suncokret pokazao kao jedna od najprofitabilnijih kultura u sušnim godinama, budući da je njegov prinos ostao isti. Digestija, odnosno procenat šećera u korenu od 15-16% je zadovoljavaljući, kaže Peršić.


To se zove luksuz: Ovo je kuća od 85 miliona dolara u kojoj će uskoro živeti Bijonse - Žena.rs\nPiše: Ljubica Krstić 19.09.2014. 13:07\nBijonse i Džej Zi navodno već duže vreme gledaju jednu luksuznu kuču u brdima Los Anđelesa, koja košta neverovatnih 85 miliona dorala. Par je izgleda veoma zainteresovan, jer su nekoliko puta bili u razgledanju, a sama kuća predstavlja san svakog poznatog para - spolja deluje sasvim normalno, a zapravo je oličenje luksuza.\nLuksuzna kuća ima sve što možete da zamislite i vredi 85 miliona dolaraFoto:\nJednospratnica od 2.140 kvadrata ima sve što moožete da zamislite. Pored "standardne opreme" - 8 spavaćih soba, 15 kupatila i zakrivljenog "infiniti" bazena - tu je i ogroman vinski podrum, privatni bioskop sa 24 mesta i neverovatna garaža.\nPogled "puca" na ceo Los Anđeles, a sama kuća se nalazi na mirnom mestu, u brdima, što je idealno za poznate ličnosti. Iako iz agencije za nekretnine nisu potvrdili da najmoćniji par u muzičkoj industriji želi ovu kuću, više izvora tvrdi da je to istina.\nInače, ovu kuću je sagradi milijarder Brus Makovski, na zemljištu koje je kupio pre dve godine za 12 miliona, i opremio ju je najnovijom tehnikom i detaljima o kojima obični ljudi kogu samo da sanjaju.\nIzmeđu ostalog, tu je vodka bar sa 12 mesta za sedenje, luksuzan sto za goste sa 24 mesta i tanjiri i escajg sa potpisom "Roberto Kavali", a svaki komplet vredi 4.000 dolara.\nVinski podrum nije samo ogroman, već dolazi u potpunosti opremljen skupocenim "Dom Perinjon" vinima, a tu su i frižider i espreso mašina - aparati koji su u potpunosti ugrađeni u zidove.\nNaravno, dva ogroma ormana - za nu i za nega - opremljeni su luksuznim nameštajem kako bi i odabir odeće bio poseban doživljaj.\nPoseban "detalj" je garaža sa 16 automobila, koja je opremljena posebnim liftom za kola. Tako po želji možete kola da podignete u galeriju i divite se pogledu dok pijuckate kafu.\nLos Anđeles poznate ličnosti Bijonse Džej Zi luksuz


NovaEnergija.net » prinudna likvidacija prinudna likvidacija – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "prinudna likvidacija"\nOko 4.000 firmi u Srbiji biće likvidirano\nOko 4.000 neaktivnih firmi u Srbiji biće prinudno likvidirano u narednih pet meseci, saopštila je Agencija za privredne registre (APR).\nAgencija za privredne registre je poslednjeg dana 2019. godine objavila u Registru privrednih društava obaveštenja da su se stekli razlozi za prinudnu likvidaciju oko četiri hiljade preduzeća.\nOva preduzeća nisu dostavila godišnje finansijske izveštaje za dve uzastopne poslovne godine 2018. i 2017. godinu.\n“Prošle godine je po istom osnovu obrisano oko 22.400 privrednih društava iz Registra privrednih subjekata, a u ovom, novom postupku, stekli su se razlozi za pokretanje prinudne likvidacije kod oko 4.000 privrednih društava”, navodi se u obaveštenju APR-a.\nRazlozi za pokretanje prinudne likvidacije su neotklonjivi, kažu nadležni, jer su istekli svi rokovi za dostavljanje pomenutih finansijskih izveštaja.\n“Nakon isteka roka od 90 dana od dana objave obaveštenja, registrator nadležan za poslove registracije u Registru privrednih subjekata će pokrenuti postupak prinudne likvidacije kod navedenih društava i tek nakon toga, u roku od 60 dana, obrisati ta društva iz registra”, objašnjavaju u APR-u.\nOko 4.000 firmi u Srbiji biće likvidirano was last modified: January 8th, 2020 by Ivana Karanović\nPrimena odredbi o prinudnoj likvidaciji od sledeće godine\nAgencija za privredne registre (APR) primenjivaće od sledeće godine odredbe o prinudnoj likvidaciji za privredna društva koja ne dostave Agenciji svoje finansijske izveštaje za poslednje dve poslovne godine. Ova mera…


O Surdulici, Vranju i još ponečemu.... - VOM\nNaslovnaReč po rečO Surdulici, Vranju i još ponečemu....\nsreda, 13. aprila 2022 : 11:31\nOvakvu konstataciju najbolje podupiru uglavnom svi podaci Republičkog zavoda za statistiku, a o tome svakako najbolje govore mesečni izveštaji o prosečnim zaradama zaposlenih. Jer, zaposleni u toj opštini već pet-šest godine, bukvalno su sa prosečnim zaradama bili za petama Vranja, koje je ipak regionalni centar, i koje po tom osnovu, uživa mnoge komparativne prednosti i povlastice.\nBrojke i podaci su čudo, a oni kažu da je prosečno svaki zaposleni u Surdulici u svom novčaniku u januaru imao 1.579 dinara više nego prosečno zaposleni u Vranju. U istom mesecu u novčanicima Surduličana bilo je 3.036 dinara više nego u novčanicima Hančana, a da ne govorimo o Preševu i Bujanovcu, koji sa zaradama iza Surdulice zaostaju sa 7.977 odnosno 6.949 dinara.\nPri tom treba podsetiti da su u Vranju, centru okruga, locirane sve državne institucije, javna preduzeća, banke, osiguranja… ali se Surdulica i sa njima uspešno nosi.\nNa drugoj strana, šta reći o Vranju? Ovim centrom regiona, sticajem raznih okolnosti, gospodare puki društveni amateri i diletanti sa periferije života, koji se pre toga nisu ostvarili ni u svojim porodicama.\nPrethodni tekstDevojčicu izujedao čopor pasa\nSledeći tekstUhapšen Surduličanin zbog zlostavljanja dva psa


S.S. (40), saobraćajni policajac iz Bora, osumnjičen za dilovanje marihuane, fizički je nasrnup na jednog od policajaca koji su ga privodili, a drugima je pretio i psovao ih.\nKako za "Blic" kaže sagovornik blizak istrazi, S.S. je nasrnuo na kolegu iz OKP želeći da se fizički obračuna sa njim. Istovremeno, ostalim policajcima je upućivao pretnje da će ga zapamtiti i najgroznije ih psovao, pominjući im supruge i decu.\nZbog toga je, saznaje ’’Blic’’, saobraćajcu, uz prijavu zbog neovlašćenog držanja i stavljanja u promet opojnih droga, podneta i prijava zbog napada na službeno lice u obavljanju služene radnje.\nNezvanićno, u policiji su sumnjali da S.S. povremeno koristi marihuanu. Ali, kada je, pre dva meseca, supruzi kupio ’’džip’’, pripadnici OKP su rešili da se pozabave svojim kolegom. Ubrzo su došli do saznanja i da je, pre dve godine, za keš, kupio stan u boljem delu grada, uprkos mesečnoj plati od 35 hiljada dinara.\nDalja istraga odvela ih je do toga da se S.S. pored poslova na regulisanju saobraćaja, prihode dopunjavao i dilovanjem marihuane. Povedena je istraga koliko je inkasirao od tog posla, mada se već sada zna da je reč o sumi od nekoliko desetina hiljada eva.\nUz stan i "džip", S.S. je i sebi kupio luksuzan auto, koji je voleo da vozi brzo. Istovremeno, važio je za strogog i nepodmitljivog saobraćajca, koji je pisao prekršajne prijave i kazne i za najmanje prekršaje.\n- Nasjtrašnije od svega je što je S.S. prodavao marihuanu krijući se iza policijske uniforme – kaže naš sagovornik, blizak istrazi. – Kod njega je, pretresom pronađeno 37 grama marihuane, ali smo ga prethodno snimili i zabeležili kako je jednom svom klijentu prodao ’’travu’’ i za nju uzeo novac - dodaje on.\n’’Zbog tebe i vucibatina sličnih tebi, smatraju da su policajci korumpirani, bruko jedna’’\nOvo je jedan od pripadnika Odeljenja za suzbijanje privrednog kriminala odgovorio S.S. (40), saobraćajnom policajcu iz Bora, kod koga je pretresom pronađeno blizu 40 grama marihuane, a on kolegama ponudio da ’’baci marihuanu i da svi zaborave na taj slučaj’’.\n- Ti mi se svetiš jer sam te kaznio zbog prebrze vožnje. Ali, sam si kriv, uleteo si mi u radar – kazao mu je S.S.\n– Ako stvarno tako misliš, onda na sve ovo gledaj da si ti sada nama uleteo u radar - odgovorio mu je pripadnik OKP prilikom hapšenja, saznaje "Blic".\nSADIO MARIHUANU U DVORIŠTU Uhapšen diler iz Kragujevca


Gas stabilno, poslanici tvrde da se kriza neće preliti na Srbiju: “Potreban balans EPS-a i privrede” – Biznis Telegraf.rs – BGD Novine\nGas stabilno, poslanici…\nGas stabilno, poslanici tvrde da se kriza neće preliti na Srbiju: “Potreban balans EPS-a i privrede” – Biznis Telegraf.rs\n“Radićemo na produženju ugovora uz mogućnost da se zadrži naftna formula u formiranju cene gasa. Taj ugovor će se raditi za 2022. godinu, da se obezbedi po toj ceni, ili nešto malo višoj ceni gas i za dalje”, rekao je on.\nNaveo je da će iz ta dva izvora tokom grejne sezone biti zadovoljene potrebe za gasom. Rekao je da je 80 odsto toplana na gas, te da je ministarstvo obezbedilo potrebe toplana za predstojeću grejnu sezonu i ocenio da bi trebalo da budemo sigurni po pitanju snabdevenosti. Lakićević je rekao i da su oscilacije cena električne energije ogromne i kao primer naveo da je megavatčas na domaćoj berzi danas 240 evra, da je u četvrtak bio 327, a pre dva dana 182 evra.\n“Cena struje prema domaćinstvima je stabilna i fiksna. Prema privredi je relativno stabilna bila do avgusta, a sada privredni subjekti sklapaju ugovore po cenama sa satnim fluktuacijama koje su i do 270 evra”, rekao je on.\nGovoreći o toplanama Lakićević je istakao da je sadašnja cena daljinskog grejanja određena kada je tržišna vrednost gasa bila u rasponu od 430 do 470 dolara. Predsednik Saveta Agencije za energetiku (AERS) Dejan Popović istakao je da se nezapamćeno uvećanje cene gasa neće odraziti na Srbiju bar do isteka ovog godišnjeg ugovora.\nOn je ocenio da zahvaljujući gasovodu Srbija u narednih 30 godina neće imati problema u snabdevanju gasom. Popović je istakao i da je snabdevenost strujom zadovoljavajuća, te da neće biti poremećaja, i naveo da EPS snabdeva preko 98 odsto potrošača.\nOn je istakao da je sadašnja situacija u Evropi najbolja opomena koliko znači čuvati energetsku bezbednost i sačuvati EPS. Direktorka sektora u Privrednoj komori Srbije Kristina Ðurić istakla da je da od privrede stižu podaci da skok cena energije negativno utiče na posao.\nIstakla je da se zbog prelivanja situacije iz Evrope može očekivati rast cena u poljoprivredi i prehrambenoj industriji i većeg od 30 odsto. Kao dobru okolnost navela je da je obezbeđena sirovinska baza za tu industriju u Srbiji.\nPrivreda električnu energiju kupuje na slobodnom tržištu a od sredine leta dobijaju ponude koje su po cenama veće i do 150 posto. Kako je ocenila to može biti pogubno za poslovanje privrede, a zajedno sa rastom cena sirovina u realnom sektoru, može dovesti u pitanje održivost privrede.\nDodala je da zbog 150 posto veće cene struje koja se koristi u proizvodnji cene finalnih proizvoda mogu biti veće između 30 i 50 posto. Ona je apelovala da se u nepovoljnoj situaciji za privredu, nađe način, omogući koordinacija privrede i države, i da se problemi prevaziđu a privreda nastavi da funkcioniše.\nIstakao je da će EPS tako ostvariti prosečan prihod od 45 evra. “Sama cena elekrične energije ključno je da omogući likvidnost EPS-a, odnosno od nje zavisi koliko će EPS imati sredstava za investicije”, istakao je on.\nIstakao je da obeshrabruje poskupljenje energenata koje će uslediti. On se začudio i podatku da je od 60 toplana, samo sedam podnelo zahtev za korekcijom cene, i naveo da su neke tražile da se cene spuste.\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Zoran Dimitrijević istakao je da se situacija oko energenata u privredi prati na dnevnom nivou. Dodao je da se nadaju adekvatnim merama države, ukoliko ona bude imala mogućnosti.\nApostrofirano je da se posledice energetske krize mogu preneti i na građevinarstvo što bi usporilo reindustrijalizaciju Srbije. Zatraženo je da ministarstva preispitaju mogućnosti podrške privredi koja trpi zbog skoka cena energenata.\nVremenska prognoza – 8. oktobar\nLEGENDA KRUŽNOG TOKA NA NOVOM BEOGRADU (VIDEO) – Beograduživo.rs


Poslovni saveti Homera Simpsona\nTekst 14.06.2012 15:56 Tweet\nPoslovni saveti Homera Simpsona Magazin "Ekonomist" objavio je "Knjigu poslovnih izreka" u kojoj likovi iz poznatih televizijskih serija nude čitaocima savete za uspešno poslovanje.\nHomer Simpson ističe da posao koji ne volite treba da radite polovično, dok Don Drejper iz "Ljudi sa Menhetna" predlaže da sami kontrolišete tok poslovnih razgovora.\nIako ne važi za finansijskog stručnjaka, Homer Simpson u novoj knjizi magazina "Ekonomist" nudi svojim obožavateljima praktične savete u poslovnoj sferi. "Ako vam se ne dopada ono što radite, nemojte da štrajkujete. Jednostavno, dolazite na posao ali ga obavljajte polovično", kaže Homer.\nPoznati debeljko iz animirane serije Meta Groninga naveo je neke rečenice koje su korisne za svakog radnika. To su: "Pokrivaj me", "Odlična ideja, šefe" i "Bilo je tako kada sam stigao".\nŠta smo još od Homera mogli da naučimo...\nLekcija koju Homer daje svojoj deci: "Deco, pokušali ste i opasno omanuli. Naravoučenije, nikada ne pokušavajte."\nBitne poslovne sposobnosti: "Veliki problem u modernom svetu je komunikacija. Previše komuniciramo." Obrazovanje i znanje: "Kako učenje može da me napravi pametnijim? Sem toga, svaki put kada naučim nešto novo to istisne nešto staro iz mog mozga."\nIzvor:Blic/S media foto:simpsonstrivia.com.ar\nPretraga po temi: Poslovni saveti Homera Simpsona, Poslovni saveti, Homer Simpson, Uspeh POVEZANE VESTI\nOdgovorite na ovih pet pitanja: Da li vam je sada jasno zašto nikada nećete uspeti u životu? Retki ljudi koji ne kriju nikakve velike tajne i čarobne formule: Šta to bogati imaju, a ostali ne? Šta stoji između vas i uspeha? Krenite drugim putem i prestignite konkurenciju: Izađite napolje i družite se sa stvarnim ljudima Živi san miliona: Bez eksperimentisanja i traženja ideja život postaje dosadna repriza FACEBOOK KOMENTARI


Počeo eksplanatorni skrining za pregovaračku grupu za bezbednost hrane, veterinarska i fitosanitarna pitanja\nAktuelno / Štampa / Počeo eksplanatorni skrining za pregovaračku grupu za bezbednost hrane, veterinarska i fitosanitarna pitanja\nObjavljeno 03.02.2014. na mpt.gov.rs\nDatum: 03.02.2014.Izvor: mpt.gov.rs\n„Danas otvaramo eksplanatorni skrining za Poglavlje 12 – za bezbednost hrane, veterinarska i fitosanitarna pitanja. Bezbednost hrane u našoj zemlji je na odgovarajućem nivou ali naše zakonodavstvo moramo usladiti sa zakonodavstvom EU što i jeste cilj danas otpočetog skrininga“, rekao je ministar Glamočić u Privrednoj komori Srbije gde je organizovano direktno praćenje sastanka eksplanatornog skrininga u oblasti bezbednosti hrane, veterinarskih i fitosanitarnih pitanja u Briselu, koje će trajati do 7. februara 2014. godine.\nMinistar Glamočić napomenuo je da je skrining dugotrajan proces, nakon čega idu pregovori, dodajući da taj proces zavisi ne samo od Srbije, već i EU. „Najveći deo zakonodavstva, čak jedna trećina, tiče se zakonodavstva u poljoprivredi. Najveći deo zakona već je usklađen sa standardima EU, ali nam predstoji još mnogo toga da poboljšamo“, izjavio je ministar Glamočić.\nU Briselu boravi delegacija Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede predvođena državnim sekretarom Danilom Golubovićem. Tom prilikom predstavnici Evropske komisije predstaviće nam evropsko zakonodavsto u oblasti bezbednosti hrane, veterinarskih i fitosanitarnih pitanja. Bilateralni skrining za ovu pregovaračku grupu biće održan u decembru mesecu 2014. godine.\nTokom naredne sedmice do 07. februara, predstavnici civilnog društva, predstavnici našeg ali i drugih ministarstva, predstavnici Privredne komore, kao i instituta i fakulteta moći će da prate putem video linka prezentaciju eksplanatornog skrininga u Briselu.\nVlada Srbije fomirala je Koordinaciono telo za proces pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji. Obrazovano je 35 pregovaračkih grupa zadužene za pregovore u okviru 35 pregovaračkih poglavlja. Ministarstvo poljoprivrede zaduženo je za pregovaranje u oblasti tri pregovaračka poglavlja i to bezbednosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike, za oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja i ribarstva.\nDirektorka Kancelarije za saranju sa civilnim društvom Ivana Ćirković navela je da je ovo šesto poglavlje koje se otvara u pregovorima za članstvo Srbije u EU, i direktno prenosi na ovakav način, dodajući da je jako važno da se javnost još više uključi u taj proces. Ona je objasnila da će ovo biti intenzivna godina, jer skrininzi predstoje do sredine 2015., zbog čega je važno da se javnost informiše na pravi način kako bi ispravno razumela na koji će način procesi daljih pregovora teći.\nPredsednik Privredne komore Srbije Željko Sertić rekao je da je izuzetno važno razumeti da u ovom procesu učestvuje i privreda, istakavši da je strateško opredeljenje PKS da podrži evropske integracije. „Ono sto je nama važno je – u kojoj dinamici će taj proces biti održiv. Ne možemo sve implementirati odmah, ne mogu sva pravila i procedure biti stavljene „ad hok“ na sto privrednicima Srbije“, naveo je Sertić. Kako je naveo potrebno je vreme i tranzicioni period kako bi se ti procesi učinili održivim za privredu Srbije, i u tom delu je jako važno učešće privrednika, institucija, akademske zajednice i ostalih, kako bi taj proces bio jasan i transparentan.


Odredite granice: Sedam pravila dobrog vaspitanja - mojabeba.rs\nVaspitanje mališana nekada se čini kao nemoguća misija, posebno u materijalističkom savremenom svetu, gde ih vrebaju „opasnosti“ sa svih strana.\nPosebno je važno da budete dobri roditelji deci od treće do sedme godine, jer tada „udarate temelje“ na kojima će oni kasnije graditi svoj životni put. U tom uzrastu klinci su jogunasti, nemirni, pokušavaju da ustanove ko je glavni i ko se pita u porodici za šta, pa je neophodno da odredite granice, preko kojih ne smeju da idu. Kada je disciplina u pitanju, dečji psiholozi savetuju sledeće…\n1. „Pravila igre“ odredite na vreme, jasno stavite do znanja šta se sme, a šta ne. Nemate prava da ih kaznite što su se igrali sa loptom u sobi, ako im pre toga niste objasnili da to ne radi. Ali, kada ustanovite pravila, dosledno ih se pridržavajte.\n2. Nikada nemojte da obećavate nešto što ne možete da ispunite, bilo da je u pitanju nagrada ili kazna, jer vas posle prve „ispale“ deca neće shvatati ozbiljno.\n6. Nikada nemojte da popustite kada deca plaču, kmeče, vrište, dure se, bacaju se po podu, kako bi im roditelji ispunili želje. Ostanite smireni, ali „čvrsti“ i dosledni, pa drugi put neće biti tih scena jer će shvatiti da to kod vas „ne pali“.\n7. Uvek imajte na umu da ste vi najveći uzor svojim potomcima. Ako ne želite da lažiraju bolest jer neće u vrtić, nemojte ni vi tako da eskivirate posao i društvene obaveze. Psovke, povišen ton, durenje, cinične opaske su verovatno „pokupili“ kod kuće.\nTagovi: disciplina od treće do sedme godine pravila vaspitanja top uzor vaspitanje životni put\nDovedite najmlađe u SC BIG na veliko uskršnje druženje sa Tijanom Dapčević!\nSlavlje u domu Joksimovića: Jovana i Željko proslavili prvi Kostin rođendan\nSvi znaju, a posebno naša deca, da se mame i tate u mnogo čemu razlikuju. Pogledajte duhoviti video koji će vas u to uveriti i slatko nasmejati... ...\nPravila za nadzor dece u virtuelnom svetu\nDruštvene mreže postale su neizbežne, a deca koja ih ne koriste mogu da se osećaju izolovano, jer čak i u virtuelnoj stvarnosti teže da ih drugi pr...\n1 јан, 2016 Zanimljivosti\nPlod pomorandže izuzetno je ukusan, ali i zdrav. Ovo južno voće, koje kod nas možete nabaviti tokom cele godine, bogato je vitaminom C, B, E, provi...\nSirup koji uklanja salo na stomaku\n26 јун, 2015 Kutak za mame\nKonzumirajte ga pre obroka ili vežbanja u razdoblju od tri nedelje, nakon čega bi trebalo da napravite pauzu od nekoliko dana. [caption id="atta...\n23 јул, 2015 Poznati


Forum naprednih tehnologija u Nišu\nPočetna/BIZNIS/Forum naprednih tehnologija u Nišu\nSana Life 5. novembra 2018.\tBIZNIS, KATEDRA, MANIFESTACIJE, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nČetvrti Forum naprednih tehnologija održaće se u Nišu od 6. do 8. novembra u Oficirskom domu. Cilj privredno naučnog okupljanja je prezentacija privrednih, naučno-obrazovnih i institucionalnih potencijala Niša u oblasti naprednih tehnologija.\nPaneli, koji će se održavati sva tri dana, treba da pokažu šta su trendovi u oblasti digitalizacije, gde su Niš i Srbija trenutno pozicionirani, ali i da ohrabre kompanije da koriste visokotehnološka rešenja u svom poslovanju.\nForum se organizuje paralelno sa 8. ICT FORUMOM, Niškim savetovanjem ekonomista Srbije, a u okviru foruma biće orgaizovan i tradicionalni Sajam zapošljavanja i sajam profesionalne orjentacije. Takođe, forum će pratiti i izložba Niš, grad elektronike kroz vreme, predstavljanje monografije Niš – grad naprednih tehnologija, kao i tradicionalna dodela nagrada u oblasti naprednih tehnologija za najuspešniju kompaniju, najboljim studentima i mladim preduzetnicima iz ove oblasti.\nNagrada za najuspešnijeg stručnjaka u regionu u oblasti naprednih tehnologija posthumno će biti dodeljena profesoru Goranu Đorđeviću za doprinos razvoju naprednih tehnologija.\nForum organizuje Kancelarija za lokalni ekonomski razvoj i projekte (Grad Niš), u partnerstvu sa Regionalnom privrednom komorom Nišavskog, Pirotskog i Topličkog upravnog okruga, Elektronskim fakultetom Univerziteta u Nišu, Nacionalnom službom za zapošljavanje – filijala Niš i Klasterom naprednih tehnologija NiCAT.\nOznakedigitalizacija Forum IT kompijuter nauka Niš panel privreda sektor tehnologija\nPrethodni Energetskom efikasnošću do kvalitetnijih uslova u školama i vrtićima\nSledeći Promocija studije o delima Andrića, Crnjanskog i Pekića u NKC-u


OD SADA: "Ko hoće socijalnu pomoć, moraće da je zaradi!" - TPKNEWS\nNaslovna/Uncategorized/OD SADA: "Ko hoće socijalnu pomoć, moraće da je zaradi!"\nIznosi podatak da u Srbiji trenutno ima 175.000 radno sposobnih ljudi koji primaju tu pomoć.\n“Mađarska je napravila odličan model po kojem 250.000 ljudi radi da bi dobijalo socijalnu pomoć. Mi planiramo da počnemo da sprovodimo sličan model, po kojem će 175.000 radno sposobnih ljudi koji primaju socijalalu biti zaposleno na raznoraznim poslovima. Primaoci socijalne pomoći po tom modelu mogli bi raditi na poslovima u poljoprivedi, održavanju puteva i higijeni. Uz rad, oni će ići na kurseve iz raznih zanata da bi u budućnosti mogli lakše da nađu stalan posao”, rekao je Ivanišević.\nO nameri države da radno sposobne korisnike socijalne pomoći „natera” da je, kada za to postoji mogućnost, zarade, priča se već duže, ali praksa je pokazala da oni nisu pretereno zainteresovani za bilo kakav posao niti radno aktiviranje.\nNedavno je ministar Aleksandar Vulin izračunao da socijalna pomoć za četvoročlanu porodicu mesečno izađe 22.000 dinara, odnosno koliko zaradi i zaposleni radnik na minimalcu, a takvih je u Srbiji više od 400.000.\n“Osim iznosa od 8.000 dinara, koji leže na račun nosioca socijalne pomoći, na polovinu tog iznosa ima pravo drugi odrasli član porodice, dok je za decu obezbeđeno po 2.350 dinara, plus dečji dodatak, koji se, u zavisnosti od kategorije, kreće od 2.650 do 3.450 dinara”, objasnio je Vulin.\n“Kada se sve to sabere, dođe se do cifre od 22.000 dinara, koliko je i zarada radnika koji prima minimalac. Država sada planira da primaoce socijalne pomoći radno aktivira”, kaže on.\n“Moramo ih vratiti u život, to nije ništa strašno i već funkcioniše u svetu. Zdrav i sposoban čovek ne treba da ostane na marginama društva, već mora da radi i da se obrazuje. Bolje je da ga uvedemo u sistem, a ne da živi od danas do sutra i očekuje mesečnu pomoć”, ističe Vulin.\nDa je velikom delu korisnika socijalne pomoći draže da čekaju socijalnu pomoć nego da zasuču rukave i nešto rade i zarade, pokazalo se ove godine i u Srbobranu, kada se za sprovođenje javnih radova opredelilo 11 od 20 korisnika novčane pomoći, samo zato što su smatrali da je nadoknada mala.\nDevetoro korisnika socijalne pomoći odbilo je da radi za platu od 18.000 dinara i 1.500 dinara za putne troškove pa je tako ispalo da je lakše ne raditi ništa i primati socijalnu pomoć, nego raditi i zaraditi iznos koji je blizak onome koji država daje i kada se ništa ne radi.\nVlada Srbije jeste 2014. godine donela Uredbu po kojoj, da bi neko ostvario pravo na socijalnu pomoć, treba da se obrazuje ili uključi u društveno koristan rad, ali taj akt nije obavezujući i rezultati su od opštine do opštine različiti.\nNo, opšta ocena lokalnih samouprave je da je malo primalaca socijalne pomoći koji su spremni da rade i prihvate ponuđene privremene i povremene poslove, kao i obuku ili dokvalifikaciju jer su zadovoljni onim što dobiju od države ne radeći ništa.\nBRANIČEVSKI OKRUG: Prethodne nedelje 17 saobraćajnih nezgoda, 1 osoba teže, 6 lakše povređene


VESIĆ: ŽALE MI SE VOZAČI KOJI RADE KOD PRIVATNIKA - PressReader\nVESIĆ: ŽALE MI SE VOZAČI KOJI RADE KOD PRIVATNIKA\nNadležne gradske inspekcije i komunalna milicija počeće proveru rada privatnih prevoznika koji saobraćaju na delu linija javnog prevoza, s posebnim naglaskom na prava vozača, najavio je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\nGRAD BEOGRAD uredno ispunjava svoje obaveze prema svim prevoznicima, kako gradskom tako i privatnim koji rade u sistemu javnog prevoza. Privatni prevoznici veoma lepo zarađuju radeći sa Gradom, a to pokazuje njihovo interesovanje za svaku novu liniju koja se dodeljavala na javnim tenderima. Da ne kažem srpski, poslednjih deset godina tukli su se za te linije. Pošto mi ispunjavamo svoje obaveze prema njima, u narednom periodu proveravaćemo kako oni ispunjavaju obaveze prema građanima Beograda koji ih uredno plaćaju - rekao je Vesić za Studio B.\nOn je naglasio da će se sada kontrolisati da li radi grejanje u privatnim autobusima, da li naplaćuju karte, da li vozači imaju uniforme.\nNaglasio je da je Grad Beograd kupio prošle godine 244 nova autobusa i da kupuje još 100 autobusa što znači, kako je istakao, da će prosečna starost autobusa u GSP biti manja od četiri godine.\n- Sada očekujemo i da privatnici ulože u nove autobuse, jer neću da gledam kako voze evropske krševe koje su druge zemlje izbacile iz upotrebe. Nisu naravno svi privatni prevoznici takvi, ali ima ih koji jesu. Ne budu li to uradili, razmislićemo o nastavku saradnje kada im budu istekli ugovori. Ja ne krijem da je moj prioritet jačanje Gradskog saobraćajnog preduzeća kao državnog prevoznika - kazao je zamenik gradonačelnika, koji je napomenuo da je Grad uradio mnogo na poboljšanju materijalnog stanja zaposlenih u Gradskom saobraćajnom preduzeću.\n- Desetog februara sa isplatom januarske zarade prosečna plata vozača u GSP-u biće oko 70.000 dinara - rekao je, i dodao da, nažalost, vozači koji voze kod privatnih prevoznika nemaju ista prava.\nNapomenuo je da je dobio pismo jednog vozača koji vozi za privatnika u kojem mu se požalio da on i njegove kolege polovinu plate primaju preko računa a ostatak na ruke, bez plaćenih poreza i doprinosa, da rade 9-14 sati dnevno, imaju jedan slobodan dan nedeljno, a godišnji odmor skoro i da nemaju..\n- Ja ću dopise koje dobijam od tih vozača proslediti republičkoj inspekciji rada kako bi ona kontrolisala uslove pod kojima ti ljudi rade. O tome sam već razgovarao sa ministrom Đorđevićem, koji je pokazao puno razumevanje da se zaštiti status ovih ljudi - poručio je zamenik gradonačelnika.\nVozači koji rade za privatnika žale se da polovinu plate primaju preko računa a ostatak na ruke, bez plaćenih poreza i doprinosa, rade od  - sati dnevno, imaju jedan slobodan dan nedeljno, rekao je Vesić


2000/08/31 19:48 Rat frekvencija\nTHU, 31 AUG 2000 19:48:19 GMT\nUporedo sa predizbornom kampanjim za lokalnu vlast, u Albaniji je u jeku i o�tra borba oko frekvencija izme�u elektronskih medija koje kalkuli�u za dobijanje dozvola, koje bi pretvorile brojne radio i TV stanice od piratskih stanica kakve su aktuleno, u privatne stanice registrovane prema Zakonu.\nPredato je oko 120 zahteva za dozvole za radio i TV stanice, koje ve� mesecima stoje na stolovima Nacionalnog odbora radija i televizija u o�ekivanju te�ke odluke, koliko profesionalne toliko i politi�ke. Skoro 20 televizija je pretendovalo da dobije dozvole i postanu nacionalne televizije, kojih u Albaniji, zbog ograni�enog broja frekvencija mogu biti samo dve.\nNacionalni odbor za radio i TV (KKRT) je objavio svoju odluku prema kojoj su, nakon diskvalifikacije onih koje nisu ispunjavale uslove odre�enih Zakonom, u daljem takmi�enju ostale �etiri TV stanice: TV Klan, TV Arberia, TV Shijak i Telenorba Shqiptare. Ostalim televizijama �e biti izdate dozvole za lokalno emitovanje ili druga�ije re�eno, ima�e pravo da emituju signal u najvi�e �etiri prefekture u zemlji. Od ovih stanica, TV Klan je pre dva meseca dobio i dozvolu od strane OEBS-a na Kosovu za emitovanje programa u Pri�tini i okolnim zonama.\nKao �to je i prirodno, oni koji su ostali u daljoj trci su zadovoljni, a oni koji su diskvalifikovani ve� su po�eli sa osporavanjima. KKRT se na�ao pod pravom bujicom napada i optu�bi, �ak do te mere da je skoro za nedelju dana ''rat licenci'' premestio u drugi plan predizbornu borbu za naredne lokalne izbore. U nemogu�nosti da ubedi tvrdoglave diskvalifikovane, KKRT je nakon sugestija ureda OEBS-a u Tirani odlo�io dono�enje definitivne odluke o te�kom izboru izme�u �etiri velikih od kojih �e dve ipak morati da budu diskvalifikovane. Ova odluka �e se objaviti nakon lokalnih izbora.\nPre tri godine, Albanija je jo� uvek imala samo jednu dr�avnu Radio - televiziju koja je bila kontrolisana od strane partije na vlasti i koja je slu�ila kao jabuka razdora u o�troj politi�koj borbi. Nakon spornih izbora iz 1996. godine, Berisha i njegova partija su po�eli da ose�aju da elektronski mediji ne mogu i dalje ostati monopol Vlade. Grupa eksperata je zapo�ela rad na stvaranju Platforme pretvaranja dr�avne TV u javnu TV. Upravo u to vreme, na neki takore�i iznenadan na�in, u jednom malom gradu 31-kilometara udaljenim od Tirane po�eo je sa emitovanjem programa jedan privatan TV koji je dobio naziv po gradu gde se i ''rodio'' - TV Shijak.\nIniciran od strane jednog obi�nog majstora TV aparata, TV Shijak je imala bednu tehniku i mogla se pratiti samo u stanovima u centru grada. Njena antena postavljena na minaretu d�amije, najvi�a ta�ka u gradu, nije ulivala mnogo nade za njenu budu�nost. Me�utim, u jesen 1996. godine vlasnik TV Shijak je preuzeo novu investiciju i njen signal je dopro do Tirane. Ono �to je najneverovatnije, dr�ava je nije zabranila. Sada je put bio otvoren.\nU jesen 1996. godine na ekranima TV aparata pojavili su se i signali tri druga televizijska kanala od kojih jedan TV Vefa, vlasni�tvo najve�e piramidalne sheme koja �e se sru�iti nakon nekoliko meseci. TV Vefa se smestila u jednoj zgradi u centru Tirane i njeni rukovodioci izjavili da �e ubrzo postati nacionalna i balkanska televizija. Me�utim, TV Vefa nije uspela da ode dalje od �pice i nekoliko govora njenog boss-a u vreme kada se finansijska piramida stropo�tavala, sahraniv�i 350 miliona dolara u�te�evine prevarenih Albanaca.\nDoga�aji iz 1997. godine u Albaniji su presekli intenzitet investicija u elektronske medije. Me�utim, u vreme kada je zemlja nastojala da iza�e iz haosa, list Koha Jone, najve�i i najutoritativniji u zemlji, kupio je i instalirao svoj radio. Radio Koha je uspela da pokrije perfektno izbore od 29. juna 1997. godine, definitivno dokazuju�i da je dr�avni monopol nad informacijama i elektronskim medijima zavr�en jednom zauvek.\nAlbanski zakon niti je dozvoljavao niti zabranjivao elektronske medije, tako da prema poznatom principu: ''Ono �to se ne zabranjuje, dozvoljeno je'', za samo tri godine oni su se umno�ili na neverovatan na�in. Nijedan grad Albanije, bio mali ili veliki, nije ostao bez svoje televizije i radija. Samo u Tirani je broj TV dostigao cifru 15.\nZa razliku od nekoliko drugih zemalja u kojima je prvo pripremljen zakonski okvir, a tek kasnije upaljeno zeleno svetlo koje je dozvoljavalo regulisani saobra�aj elektronskih medija, u Albaniji je dozvoljeno njihovo postojanje polaze�i od stanovi�ta da �e se regulisanje zakonskog okvira izvr�iti u nekoj kasnijoj fazi. To je imalo svoje prednosti, ali i posledice.\nTelevizijska piraterija je postala moda. Filmovi kao �to je ''Titanik'' ili ''Engleski pacijent'', prikazivali su se na ekranima albanskih TV, u isto vreme kada su se prikazivali i u zapadnim bioskopima. Bila je dovoljna jedna piratska kaseta iz inostranstva i na ekranima u Tirani pojavlili su se titlovi ''Titanika''.\nU jesen 1997. godine, TV Arberia po�ela je prva da emituje emisiju vesti. Prvo bez spikera, ova emisija vesti ubrzo je postala najpopularnija u glavnom gradu. Ugledaju�i se na primer na TV A i TV Shijak je po�eo sa emitovanjem informativne emisije, a nakon nje i sve ostale televizije. Ovo je i trenutak kada je pisana �tampa u Albaniji po�ela ubrzano da gubi teren, bele�e�i drasti�an pad tira�a. Albanci su po�eli da tro�e manje novca za kupovinu novina i tro�e vi�e vremena za pra�enje vesti na radiju ili TV.\nIako sa ka�njenjem, Albanija je uspela da usvoji veoma napredan zakonski okvir za elektronske medije. Albanski zakon za javne i privatne TV ispunjava sve me�unarodne standarde. Me�utim, dok s jedne strane nije bilo ustru�avanja niti zna�ajnih osporavanja tog Zakona, �ini se da njegova primena ne�e biti laka. Tako, Nacionalni odbor RTV je jo� uvek nekompletna institucija zbog toga �to je opozicija odbila da po�alje svog predstavnika. S druge strane, u zemlji kakva je Albanija, gde zakoni kao po pravilu vi�e pripadaju polju teorije nego prakse, ne�e biti lako nametnuti pravila. I treba ovde dodati da su tri godine u stilu wild west u medijima u�inile da deo boss-ova radija i televizija ceo dan uzvikuju parole o slobodi i da zaboravljaju na odgovornost.


VAŽAN SASTANAK: Premijerka Brnabić danas na doručku u Briselu sa Mekalisterom (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n25.01.2022. • 09:03 Tanjug\nFoto: Tanjug/Vlada Srbije/Peđa Vučković\nMeklister je juče ponovo izabran na čelo najuticajnijeg i najvećeg odbora Evropskog parlamenata.\nPOSLUŠAJTE PATRIJARHOVE REČI: Zahvalio Bogu i svima koji su se molili za njegov oporavak (FOTO)\nU nastavku dana Brnabić će predvoditi delegaciju Srbije na šestom sastanku Saveta za stabiliaciju i pridruživanje između EU i Srbije i održati bilateralne razgovore sa najvišim zvaničnicima EU.\nZa 14.00 časova planirano je i zajedničko obraćenje medijima premijerke Srbije, šefa diplomatije EU, Žosepa Borelja i evropskog komesara za proširenje, Olivera Varhejija.\nAna Brnabić u Briselu\nRadnom doručku sa nekadadšnjim izvestiocem Evropskog parlamenta za Srbiju, a sada predsedavajućim Odbora za spoljnu politiku, Dejvidom Meklaisterom, prisustvuje i ministar za evrointegracije Jadranka Joksimović, a to će biti priika da se razmotri evrointegracioni proces Srbije, reforme koje zemlja sporovodi da putu ka EU, ali i ukupna situacija u regionu i Evropi.\nBrnabić bi zatim trebalo da održi bilateralne razgovore sa evropskim komesarom za proširenje, Oliverom Varhejijem, i šefom diplomatije EU, Žosepom Boreljom.\nOko podneva u Briselu je planiran i šesti sastanak Saveta za stabilizaciju i pridruživaje između EU i Srbije na kome će biti razmotren opšti napredak Srbije u oblasti pristupnog procesa, unutrašnjih refromi, usklađivanju sa EU zakonima, ali i spoljnom i bezbednosnom politikom, regionalna saradnja, dijalog Beograda i Prištine kao i pregled opšte situacije na Zapadnom Balkanu.\nDelegaciju Srbije na sastanku Saveta predvode premijerka Brnabić i minisatar Jadranka Joksimović, a ispred EU Žosep Borelj i Oliver Varheji.\nSastanak Saveta za stabilizaciju i pridruživanje sastaji se od dva dela, plenarnog kome prisustvuju predstavnici država članica na nivou radnih grupa i restriktivni na kome su samo čelnici delegacija.\nAna Brnabić Dejvid Mekaliister Brisel sastanak Srbija EU


Vreme 1489 - Kapitalno izdanje: Najvitalniji zanr\nNa samom kraju pozorišne sezone, pre nego što su se pogasila svetla u pozorišnim salama u Srbiji, objavljeno je luksuzno izdanje izuzetnih ostvarenja koja su obeležila dostignuća u najvitalnijem žanru koji prepoznajemo u našem teatru od njegovog nastanka. Reč je, naravno, o komediji. Ne tako davno lucidno je primećeno da će svi problemi u našoj zemlji i našem društvu biti rešeni kada Sterija i Nušić prestanu da budu angažovani aktuelni autori. Priređivač ove antologije Radomir Putnik, i sam pisac, urednik, dramaturg i scenarista, u svom iscrpnom predgovoru prepoznaje sve važne osobine koje ovaj rod vezuju sa našom kulturom, njenom savremenošću i baštinom. Zato nam on ovom prilikom pored važnih i autora koji su svoje mesto već stekli u nekim, inače retkim prethodnim antologijama, predstavlja i dela autora koji su se do sada pojavljivali samo na sceni ali ne i u štampanom izdanju.\nOvaj izdavački potez "Zepter book world" obezbediće nov život komedijama Aleksandra Popovića, Ljubomira Simovića, Vide Ognjenović, Gordana Mihića, Borislava Pekića, kao i onima koji upravo zbog odsustva u štampanoj formi još nisu prepoznati kao vrsni autori ovog posebnog roda. Reč je, naime, o piscima koji su ponekad imali i višak osetljivosti da prepoznaju nedaće koje muče društvo, a kojima se najozbiljnije može baviti putem podsticanja na smeh.\nOva antologija sledi periodiku u proučavanju istorijata srpske dramske književnosti koju je pre šezdeset godina uspostavio Slobodan Selenić, takođe jedan od autora koje je Putnik uvrstio u svoju knjigu. Njegov Kosančićev venac 7 spada u nisku onih dela koja su izuzetno dobro prepoznala osobine vremena i mesta u kojem su nastale, kao i Je li bilo kneževe večere? Vide Ognjenović, takođe predstave koja je komičnošću obeležila tragiku nacionalne mitomanije i njene zloupotrebe u niske svrhe. Sastavljaču ove zbirke ukazala se prilika da obrati pažnju na autore čija dela pripadaju i našoj kulturi kao i širem kontekstu, kao što je komedija Ništa bez Trifolija Rusmira Bogdanovskog, skopskog profesora – ali beogradskog đaka, čija se mediteranska komika izvodi na brojnim pozorišnim scenama širom regiona. Među autorima čije je prisustvo bilo i još uvek jeste primetno van granica matičnog jezika nalazi se Miloš Nikolić sa Dve leve i dve desne noge, uvrštenom u ovaj originalni izbor dela koja svedoče o svom vremenu, ali i ukazuju na druga, ne tako daleka.\nMeđu takva treba svakako svrstati začudne komedije Radoslava Zlatana Dorića Strankadžije iliti neki Sterija piše Rodoljupce i Miladina Ševarlića Zmaj od Srbije. Poigravanje scenskom realnošću i fantazmagorijom odlikuje ovu dvojicu autora koji su prepoznavali beskraj koji pruža prostor pozorišne igre, upravo koristeći taksativno konkretno navedene određene pojmove. Komičnost njihovih ostvarenja proističe iz ozbiljnosti tema kojima se nominalno bave, obrađujući ih upravo na način koji su dostojno zaslužili. Tome je blizak i Osmejak Svetog Spiridona, komplikovan ali do savršenstva izveden vodvilj Slobodana Stojanovića, koji nije još imao premijeru dvadeset godina od prerane i iznenadne smrti autora. Kazanova protiv Don Žuana Miodraga Ilića, delo koje se održalo uprkos neumitnom odlasku njegovog prvog promotera Predraga Ejdusa, svedoči o mogućnostima scenske čarolije, dok o neizbežnosti krute svesti vlasti duhovito govori Kralj i njegov komediograf Milovana Vitezovića, još jednom igrom gde glavnu ulogu ima ličnost koju smo spomenuli na početku ovog teksta – večito prisutni i aktuelni Nušić.\nMeđu dela koja svoju komičnost valjano crpu iz niskomimetskog modusa spadaju Kaskader Bratislava Petkovića i Grobljanska ulica Nebojše Romčevića. Oba autora su, svaki na svoj način i sa drugom namerom, pronašli u komediji del arte i u pandanima renesansnih likova u potpunosti osavremenjenih jasnim mestom i prepoznatljivom i prisutnom: sada i ovde, na periferiji – ali u doba kad su pre tridesetak godina bili napisani, i to tako dobro da su još uvek živi.\nRazvojni put Bore Šnajdera Aleksandra Popovića – komedija koja je pričala o svome vremenu i manama voluntarizma, ukrštenog sa podatnim mentalitetom, uspela je da opstane kao živa i aktuelna opomena svakom dobu koje se oslanja samo, ili prevashodno, na partijske karakteristike. Generali ili srodstvo po oružju takođe velikog Borislava Pekića ukazuje na apsurdnost poimanja vlastitog postojanja, posvećenog neumitnom samouništenju.\nOd onih autora koji su uvršteni u ovu antologiju a koji su svojim perom još uvek aktivni, susrećemo se i sa često viđanim i popularnim komedijama Siroti mali hrčki Gordana Mihića i Čudo u Šarganu Ljubomira Simovića. Mihićeva igra zasnovana na bizarnom povodu svađe dvojice činovnika koji izazivaju nepredvidljive i nesagledive posledice kako u državi tako i u društvu, svakako spada u dela čiji humor već godinama slovi kao zajedničko nacionalno dobro poput Nušićevih "sreskih špijuna". Stanične kafane poput famoznog "Šargana" iz Simovićeve komedije u stihu sada predstavljaju raritet, ali ne i likovi koji se u njoj sastaju i obitavaju. Ikonija, Gospava, Cmilja i Jagoda opstaju kao junakinje, odnosno kao žrtve sveta muškaraca u kojem su se zatekle, baš kao i duhovi vojnika u potrazi za ranama koje su časno stekli vršeći svoju dužnost. Rečju, autori koji su pristali da se njihova dela uvrste u ovaj reprezentativni izbor omogućili su produžetak života najvitalnijeg žanra našeg pozorišta.\nIntervju – Staša Babić, profesorka arheologije >\nRoman – Divlje guske >\nCrni talas >


Vesti online / Vesti / Svet / Izrael preti Siriji: Uništićemo vam PVO!\nIzraelska samohodna haubica M-109 Hovicer\n- Ako sledeći put sirijski sistem PVO napadne izraelske avione biće uništen, bez kompromisa - rekao je šef vojnog resora, govoreći pred regrutima oklopnih snaga u jednoj od baza u centralnom delu države, prenosi "Rešet bet".\n"Avioni Ratnog vazduhoplovstva su izveli napade na nekoliko ciljeva u Siriji. Na avione je lansirano nekoliko protivvazdušnih raketa. Sistem PVO Izraela je presreo jednu od njih", saopštila je tada vojska.\nPrema Libermanovim rečima, "glavni problem" za Izrael je moguće "prebacivanje oružja iz Sirije u Liban".\n- Zato svaki put kada saznamo da se prebacuje oružje koje preti da naruši ravnotežu snaga mi ćemo to preseći - rekao je on.\nMinistar odbrane Izraela\nSVET Izraelska armija udarila po Sirijcima na Golanskoj visoravni


Hibridni rat ruske taktike u Ukrajini kao inspiracija vojnim strategijama | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tHibridni rat ruske taktike u Ukrajini kao inspiracija vojnim strategijama\nHibridni rat ruske taktike u Ukrajini kao inspiracija vojnim strategijama\nTaktika koju Rusija primenjuje u ukrajinskom sukobu, uključujući tajnu vojnu akciju i kampanju putem društvenih medija, mogla bi da inspiriše druge zemlje kao što su Kina i Iran, navodi se u godišnjem izveštaju Međunarodnog instituta za strateške studije (IISS) sa sedištem u Londonu.\nU izveštaju o vojnoj ravnoteži kojim je obuhvaćena 171 zemlja objašnjava se da je većina vojski u svetu nedovoljno pripremljena za ovaj novi tip „hibridnog ratovanja“, prenosi AFP.\nNATO bi trebalo da „hitno“ deluje kako bi razvio odgovore na takve pretnje, koje imaju potencijal da „brzo destabilizuju“ zapadne zemlje, preporučuje se u studiji.\nTakođe se navodi da Moskva vodi „ograničeni rat za ograničene ciljeve“ u Ukrajini dok istovremeno održava „mogućnost poricanja toga“, što zbunjuje Zapad u odgovoru.\nU trenutku kada SAD razmatraju da li da šalju oružje Ukrajini, u izveštaju IISS se detaljno objašnjava kako se u oružane snage Kijeva veoma malo ulaže i kako se one u velikoj meri oslanjaju na opremu iz sovjetskih vremena.\nTakve taktike predstavljaju „veliku pretnju po kolektivnu bezbednost NATO“ jer operišu „u sivim zonama koje iskorišćavaju pukotine u Alijansi“, ocenjuje se u studiji, uz napomenu da bi njihov efekat mogao da se raširi i izvan Ukrajine.\n„Kreatori politike bi mogli da predvide da će neki trenutni ili potencijalni državni ili nedržavni protivnici, medju kojima bi mogle da se nadju države kao što su Kina i Iran, izvući pouke iz nedavne ruske primene hibridnog ratovanja“, stoji u izveštaju.\nNeke od medijskih taktika koje koriste džihadisti IS u Iraku i Siriji, uključujući upotrebu društvenih mreža za regrutovanje boraca, imaju „tematske sličnosti“ sa onima koje se koriste u Ukrajini, konstatuje se u studiji.\n„Hibridna i prilagodljiva priroda IS, koja je delom pobunjenička, delom pešadijska, a delom teroristička grupa, pokazala se ključnom za njeno napredovanje“, ocenjuje se u izveštaju.\nU Aziji se razvoj kineske vojske pojačao pod predsednikom Sji Đinpingom budući da se suočava sa nizom teritorijalnih sporova i nastoji da odvrati rasporedjivanja SAD u regionu, predočava IISS.\n„Vojne ambicije Pekinga su usmerene na projekciju barem regionalne moći i konvencionalne sposobnosti odvraćanja kako bi se obeshrabrila spoljna intervencija“, zaključuje se u izveštaju.


KORONA SAD "PUNI" BIRO: U Subotici na spisku NSZ sve više nezaposlenih, pokrajina izdvaja 42 miliona | Novosti.RS\nKako bi se broj nezaposlenih smanjio, Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam opredelio je 42 miliona dinara za mere podrške zapošljavanju i javne radove.\n- Konkursi su raspisani 5. maja, a poslodavcima koji žele da zaposle radnike ili pokrenu novi biznis mogu da računaju na 250.000 dinara po zaposlenom, odnosno 270.000 ukoliko je u pitanju osoba sa invaliditetom - najavljuje Nenad Ivanišević, pokrajinski sekretar za privredu i turizam.\n- Termin i iznosi su usaglašeni sa akcionim planom koji je usvojila Pokrajinska vlada i sa javnim pozivima koje raspisala NSZ.\nOPET "NAJBOLJE IZ VOJVODINE"\nPREMA rečima Ivaniševića, na poslednjoj sednici pokrajinske skuštine usvojena je odluka o ponovnom uspostavljanju znaka "Najbolje iz Vojvodine" i 28. maja biće raspisan konkurs za sve koji žele da apliciraju, a uz proizvođače to mogu da učine i pružioci usluga u oblasti turizma i organizatori manifestacija.\nPovećanje broja nezaposlenih, po mišljenju Ištvana Huđija, predsednika Socijalno ekonomskog saveta Subotice, posledica je prestanka obaveza poslodavaca da ne smanjuje broj zaposlenih ukoliko su prošle godine dobili mere pomoći, kao i zatvaranja pojedinih delatnosti ili prestanka ugovora o radu.\nPODSTICAJ Ivanišević i Huđi, Foto J. L.\n- Pretpostavljam da je taj broj mnogo veći od zvanične cifre. Više od polovine nezaposlenih ima prvi i drugi stepen stručne spreme, a primetan je nedostatak visokokvalifikovanih radnika na tržištu - dodaje Huđi.\n- Utvrđeno je koje su posebno teže zapošljive kategorije, one čine dve trećine nezaposlenih, a kojima će se posvetiti pažnja prilikom zapošljavanja.\nTehnička škola u Odžacima ostala bez smerova za deficitarna zanimanja\n"UKINUTI" ZAVARIVAČI I AUTO-MEHANIČARI\nRUKOVODSTVO Tehničke škole (TŠ) u Odžacima neprijatno je iznenađeno konkursom Ministarstva prosvete za upis učenika u narednoj školskoj godini, koji je ovoj obrazovnoj ustanovi ukinuo trogodišnje smerove za zavarivače i auto-mehaničare. Škola je planirala da, kao i prethodnih godina, primi po 15 učenika na ove zanate, za koje je, prema rečima direktorke TŠ Snežane Lučar, vladalo interesovanje među svršenim osnovcima.\n- Brisanje ovih smerova je veliki gubitak za školu, ali i za opštinu Odžaci, jer je reč o deficitarnim zanimanjima. Uz podršku lokalne samouprave pokušavamo da posredstvom Školske uprave u Somboru i Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje promenimo odluku Ministarstva prosvete - rekla je direktorka.\nŠkoli je odobreno da, kao i dosad, upiše po 30 učenika na smerovima za tehničara mehatronike i industrijskog krojača i po 15 učenika za profile kuvara i konobara. Direktorka kaže da je, zbog velikog interesovanja, traženo da se upišu dva odeljenja budućih mehatroničara, jer je to zanimanje budućnosti, ali ministarstvo nije uvažilo ovaj zahtev. Z. R.\nSubotica virus korona zapošljavanje nezaposlenost Nacionalna služba za zapošljavanje Nenad Ivanišević Ištvan Huđi\n23:16 UZROK ĆE UTVRDITI ISTRAGA: U pljevaljskom selu Kozica izgorela kuća


LSV | Forum žena LSV Zrenjanin uručio donaciju samohranoj majci\nDonaciju su zajedno obezbedili Forum žena LSV Zrenjanin i Udruženje građana "Vojvođanska inicijativa".\n"Sve je veći broj nepotpunih porodica u kojima o deci brine samo jedan roditelj, i to u većini slučajeva majka. Osim što svojoj deci predstavljaju i majku i oca, samohrani roditelji moraju sami, često i bez podrške šire familije, da obezbede deci sve što im je potrebno za normalan život i školovanje, a to je u današnje vreme besparice i nedostatka posla gotovo nemoguće " istakla je dr Jovanka Koprivica, potpredsednica GrO LSV Zrenjanin. Ona je dodala da je društvo složno u stavu da im je neophodna pomoć, ali da konkretnih rešenja, za sada, nema.\n"Forum žena LSV Zrenjanin je zbog toga odlučio da dobrotvornom akcijom pomogne jednoj samohranoj majci i njenim dvema ćerkama, i na taj način ukaže da čak i pojedinačni, ali konkretni potezi, mogu unekoliko da olakšaju položaj onima koji zaista teško žive " izjavila je Koprivica. U poseti samohranoj majci, koja je nezaposlena živi kao podstanar i pri tom odgaja i vaspitava dve devojčice, osim dr Jovanke Koprivice, bile su i Jelena Tabački, predsednica Mesnog odbora "Gradnulica", Dragana Mihaljević, regionalna koordinatorka Foruma žena LSV, Dijana Ristov, članica FŽ, i Marijana Jakabfalvi, koordinatorka za informisanje GrO FŽ LSV Zrenjanin.


Euro će postojati još samo pet godina – Magazin Plus\nŠta znači Miloradova ideja o automatskom srbijanskom državljanstvu građana RS-a?\n7 mana inteligentnih ljudi\n„TRGOVSKA GORA“ nadomak Predsjedništva BiH\nKako nastaju anonimne prijave: Aljoša mi je rekao …\nNenad Čanak: Šta mislite što Dodik može da stiže do Putina tako često?\nNjemačka čisti ustaško smeće iz svog dvorišta\nMemić nije dobio agremane zbog Hasana Čengića i braće Šabanović, njegovih dajdžića\nHome/Euro će postojati još samo pet godina\nEuro će postojati još samo pet godina\nMidhat Send an email 2013-04-26\nBERLIN – Savjetnik Ministarstva finansija Njemačke Kai Konrad smatra da će euro postojati samo još pet godina. On je za njemačko izdanje lista Welt Am Zontag upozorio da evropska valuta ima veoma male šanse za opstanak i ukazao da postoji realan rizike od uvećanja dužničkog tereta pojedinih zemalja.\nEkonomski analitičari ističu da je bilo potrebno nekoliko godina i skoro 20 samita na najvišem nivou da bi evropske vlasti priznale očigledno – evropska ekonomija neće moći da se vrati napretku samo smanjenjem državnih troškova.\nŠef Evropske komisije Jose Manuel Baroso priznao je da takve mjere nailaze na sve manje podrške. Ta izjava, smatraju sručnjaci, još jednom pokazuje da je u jeku krize politika u Evropi dominirala nad ekonomskom svrsishodnošću.\nPoziv na budžetsku disciplinu diktiran je, najvjerovatnije, ne zdravim razumom već voljom političara, koji su u tom trenutku donosili odluku.\nOd početka je izabran pogrešan put. Izlazak iz krize je u prvom redu stimulisanje proizvodnje i unutrašnje potražnje – ukazuju ekonomski stručnjaci.\nTo što sada čine evropski činovnici jeste ubijanje svih mogućnosti ekonomije. To je dovelo do ozbiljnog smanjenja tempa rasta unutrašnjeg bruto proizvoda.\nU pojedinim zemljama došlo je do socijalne napetosti, koja raste, zahvaljujući sumanutom rastu nezaposlenosti.\nKada su u Briselu prelazili na politiku budžetskih smanjenja, bilo im je potrebno da nađu neko žrtveno jagnje – južnoevropsku zemlju, da bi pokazali do čega mogu da dovedu nekontrolisani budžetski troškovi.\nAli, to je samo pogoršalo problem, dovelo do političkog i ekonomskog disbalansa. Nesumnjivo je trebalo kazniti neke zemlje u kojima su penzije činile 100 posto nivoa plata – smatraju ekonomisti, ali je, istovremeno, trebalo ići ka tome da ekonomska politika zone eura bude izbalansiranija.\nEkonomski analitičari ističu da Brisel ne čini ništa osim pritisaka na članice EU da troše manje i ocjenjuju da je sa ekonomske tačke gledišta to besmisleno.\nElektroprijenos BiH – Dogovora nema ni kad se novac dijeli\nIzvještaj MUP-a ZDK za 25.04.2013.


STAVROS-VILA ALXANDER INN\nHome/REGIJA SVETI ĐORĐE/STAVROS/STAVROS-VILA ALXANDER INN\nApart-Hotel Alexander inn je u novom delu Stavrosa na 60 metara udaljenosti od plaže. Raspolaže dvokrevetnim i trokrevetnim studijima, koji su smešteni u visokom prizemlju i na prvom spratu. U predivnom dvorištu se nalazi bazen koji je okružen ležaljkama i suncobranima. Objekat poseduje i sopstveni parking prostor, recepciju, kafe bar i mogućnost korišćenja WiFi interneta. Sve smeštajne jedinice poseduju osnovno opremljenu kuhinju srazmerno broju ležajeva, kupatilo, terasu, TV i klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu najma apartmana. Promena posteljine i peškira je jedanput u toku boravka.