Umesto sedenja na dve stolice, sva je prilika da se Srbija našla između dve vatre i da će uskoro morati da odabere kome će se prikloniti, Istoku, odnosno Rusiji, ili Zapadu, odnosno Evropskoj uniji. Balans u spoljnoj politici, "istok i zapad" poremetila je invazija Rusije na Ukrajinu, što je onda i ubrzalo zahtev EU i SAD da Beograd uvede sankciji Moskvi. Istovremeno, "zabetoniralo" je stav Moskve da Beograd, kao "prijatelj" to ne bi trebalo da uradi, a izjave tamošnjih zvaničnika čak poprimaju obrise pretnji.\n- Beležimo izjave srpskih političara o pritiscima koji se na njih vrše. Beležimo i izjave srpske strane da im je Rusija prijatelj. Možda imamo različite poglede na prijateljstvo. Mi svoje prijatelje u teškim trenucima uvek podržavamo - rekala je ona.\n- Ako je reč o onima koji se proglašavaju našim prijateljima, onda je to nemoguće razumeti - poručila je Zaharova.\nSamo dan kasnije, iz EU je stigla nova poruka. Ambasador nemačke Tomas Šib rekao je da očekuju od Srbije da uvede sankcije Rusiji – brže će napredovati ka EU. Pojasnio je da "nisu došle iz čista mira".\nUkazujući da sankcije nanose štetu "i nama koji smo ih uveli", ističe da je to miran način da se zaustavi rat i pokazaće se koliko brzo će imati efekat.\n- U ovom trenutku se radi o tome da se osudi ruska agresija, da se nazove kako jeste - agresijom, humanitarna situacija je dramatična, reč je o tome da se pokaže solidarnost sa Ukrajinom i ti signali su veoma važni, u tom smislu Srbija je poslala važne signale i to pozdravljamo - naveo je nemački ambasador.\nŠta znače ove dve poruke? Pozicija Srbija i njen odnos sa Rusijom je specifičan, Beograd zavisi od ruskih energenata, ali i ne samo to - računa i na političku podršku Rusije oko Kosova, čiju nezavisnost ne priznaje.\nBivši britanski diplomata i istraživač Centra za geopolitiku i velike strategije na Univerzitetu Kembridž Timoti Les kaže za Blic da situacija za Srbiju "nesumnjivo postaje sve teža".\n- Već nekoliko godina Srbija uspešno vodi politiku međunarodnog balansiranja. Međutim, ovo je naišlo na probleme sada kada su njena dva glavna partnera efektivno u ratu - podseća on.\n- Komentar Zaharove o "istinskim nacionalnim interesima“ Srbije shvatam kao prikrivenu pretnju. Međutim, mislim da Rusija za sada ništa neće preduzimati. Izjava Zaharove jasno pokazuje da Rusija vidi Srbiju kao prijatelja i da razume pod kojim pritiskom je Srbija. U osnovi ovih izjava je suštinski interes Rusije da ostane blizu Srbije kako bi se sprečilo da se pridruži NATO-u, i to ostaje kao i uvek - ističe on.\nSmatra i da će Srbija istrajati na dosadašnjoj poziciji, ali i da EU ne može sebi da "priušti" da udalji Beograd od sebe.\n- Ovo je hipotetičko, bar za sada, jer ne vidim nikakve dokaze da će Srbija preduzeti ovaj korak. Ne sumnjam da je pod jakim pritiskom Zapada, ali ne vidim da Srbija plaća ozbiljnu cenu za svoju politiku neutralnosti. EU ne može sebi priuštiti da otuđi Srbiju, posebno kada se Bosna zahuktava, a većina Evropljana shvata da je zemlja u škripcu oko pitanja Ukrajine. Zanimljivo je da niko nije podržao poziv Litvanije na sankcije Srbiji, a relativno čvrst stav Nemačke prema Srbiji deli samo nekoliko drugih članica EU, uglavnom manjih. Umesto toga, mislim da će Srbija istrajati na svojoj politici balansiranja osuđujući Rusiju da udovolji Zapadu, dok će uskratiti sankcije da bi udovoljila Rusiji - kaže Les.\n- Međutim, ako bi Srbija uvela sankcije, Rusija bi se verovatno osećala odbačeno i na neki način uzvratila. Cene gasa bi bile jedan od načina da se izvrši pritisak na Srbiju. Kosovo je drugo, pogotovo ako Rusija odluči da je njen interes sada da podrži teritorijalni revizionizam, da opravda svoje zahteve u Ukrajini. Rusija bi takođe mogla da izvrši pritisak na vladu svojim uticajem na unutrašnju politiku Srbije - smatra Les.\n- Očigledno je da pritisak na Srbiju ne dolazi samo sa Zapada, kako se to često ističe, već i iz Rusije kojoj itekako odgovara da Srbija ostane jedina zemlja u Evropi koja joj nije uvela sankcije. Pitanje je koliko takva pozicija odgovara Srbiji, jer je u suprotnosti sa strateškim opredeljenjem za članstvo u EU. U velikoj meri Srbija živi od razvijenih ekonomskih odnosa sa Zapadom i svaki poremećaj na tom planu imao bi ozbiljne posledice ne samo na srpsku privredu, već i na građane Srbije - ocenjuje ona.\n- Pa ne vidim nijedan razlog da to sada učini i Srbija ili da to iko može da zahteva od Srbije. Put do stavljanja kosovskog pitanja pred UN je dugačak, pa samim tim i pitanje mogućeg ruskog veta jer pre toga bi morale mnoge stvari da se razreše - zaključuje Grubješić.\n- Nakon glasanja u UN za rezoluciju gde se osuđuje povreda suvereniteta Ukrajine bili smo svedoci da su predsednika Srbije Aleksandra Vučića zvali brojni lideri sa Zapada, koji su se pozitivno izrazili zbog tog glasanja i naglasili da cene taj potez Srbije. Taj potez može se videti kao spremnost Srbije da u jednom trenutku uvede sankcije Rusiji, ali to je postepen proces - rekao je Vejvoda za Novi magazin.\nDOBRA I HRABRA ODLUKA Rusija suspendovana iz Saveta za ljudska prava UN - evo kako je GLASALA SRBIJA!\nOdluku Srbije pozdravio i urednik "Gardijana": Važan glas iz zemlje koja je obično prijateljski nastrojena prema Moskvi\nSrbija Rusija EU SAD Ujedinjene nacije\n16:09 "KAKO DOLAZI DO TRAGEDIJE NA MORU": Snimak sa Jadrana se širi kao požar društvenim mrežama\n16:06 UMRLA NAJSTARIJA ŽENA U SRBIJI Ruskinja preminula u 110. godini i 101. danu života na Novom Beogradu: Rođena je još u vreme Ruskog carstva\n16:00 TRI GODINE ZATVORA Vozač Inspektorata službenim vozilom prevozio marihuanu


U prvom kvartalu više posjeta za 22,9 odsto\nPetak, 29 Maj 2015 12:59\nBiH je u prvom kvartalu ove godine posjetilo 159.578 turista, što je više za 22,9 odsto nego u istom periodu prethodne godine, podaci su Agencije za statistiku BiH.\nU pomenutom kvartalu turisti su ostvarili 341.818 noćenja, što je više za 27,8 odsto neo u prvom kvartalu 2014. godine.\nBroj noćenja domaćih turista u prvom kvartalu veći je za 22,7 odsto, dok je broj noćenja stranih turista veći za 31,6 odsto u odnosu na isti period lani.\nU ukupno ostvarenom broju noćenja učešće domaćih turista je 40,9 odsto, a stranih 59,1 odsto.\nU strukturi noćenja stranih turista najviše noćenja ostvarili su turisti iz Hrvatske - 29,3 odsto, Srbije 18,5 odsto, Slovenije 6,9 odsto i Italije 6,2 odsto, dok su turisti iz ostalih zemalja ostvarili 39,1 odsto noćenja.\nKada je riječ o dužini boravka stranih turista u BiH, na prvom mjestu je Južnoafrička Republika sa prosječnim zadržavanjem od 6,2 noći, zatim slijede Kuvajt sa 3,3 noći, Letonija i Irska sa po 3,1 noći, te Danska i Egipat sa po 2,9 noći.\nBiH je u martu posjetilo 64.317 turista, što je više za 19,2 odsto nego u istom mjesecu prošle godine, te više za 29,8 odsto u odnosu na februar ove godine.\nU trećem mjesecu turisti su ostvarili 131.789 noćenja, što je više za 19,6 odsto u odnosu na mart lani, te više za 24 odsto u odnosu na februar ove godine.\nU ukupno ostvarenom broju noćenja, učešće domaćih turista je 38,8 odsto, a stranih 61,2 odsto.\nBroj noćenja domaćih turista u martu veći je za 11,9 odsto u odnosu na februar, te za 13,8 odsto više u odnosu na mart 2014. godine.\nBroj noćenja stranih turista veći je za 33,2 odsto u odnosu na februar, te veći za 23,7 odsto u odnosu na mart 2014. godine.\nU strukturi noćenja stranih turista u martu, najviše noćenja ostvarili su turisti iz Hrvatske - 29,8 odsto, Srbije 15,3 odsto, Italije 10 odsto, i Slovenije šest odsto, dok su turisti iz ostalih zemalja ostvarili su 38,9 odsto noćenja.\nKada je riječ o dužini boravka stranih turista u BiH, na prvom mjestu su gosti iz Letonije sa prosječnim zadržavanjem 3,6 noći, Egipta sa 3,5 noći, Danske sa 3,4 noći, Kuvajta sa 3,3 noći i Južnoafričke Republike sa tri noći.\nViše iz kategorije: « Firme iz RS gube marketinšku bitku? U Portorožu samit 100 poslovnih lidera »


Beta 6. oktobra 2021. 08:20\nHojgen je pred Pododborom za zaštitu potrošača u Senatu, optužila kompaniju da je svesna da Instagram, koji je vlasništvu Fejsbuka, nanosi štetu pojedinim tinejdžerima i da nije iskrena u javnoj borbi protiv mržnje i dezinformacija, prenosi Glas Amerike (VOA).\nHojgen je tvrdnje protiv Fejsbuka potkrepila desetinama hiljada internih dokumenata koje je tajno kopirala pre nego što je napustila posao u odseku za gradjanski integritet.\nHojgen je poručila da je odlučila da izadje u javnost sa svojim tvrdnjama zato što veruje da „proizvodi Fejsbuka nanose štetu deci, podstiču podele i slabe demokratiju“.\n„Lideri kompanije znaju kako da učine Fejsbuk i Instagram bezbednijim, ali odbijaju neophodne promene zato što su im astronomski profiti važniji od ljudi. Potrebno je da Kongres reaguje. Oni neće rešiti ovu krizu bez vaše pomoći“, upozorila je Hojgen.\nTV mreža CBS je u okviru programa „60 minuta“ emitovala intervju sa Hojgen koja je kao uzbunjivač iznela svoje primedbe na račun rada giganta društvenih mreža.\nKako navodi VOA, portparol Fejsbuka Kevin Mekalister je uoči pretresa saopštio da je za tu kompaniju zaštita korisnika važnija od profita i da nije tačno da procurela interna dokumenta pokazuju da je Instagram „toksičan“ za devojčice.\nU medjuvremenu, Fejsbuk, Instagram, Mesindžer (Messenger), Votsap (WhatsApp) i druge Fejsbukove platforme, koje u ponedeljak nisu radile više od šest sati, ponovo funkcionišu.\nKompanija Fejsbuk je objavila da je pad, kojim je bilo pogodjeno 3,5 milijardi korisnika, usledio nakon „greške u promeni konfiguracije“.


Reč je o "Entelu", "Industriji" i "Opremi", gde mu je Komisija za hartije od vrednosti 19. januara oduzela pravo glasa jer nije dao ponudu za preuzimanje akcija tih preduzeća nakon sticanja većinskog vlasništva u Holdingu. Pored toga, država je i tužila Bojovića zato što je povukao tužbu protiv sebe koju je podnelo prethodno rukovodstvo. Ono je, naime, preko suda tražilo da se poništi ugovor kojim se "Energoprojekt holding" 2005. godine odrekao prava gradnje u bloku 26 na Novom Beogradu, a sve u korist Bojovićeve firme "Napred" i "Triniti kapitala".\nBojović na sudu jer je povukao tužbu Ep protiv svog "Napreda"\nZbog ovakvih poteza Dobrosav Bojović, koji je većinski vlasnik najveće srpske građevinske kompanije, ipak nema sve poluge vlasti u zavisnim preduzećima "Energoprojekta". To upućuje na zaključak da je vlast retroaktivno shvatila da je u transakciji preuzimanja EP-a bilo niz njenih propusta koje sada pokušava da ispravi. Da li će to uspeti, ne zna se, ali ono što se zna to je da je ceo ovaj galimatijas nastao čudnim odlukama Komisije za hartije od vrednosti, koja je nakon sopstvenih tvrdnji da je bilo kršenja zakona od Dobrosava Bojovića i sa njim povezanim firmama, ipak dozvolila preuzimanje "Energoprojekt holdinga". Sada pak oduzimanjem prava glasa u zavisnim preduzećima, a pre toga i odbijanjem ponude od strane Bojovića, odnosno "Energoprojekt holdinga", za preuzimanje "Entela", "Opreme" i "Industrije" jer su preniske država kao da želi da naknadno ispravi svoje greške. I dalje ostaje pitanje zašto je država sebi dozvolila da prošlog leta izgubi većinsko vlasništvo nad nekadašnjim svetskim gigantom. Odgovor će se možda dobiti na sudu, ali je pitanje da li će uspeti da vrati vreme i stanje od 31. jula 2017. godine, do kada je bila većinski vlasnik "Energoprojekt holdinga". Država se jedno vreme pravila gluva i prećutno dozvolila da se mnoge nezakonitosti oko kupovine akcija naknadno legalizuju.\nDržava ne želi da otkrije ko je dao mig "Dunav osiguranju" da proda akcije Bojoviću\nPoznavaoci prilika kažu da ima indicija koje ukazuju na to da se država pokajala.\n- Mnogo je bilo nelogičnosti s preuzimanjem "Energoprojekta". Kao iz vedra neba, 31. januara firma "Dunav osiguranje" prodaje 3,43 odsto akcija Holdinga. U tom trenutku nije poznato ni zašto ni kome jer je kupac bio sakriven iza kastodi naloga u Erste banci. Drugog februara se dogodilo nešto slično, ovog puta je prodavac bio "East Capital", a kupac je ponovo bio sakriven iza kastodi računa. Nakon te prodaje logično je bilo da i drugi akcionari prodaju akcije. Država zato treba da preispita ko je iz vlasti dao mig da se prodaju akcije. Čini se da je to neko uradio svojevoljno, a da država ne želi da otkrije njegovo ime, već pokušava da nađe način kako da ponovo preuzme kontrolu nad "Energoprojektom". Mehanizme za to ima jer su mnoge odluke KHOV kontradiktorne, a i sam Bojović joj svojim potezima ide naruku jer se ponaša suprotno zakonu - objašnjava jedan od berzanskih stručnjaka.\nIz države pak ne žele da se odrede da li ovim potezima žele da ponište odluku o preuzimanju.\n- Bojović je prekršio propise kada je dao ponudu za preuzimanje zavisnog društva "Entel" jer je tu transakciju hteo da realizuje preko "Energoprojekt holdinga" i da taj trošak ne plati on, već država kao manjinski akcionar, čime je ugrozio njene interese, ali i interese ostalih akcionara - kažu u Ministarstvu privrede.\nDobrosava Bojovića pak sve ovo ne brine mnogo, koji kaže da tužba države i rešenje KHOV o oduzimanju prava glasa ne zaslužuju komentar.\nZa zavisna društva ponuda i tri puta manja od realne cene\nDobrosav Bojović je dao izuzetno nisku cenu za preuzimanje akcija zavisnih društava. Za "Industriju" je prvo dao 304 dinara po akciji, a naknadno 2.070, dok je fer cena 5.800 dinara. Za "Opremu" je ponudio 2.700 dinara a realna cena je 6.166 dinara. Za akcije "Entela" ponudio je 13.806 dinara, a akcionari traže 40.134 dinara. Sve ove ponude odbila je KHOV, a nove Bojović nije dao, iako ga je KHOV pozivala, pravdajući to zdravstvenim razlozima i odsustvom sa posla.


Zbog birokratije, milioni izgubljenih sati na graničnim prelazima - Bizlife.rs\n10:48 Beograd, 05/07/2018\nČekajući na graničnim prelazima, preduzeća iz regiona godišnje izgube 26 miliona sati, zbog neusklašenih sertifikata među ekonomijama na zapadnom Balkanu.\nNa sastanku ministara ekonomije zemalja učesnica Berlinskog procesa Siniša Mali, srpski ministar finansija, rekao je u Beču da je cilj Srbije da se takve „barijere” smanje i uklone, kako bi, kaže, ceo region „radio kao jedan”.\nNe vredi nam da gradimo brze auto-puteve, a ove godine završavamo i Koridor 10 i Koridor 11, ako kamioni sa našom robom čekaju satima na granici, rekao je Mali, a navedeno je u saopštenju Ministarstva finansija.\nNavodi se da je robna razmena i trgovinska saradnja sa zemljama CEFTA za Srbiju od strateškog značaja, a Srbija je, kaže, samo prošle godine ostvarila vrednost razmene od 3,9 milijardi evra sa zemljama u regionu, od čega je 3,1 milijarda srpski izvoz. Tema razgovora bila je kako da smanjimo sve one necarinske barijere, koje sprečavaju razvoj trgovine u našem regionu, jer na takav način pospešujete razvoj infrastrukture, otvaranje novih radnih mesta, što je i politika Vlade Srbije, rekao je Mali.\nministarstvo finansija kamioni administracija granični prelazi


"Alarmantno" stanje zdravlja u Preševu (Foto & Video)\nPacijenti nezadovoljni, traže kvalitetne usluge (Foto & Video)\nTeško stanje, u Preševo 970 porodica žive od socijalne pomoći (Foto & Video)\nTeško ekonomsko stanje, visoka stopa nezaposlenosti, zatvaranje fabrika i neuspešna privatizacija u opštini Preševo, osim mnogobrojnih posledica, dovelo je i povećanje broja socijalnih slučajeva.Prema direktoru Centra za socijalni rad u Pre&sca\nKoju pomoć dobijaju socijalni slučajevi u Bujanovcu!? (Foto & Video)\nTeško ekonomsko stanje i visoka stopa nezaposlenosti u opštinama Bujanovac, Preševo i Medveđa, je problem koji ostaje da se rešava. U ovim životnim uslovima česti su i socijalni slučajevi, odnosno porodice koje imaju potrebe za socijalnu pomo\nCivilno društvo u Preševu ima potrebe za fondove i organizaciju (Foto & Video)\nPredstavnici udruženja građana u Preševu kažu da stanje civilnog društva u Preševu nije uopšte dobra. Oni kažu da je civilni sektor podbacio, kao i politika u ovom regionu. Zatim oni se žale zbog nedostatka fondova i podrške, kao i za nedos\nCivilno društvo u Preševu još bez uticaja u javnom i društvenom životu (Foto & Video)\nIako sa manjim brojem nego u Bujanovcu, udruženja građana u Preševu se suočavaju skoro sa istim problemima, kao što su nedostatak strategije i zajedničkog organizovanja. To, prema predstavnicima ovih udruženja, utiče da stanje civilnog društ\n"Civilno društvo u Bujanovcu u očajnom stanju, nedostatak strategije, fondova..." (Foto & Video)\nU Bujanovcu postoje puno registrovanih grupe građana. Neke od njih su aktivne, a neke postoje samo na papiru. Koji su njihovi izazovi, sa kojim problemima se suočavaju, u kakvom stanju je trenutno civilno društvo i kakve projekte su realizovali do\nCivilno društvo u Bujanovcu, puno organizacija, malo aktivnosti (Foto & Video)\nOjačanje civilnog društva, promocija glasa građana i demokratskih vrednosti, aktivizam mladih u jednom društvu su neki od ciljeva koje promovišu nevladine organizacije ili udruženja građana. A kako funksionišu, koliko su aktivne, koju podršk\nPreopterećeni taksama i zaobilaženi od lokalnih vlasti (Video)\nU opštinama Bujanovac, Preševo i Medveđa, privatna preduzeća i njihovo funksionisanje procenjuju se kao vrlo važnim, zbog ekonomskog i socijalnog stanja, jer zapošljavaju izvestan broj radnika. Postoje uspešna i poznata preduzeća, ali ipak i\nFunksionisanje malih i srednjih preduzeća u Preševskoj Dolini nastavlja se sa uspesima, ali i suočavanjem sa problemima u radu, dok pomoć od donatora, prema rečima rukovodioca nekih preduzeća, ne daju potrebne rezultate.U Bujanovcu, preduzeće\nRazni ekonomski stručnjaci kažu da mala i srednja preduzeća su važna za ekonomski razvoj zemalja u tranziciji. Imajući u obzir razaranje društvenih preduzeća u opštinama Bujanovac i Preševo, mala i srednja preduzeća ovih opština su, osim z\nPolitika, razlog propale privatizacije u Dolini!\nU opštini Bujanovac su postojale oko 15 državnih preduzeća, koje su nekada zapošljavale više od šest hiljada radnika. Od njih, samo je poznata fabrike mineralne vode "Heba" potpuno privatizovana.U Srbiji od 2001 godine postoji Agencija za Pri\nMala i srednja preduzeća, dobra šansa za ekonomski oporavak\nNekada su u opštinama Bujanovac, Preševo i Medveđa postojale velike državne kompanije koje su zapošljavale veliki broj radnika. Ali sad, većina ovih preduzeća su zatvorene, ne postoje više ili su u stečaju, a manji broj od njih su privatizov\nZaposlenima u Tituliju pretio direktor Doma kulture Arsim Aslani, o čemu su pre obaranja sajta objavili tekst.Informativni portal Titulli"‹.com iz Bujanovca hakovan je juče posle podne i od tada je čitaocima nedostupan kompletan sadrž


muzej Archives - Cultural Heritage without Borders\nDu är här: Tag: muzej\nOtvorene prijave za Muzejski LAB\nFondacija Kulturno naslijeđe bez granica BiH (CHwB BiH) raspisuje poziv za Muzejski LAB, specijalno dizajniran interaktivni program za muzejske edukatore, pedagoge, kustose, arheologe, historičare i historičare umjetnosti. Na program se mogu prijaviti i arhitekte,...› Više informacija\nNominiraj ideju za muzejski suvenir\nUkoliko imaš manje od 18 godina i živiš na području Goražda, Ustikoline, Novog Goražda, Ustiprače, Rogatice, Foče, Višegrada i Prače pozivamo te da se prijaviš na nagradni konkurs. Cilj ovog konkursa je da istraživanjem...› Više informacija\n100 profesionalaca na “Meet, See,Do” konferenciji\nMeđunarodna muzejska konferencija “Meet, See, Do” kojoj je prisustvovalo oko 100 učesnika iz 13 zemalja održavala se od 6. do 8. aprila 2017. godine u Muzeju Kosova, u Prištini. Fotogaleriju možete pogledati na sljedećem...› Više informacija\nOtvoren poziv za “Meet, See, Do” fasilitatore\nMuzeolozi, pojedinci iz organizacija civilnog društva ili akademske zajednice sa Balkana mogu prijaviti svoje ideje za radionice za petu godišnju konferenciju Balkanske mreže muzeja “Meet, See, Do”. Konferencija će se održati od 6. do...› Više informacija\nFondacija Kulturno naslijeđe bez granica (CHwB), Muzej književnosti i pozorišne umjetnosti Bosne i Hercegovine i Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine održali su pet radionica u vrtićima na području Sarajeva koje su imale za cilj...› Više informacija\nOčuvanje kulturno-historijskog blaga svake zemlje obaveza je i dužnost cjelokupnog društva. Vrijedna dobra koja svjedoče o nastanku, razvoju, životu ljudi, tradiciji i historiji jednog društva neizmjerno su važna za njegovu budućnost i napredak. Zemaljski...› Više informacija\nPovodom obilježavanja 25. novembra/studenog – Dana državnosti Bosne i Hercegovine, oko 30 mališana iz sarajevskih vrtića posjetili su Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine – instituciju koja posljednjih 127 godina čuva bogato kulturno-historijsko naslijeđe naše...› Više informacija\nCultural Heritage without Borders Bosnia and Herzegovina, Kralja Tvrtka 7/2, 71 000 Sarajevo, Phone: +387 33 267 915, email: gro.b1624157405whc@h1624157405ib1624157405


Košarkaši Radničkog slavili na gostovanju Zemunu, košarkašice za pola koša bolje od Koraća - KRAGUJEVAČKI SPORT\nKošarkaši Radničkog slavili na gostovanju Zemunu, košarkašice za pola koša bolje od Koraća\nKošarkaši i košarkašice Radničkog uspešno su prebrodili gostovanja ovog vikenda. I dok su košarkaši bez većih problema slavili na gostovanju ekipi Zemuna sa 103:85, košarkašice su u dramatičnoj završnici uspele da po drugi put savladaju ekipu Radivoja Koraća – 70:69.\nKošarkaši Radničkog nastavili su svoj pobednički pohod ka Košarkaškoj ligi Srbije. Nova „žrtva“ moćnih Kragujevčana bio je Zemun, koji je pred svojom publikom u hali „Pinki“ primoran da potpiše kapitulaciju – 103:85 (19:21, 22:16, 29:22, 33:26).\nZemunci su se hrabro držali čitavo jedno poluvreme, odolevajući znatno iskusnijoj i kvalitetnoj ekipi Radničkog. Imali su učenici Nenada Stefanovića prednost tokom prve četvrtine, dobro su parirali i u narednoj deonici, da bi u trećoj kragujevački tim polako počeo da penje razliku, tako da je u završni kvartal ušao sa dvocifrenom zalihom (70:59).\nDomaći su tokom poslednje deonice pokušavali da ostanu u igri, ali su se u završnih pet minuta konačno predali, tako da je Radnički na kraju prebacio „stotku“ i upisao još jedan ubedljiv trijumf.\nRaško Katić je i ovom prilikom potvrdio da nema adekvatnog pandana pod košem u ligi, ubacivši 28 poena, uz 7 uhvaćenih lopti. Sjajno šutersko veče imao je Ivan Nedeljković sa osam ubačenih trojki iz devet pokušaja, za 25 poena u konačnom zbiru. Dvocifreni u kragujevačkom sastavu bili su još Živanović sa 16, Stevanović sa 13 i mladi Stanković sa 12 poena.\nU ekipi Zemuna prednjačio je Ilić sa 21 poenom, kapiten Todorić ubacio je 16, Drašković 11, a Antić 10 poena.\nNakon ove pobede Kragujevčani su na skoru 18-2 i pravo čudo bi trebalo da se desi, pa da se na kraju sezone ne nađu među putnicima za viši rang takmičenja.\nPriliku da vežu i osmu pobedu u nizu učenici Igora Todorovića imaće narednog vikenda, kada će u svom „SBB Jezeru“ ugostiti subotički Spartak, koji je sinoć slavio u Pirotu sa 80:78.\nPo drugi put ove sezone Kragujevčanke su bile uspešnije od beogradske ekipe, upisavši tako dragocene bodove u borbi za peto mesto na ligaškoj tabeli. Baš kao i u prvoj utakmici na parketu hale „Gordana Goca Bogojević“ koja je odlučena u produžetku, i meč u hali „Radivoj Korać“, u beogradskoj opštini Palilula, imao je dramatičan finiš, ali i identičan epilog – slavlje košarkašica kragujevačkog tima.\nIzabranice trenera Nenada Milovanovića su ovom pobedom osigurale peto mesto na tabeli, tako da ćemo, sada već izvesno, na startu plej-ofa gledati nove duele Radničkog i Radivoja Koraća.\nTags: KKK Radnički ŽKK Radnički\nPrevious Košarkašice Radničkog 2016 spremne za odlučujuće bitke u Drugoj ženskoj ligi Srbije\nNext Košarkašice Radničkog 2016 ispustile lidera u finišu


Kontraverzna odluka Srpske vlade I Uprave za zajednicke poslove. – Srpska Levica\nHome Vesti Kontraverzna odluka Srpske vlade I Uprave za zajednicke poslove.\nPrevod sa Blog-a: https://www.certic.info/serbiaitcapitulation.php\nVlada Srbije, zastitila je najsenzitivnije informacije gradjana sertifikatima izdatim od strane Americkog / Britanskog regulatornog tela Comodo i Thawte. Ovo se odnosi na sajt EUprava, i Narodna Banka.\nPutem ovih servisa mozete:\nDa popunite svoje poreske prijave, i Americka agencija ce im pristupiti lakse nego srpska agencija.\nProduziti pasos, socijalno i zdrastveno osiguranje, pa cak i prijaviti vase dete u vrtic. Americka agencija ce imati te podatke ukoliko ih zeli.\nEuprava je obezbedjena od strane Comodo kopanije, dok je Narodna Banka je obezbedjena od strane Thawte kopanije.\nNi jedna od ovih kopanija nije registrovana u Srbiji kako bi u slucaju zloupotreba mogla da odgovara.\nSajt Narodne Banke Srbije obezbedjuje, izmedju ostalog pretragu baza svih racuna kod poslovnih banaka.\nSSL enkripcija, koja bi trebalo da zastiti podatke od presretanja, dok u ovom slucaju teoretski radi sledece:\nOmogucava dekriptovanje i presretanje (takozvani man in the middle attack) stranoj kompaniji, i onima kojima ta kompanija to dopusti.\nOnemogucava nasim organima da u slucaju potrebe za forenzicim dokazima dekriptuju podatke, bez da za to "Zamole" ove americke kompanije, kod kojih nasi sudski nalozi nisu vazeci, pa zavise od njihove dobre volje.\nIz sajta EUprava odgovaraju putem svog twitter naloga da su se na ovaj korak odlucili zbog potrebe za 'boljom zastitom' te zamenili sertifikat poste koji nije bio javno priznat u razlicitim browserima, medjutim, potpuno nesvesni kako enkripcija funkcionise, i cinjenice da bio on priznat ili ne, onaj ko poseduje 'Root' certifikat, ima mogucnost da presrece i dekriptuje.\nSa stanovistva bezbednosti, daleko je bolje da ovakvo 'oruzije' bude u posedu Poste, nego strane kompanije koja cak nije ni registrovana na teritoriji Srbije.\nIz mog ugla gledano, ovo je katastrofalan udarac na bezbednost gradjana.\nCini se, slucajan, usled nedovoljnog poznavanja enkripcije od strane onih koji bi trebalo biti kompetentni.\nZelim da verujem da je tako, jer bi sve ostalo znacilo da nas tretiraju kao gomilu nepismenih ljudi, kojima se moze servirati bilo sta, a takvo vredjanje inteligencije niko ne bi voleo.\nInace, ovo se moglo resiti vrlo lako koriscenjem intermediate sertifikata, koji be E-uprava koristila za izdavanje sopstvenih sertifikata. Na ovaj nacin bi se onemogucilo presretanje od strane Comodo-a, koji poseduje ROOT certifikat, ali ne poseduje i sam sertifikat izdat koriscenjem intermediate sertifikata. Primer je Ruski portal https://sputniknews.com/ Koji je problem resio na ovaj nacin.\nPrema nezvanicnim saznanjima, Privredna Komora Srbije, koja poseduje resurse i izuzetno kvalitetan kadar iz ove oblasti, ponudio je resenje ovim institucijama i to cak BESPLATNO, ali su odbijeni uz obrazlozenje "da nisu dovaljno bezbedni".\nZbog ovog incidenta, i cinjenice da su moguci zakonski propusti i na nivou nekih drugih zemalja cime je ugrozena bezbednost internet zajednice, pokrenuli smo inicijativu na nivou Linux Fondacije i CA/Browser Foruma, da se kao izuzetak, uvede politika za sve vladine domene bilo koje zemlje, uslov, da sertifikaciono telo mora biti registrovano na teritoriji za koju izdaje sertifikat.\nNadamo se da cemo ovom inicijativom poboljsati sigurnost internet zajednice, kako u Srbiji, tako i u ostalim afektiranim zemljama.\nPrevious article\tPitanja i Odgovori Next article\tOtvoreno Pismo Borku Stefanoviću i Levici Srbije


SKC - Studentski kulturni centar Beograd - BRATISLAV TOŠKOVIĆ: PARALELNA MESTA\nBratislav Tošković je arhitekta i partner u finskom birou „Parviainen Architects“ gde već duže od trideset godina u kontinuitetu radi na širokom spektru različitih projekata. Njegov arhitektonski pristup proizlazi iz koncipiranja svakog projekta kao zadatka kreiranja mesta sa jedinstvenim identitetom.\nIzložba „Paralelna mesta“ zasniva se na maštovitom i duhovitom poigravanju metafizičkim aspektima dva konteksta koje autor nosi u sebi i koji ga definišu kao ličnost i kao arhitektu.\n„Paralelna mesta” su koncept izmeštanja nekolicine njegovih objekata iz njihovog matičnog konteksta u Finskoj na različite lokacije u Beogradu nudeći time svež i provokativan pristup razmišljanjima o odnosu arhitekture i konteksta. Izloženi projekti su personifikovani fragmenti autorove stvarnosti koji „lutaju“ Beogradom fotografišući „selfije“.\n„Don’t forget to play“ - Alvar Aalto


Emisija Insajder koja je emitovana 11. decembra 2006. godine bavila se delikatnim položajem nosilaca tužilačkih funkcija i mogućnostima vršenja nezakonitog uticaja na njihov rad. Predmet pravne bitke, koja je trajala skoro 12 godina, bilo je pitanje da li je ili nije dozvoljeno objavljivanje sledeće rečenice:\n„Saznalo se i da je ime njegovog sina (misli se na sina Okružnog tužioca u Beogradu Milovana Božovića) navedeno u Belog knjizi MUP-a, gde je opisan kao čovek veoma blizak organizovanoj kriminalnoj grupi koja tesno sarađuje s crnogorskom mafijom“.\nU obrazloženju svoje odluke Viši sud navodi da je funkcija Okružnog tužioca jedna od najvažnijih funkcija u pravosuđu jer u svojoj nadležnosti ima gonjenje potencijalnih učinilaca najtežih krivičnih dela. Bilo kakva povezanost sina Okružnog tužioca sa bilo kojom kriminalnom organizacijom predstavlja informaciju o kojoj javnost ima opravdani interes da bude obaveštena.\nTaj sud zauzeo je stav da svaki podatak koji može dovesti u pitanje objektivnost rada Okružnog tužioca u Beogradu, kao i podatak o eventualnom postojanju sukoba interesa u predmetima koji potencijalno mogu doći u nadležnost tužilaštva kojim on rukovodi – jesu informacije koje novinari, u demokratskom društvu, treba da iznose.\nApelacioni sud je, odlučujući po žalbi, zauzeo pak potpuno suprotno stanovište, preinačio presudu Višeg suda u Beogradu i delimično usvojio tužbeni zahtev, smatrajući da se objavljivanjem navedene rečenice krši pretpostavka nevinosti tužioca – povezan je sa organizovanim kriminalom iako nikada nije ni osuđen, niti je protiv njega vođen krivični postupak.\n„Celokupan sudski postupak trajao je duže nego što je to praksa. Međutim, ceneći presudu, mislim da je važno istaći to da je sud pokazao da poštuje interes javnosti da bude informisana, prepoznajući u precizno formulisanim rečima novinarke Brankice Stanković poštovanje pretpostavke nevinosti lica koje se u toj informaciji spominje“, navela je advokatica Savović.\nBrankica Stanković Insajder Veran Matić Vrhovni kasacioni sud\n← Kreće sa radom TV K1: Državni pokušaj neutralisanja N1\nNestali i ubijeni novinari na Kosovu: Dvostruke žrtve i dalje čekaju pravdu →


Prvi sastanak R. Grupe za snabdevanje toplotnom energijom\nTanjug 8. oktobra 2021. 18:33\nBEOGRAD – Povodom energetske krize u Srbiji, danas je održan prvi sastanak Radne grupe za koordinaciju aktivnosti u snabdevanju toplotnom energijom na teritoriji grada Beograda, kojom je predsedavao zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, zajedno sa direktorom JKP „Beogradske elektrane“ Radetom Bastom, kao i sa ostalim direktorima beogradskih javnih preduzeća, saopšteno je iz JKP „Beogradske elektrane“.\n„Na sastanku Radne grupe smo sagledavali zalihe i kako ćemo sprovoditi aktivnosti koje su neophodne, kako bi građani Beograda bili zaštićeni i snabdeveni toplotnom energijom. Ono što je najbitnije, sklopili smo ugovore i kupili dovoljne količine gasa, tako da naši sugrađani Beograda će imate tople domove ove grejne sezone. Samo bi podsetio, da je Radna grupa formirana na osnovu aktivnosti koje predsednik Srbije, Aleksandar Vučić i Vlada Srbije, sprovode da se naša zemlja energetski obezbedi“, izjavio je Basta.\n„Sama energetska sigurnost naše države nije ugrožena, pre svega, zato što proizvodimo iz sopstvenih izvora svu potrebnu električnu energiju. Beograđani neće imati problema sa snabdevanjem toplotnom energijom ove zime, jer od danas Beogradske elektrane će, pored provere funkcionalnosti postrojenja, ujedno i isporučivati toplotnu energiju potrošačima“, dodao je Basta.


Pravila o zaštiti privatnosti – House Ogledalovi, zvanični veb sajt | Pansioni u Pomoriju\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.houseogledalovi.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat House Ogledalovi. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.houseogledalovi.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na g.ogledalow@abv.bg .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na g.ogledalow@abv.bg . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na g.ogledalow@abv.bg . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Senatori iz SAD: Veća sredstva za Srbiju zbog ruskog uticaja - European Western Balkans\nSenatori iz SAD: Veća sredstva za Srbiju zbog ruskog uticaja\nAutor EWB 11. 01. 2018. 11. 01. 2018.\nVAŠINGTON – Demokrate u Spoljnopolitičkom odboru američkog Senata pozvale su u danas Vašington da posveti veću pažnju Srbiji kao važnoj zemlji regiona, odobri veća sredstva za pomoć Srbiji, radi odbrane od ruskog uticaja, kao i da visoki američki zvaničnici češće posećuju Srbiju.\nU danas predstavljenom izveštaju, posvećenom ruskom uticaju na izbore u drugim zemljama, demokrate pozivaju administraciju Donalda Trampa da strano mešanje u izbore tretira kao nacionalnu krizu, da formira agenciju koja bi koordinisala odgovor na mešanje i uspostavi novu vrstu sankcija za kažnjavanje odgovornih.\nU tekstu na 200 stranica čiju je izradu naložio senator Ben Kardin, posle Trampove pobede, detaljno se opisuju “gotovo dve decenije” ruskih napora da utiču na izbore u Evropi, a Tramp se kritikuje što je malo učinio da se to reši.\nDemokrate u preporukama, između ostalog, navode da je potrebno graditi demokratske insitucije u zemljama koje su najpodložnije mešanju u izbore i osnovati organizaciju sličnu Nacionalnom centru za borbu protiv terorizma koja bi koordinisala američku reakciju na to mešanje.\nMeđu razmatranim zemljama našla se i Srbija.\n“Zloćudni uticaj Rusije u Srbiji manifestuje se kroz kulturne veze, propagandu, energiju i razvoj vojnih odnosa,” ukazuju demokratski senatori.\nNavodi se i da je, prema podacima Stejt departmenta, u Srbiji znatno povećan broj nevladinih organizacija i medija sa proruskim stavom.\nSrbija je, kako ističu, važna zemlja regiona, s obzirom na njenu centralnu geografsku poziciju i komplikovanu istoriju tokom raspada Jugoslavije.\nDok njeni lideri nastoje da delaju u izazovnom političkom okruženju, nema sumnje da je Srbija suočena sa pritiskom dok pokušava da “sedi na dve stolice,” iznosi se u delu izveštaja posvećenom Srbiji, uz napomenu da će “bez značajnije odbrane”, ruska propaganda nastaviti da utiče na javno mnjenje Srbije.\nAmerička pomoć Srbiji, kako navode demokrate, konstantno opada i dok je u fiskalnoj 2014. godini iznosila 22,9 miliona dolara, Trampova administracija je za fiskalnu 2018. godinu tražila samo 12,1 miliona dolara.\nMeđutim, u svetlu značajnog povećanja odoborenog u okviru zakona o suprotstavljanju američkim neprijateljima putem sankcija iz 2017. godine, misije USAID-a širom regiona treba da se preorijentišu i da se robusnijim naporima suprotstave “zloćudnom uticaju Rusije” kroz, između ostalog, jačanje demokratskih institucija i njihove sposobnosti da se suprotstave dezinformacijama.\n“SAD, takođe, treba da podrže napore Srbije da bude energetski nezavisnija i da rade sa Evropskom unijom na obuhvatnim naporima širom regiona”, navodi se u izveštaju.\nDemokrate smatraju i da je zemljama poput Srbije, pored pomoći, potrebno i doslednije američko diplomatsko angažovanje i upozoravaju da američki funkcioneri treba češće da posećuju Srbiju.\n“Ruski angažovanje sa rukovodstvom Srbije je u oštrom kontrastu sa američkim. Predsednik Vučić se sreo sa predsednikom Putinom najmanje 12 puta od 2012. godine, dok je poslednji američki predsednik koji je posetio Beograd bio Džimi Karter 1980. godine,” navodi se u izveštaju.\nDemokrate zato smatraju da bi američki funkcioneri, uključujući članove Kongresa trebalo redovno da putuju u region i da primaju visoke goste u Vašingtonu.\n“SAD treba da pošalju jasnu poruku da su se vratile i da su spremne da sarađuju za zemljama i saveznicima širom Evrope kako bi se odbranile od zloćudnog uticaja i pomogle tim zemljama da dovrše proces integracije”, piše u izveštaju.\nKako se, takođe, ocenjuje, “štetan uticaj” Rusije koji je dugo prisutan u Crnoj Gori, intenziviran 2016. godine da bi se omeli napori zemlje da postane članica NATO-a.\nEK: Približavanje Zapadnog Balkana EU među prioritetima u 2018.\nFajon: EU treba da doprinese boljem životu na Zapadnom Balkanu\nNova uredba EU o baterijama bi mogla da utiče i na iskopavanje litijuma u Srbiji?\nEWB 27. 12. 2021.\nGrošelj: Evropski parlament očekuje da Srbija istraži afere po načelima vladavine prava\nEWB 10. 03. 2021.


25. februar 2016. Učesnici javnog slušanja „Dualno obrazovanje u funkciji boljeg zapošljavanja – za i protiv“\nOdržano javno slušanje o dualnom obrazovanju\nOdbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva održao je danas u Narodnoj skupštini javno slušanje na temu „Dualno obrazovanje u funkciji boljeg zapošljavanja – za i protiv“.\nUčesnici javnog slušanja složili su se da je obrazovnom sistemu Srbije i privredi neophodan model dualnog obrazovanja, koji će iznedriti smanjenje broja nezaposlenih, pre svega mladih ljudi, teško zapošljivih kategorija stanovništva, omogućiti funkcionalno povezivanje rada i obrazovanja i odgovoriti na buduće potrebe proistekle iz slobodnog kretanja radne snage našim ulaskom u EU. Ocenjeno je da je za puno uvođenje dualnog modela u obrazovni i privredni sistem potrebno definisati potrebe privrede i uskladiti ih sa obrazovnim profilima, i pre svega doneti jasan zakonski okvir u okviru kog će se definisati standardi i evaluirati efekti dualnog obrazovanja. Najavljeno je donošenje sistemskog zakona koji će ovu oblast regulisati, ali i zakonao osiguranju od povreda na radu, koji će obuhvatiti bezbednost dece za potrebe dualnog obrazovanja.\nDr Vesna Rakonjac, predsednica Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva istakla je da će iskustva evropskih zemalja, koje već primenjuju dualno obrazovanje, kao što su Nemačka, Austrija i Švajcarska, biti od pomoći Srbiji pri realizaciji ovog modela, koji je za sada na nivou pilot projekta. Ona je dodala da u Nemačkoj 80 odsto đaka koji se školuju po ovom modelu nakon završene škole nađe zaposlenje kod istog poslodavca, kao i da u Švajcarskoj postoji više od 150 obrazovnih profila u sistemu dualnog obrazovanja. Iako dualno obrazovanje promoviše uglavnom trogodišnje školovanje, ono se može primeniti na sve nivoe obrazovanja, dodala je Rakonjac i podsetila da današnje javno slušanje treba da podstakne raspravu o tome kako, između ostalog, sistem obrazovanja uskladiti sa potrebama privrede u našoj zemlji i kako smanjiti nezaposlenost pre svega mladih.\nO iskustvima i dosadašnjim rezultatima u pogledu uvođenja sistema dualnog obrazovanja u Srbiji govorili su predstavnici Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Nacionalne službe za zapošljavanje, škola koje se realizuju pilot projekat, Privredne komore Srbije i regionalnih komora, nevladinog i civilnog sektora, kao i međunarodnih organizacija GIZ i KAS.\nDragica Ivanović iz Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja predstavila je karakteristike tržišta rada u Srbiji koje je ocenila kao nepovoljne i neusklađene. Trećina nezaposlenih lica je nekvalifikovano, dok samo 14 odsto njih ima visoku stručnu spremu. Poslodavci su uglavnom nezadovoljni znanjem i veštinama novih radnika, nedostatkom radnog iskustva, što sve predstavlja osnov za izradu mera za zapošljavanje. Ona je ocenila da je svrha uvođenja dualnog principa unapređenje praktičnog dela nastave i privlačenje poslodavaca.\nRadovan Živković ispred Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja podsetio je na realizaciju preduzetničkog obrazovanja u Srbiji, koje je dalo rezultate i ocenio da je dualni model obrazovanja dobar izbor za Srbiju. On je istakao da je nezadovoljstvo poslodavaca kvalitetom ponuđene radne snage globalni fenomen, karakterističan za sve zemlje sveta. Takođe, Živković je podsetio da se već krenulo sa realizacijom tzv. kooperativnog obrazovanja, kao delom dualnog obrazovanja po uzoru na Nemačku i Švajcarsku, i da će ove godine školu završiti prva generacija maturanata školovana po ovom modelu. Do sada je ovim programom obuhvaćeno 10 škola, a do kraja godine se očekuje da njihov ukupan broj bude 14, dodao je Živković. On je ocenio da radna mesta za učenike posle završene škole treba da budu akreditovana i adekvatna, a škole treba da ispune sve stručne programe. Posebnu pažnju treba posvetiti instruktorima, odnosno mentorima, koji u kompanijama pomažu đacima da steknu veštine neophodne za određena zanimanja i zato je uloga Privredne komore Srbije od velike važnosti u ovom procesu, ocenio je Živković.\nTanja Ilić iz Nacionalne službe za zapošljavanje predstavila je osnovne karakteristike nezaposlenih na evidencijama i potrebe poslodavaca, kada je zapošljavanje u pitanju. Govorila je o programima koje ova institucija nudi nezaposlenima kroz rad i obuke, kako bi stekli veštine i znanja za lakše pronalaženje posla. Ona je podsetila da su na početku to bili programi koji su imali korektivnu meru sistema formalnog obrazovanja, dok se danas više fokusiraju na pružanje programa doživotnog obrazovanja. Posebno je navela rezultate koje NSZ postiže kroz obuke na zahtev poslodavaca, što daje novo zapošljavanje, obuke za tržište rada, koje se odnose na sticanje neformalnog obrazovanja i programe radnog angažovanja, koji podrazumeva sticanje praktičnih znanja kod poslodavaca.\nMirjana Kovačević iz Centra za edukaciju Privredne komore Srbije predstavila je angažovanje ove organizacije i njen interes za uvođenje dualnog sistema obrazovanja u Srbiji. Ona je istakla da poslednjih godina privrednici ukazuju na neadekvatne kadrove na tržištu rada i izraženu želju da se ova situacija prevaziđe. Privrednici su veoma zainteresovani da se uključe u formalno obrazovanje mladih, po principu kako je to regulisano u Austriji, dodala je Kovačević. Ona je podsetila da dualno obrazovanje nije model koji se samo fokusira na proizvodna zanimanja, već otvara mogućnost kako za profesionalni, tako i za lični napredak i razvoj. U dualnom sistemu đaci pre upisa škole već imaju obezbeđeno radno mesto, odnosno, pri upisu konkurišu za radna mesta. To takođe obavezuje i poslodavce da prime te đake u radni odnos, te s toga postoji obaveza zaključivanja ugovora između preduzeća i đaka, istakla je Kovačević. Kako su privrednici zainteresovani za uključivanje u ovaj obrazovni model, tako su zainteresovane i srednje stručne škole, a za to je potrebno napraviti novu mrežu srednjih škola, inovirati nastavne programe i unaprediti planove stručne prakse, zaključila je Kovačević. Ona je dodala da se trenutno radi na ispitivanju potreba privrede, broju onih koji žele da podrže ovakav model, standardizaciji zanimanja, obukama mentora za rad sa decom, modelima ugovora koji moraju biti usklađeni sa Zakonom o radu i drugo.\nO izazovima sa kojima se suočavaju škole koje su deo pilot projekta govorio je Siniša Kojić iz Politehničke škole iz Kragujevca, sa posebnim osvrtom na bezbednost dece na praksi, planom upisa koji ne odgovara realnim potrebama privrede, formiranje novih obrazovnih profila.\nU diskusiji koja je usledila čulo se da je potrebno da svaka strana u procesu dualnog obrazovanja mora naći svoj interes, kako nijednoj isti ne bi bio nametnut, govorilo se o formiranju klastera po uzorima na druge evropske zemlje, efektima koje dualno obrazovanje može imati na dugoročno smanjenje siromaštva u zemlji, uvođenju šire stručne i naučne javnosti u ovaj proces, podršci fondacija iz zemalja u kojima se dualno obrazovanje sprovodi, efektima dualnog modela na teško zapošljive kategorije stanovništva, kao što su osobe sa invaliditetom i drugo.\nJavno slušanje organizovano je uz podršku UNDP-a i Švajcarske agencije za razvoj i saradnju (SDC) kroz Projekat: “Jačanje nadzorne uloge i javnosti u radu Narodne skupštine”.\nČetvrtak, 25. februar 2016. | javno slušanje: Dualno obrazovanje u funkciji boljeg zapošljavanja – za i protiv 25.02.2016.


Rezimirane aktivnosti Ministarstva za boračka pitanja TK – SodaLIVE.ba | Lukavački info portal\nRezimirane aktivnosti Ministarstva za boračka pitanja TK\nS ciljem sumiranja aktivnosti i rezultata iz ove godine, te definisanja i planiranja aktivnosti za 2012. godinu ministar za boračka pitanja Tuzlanskog kantona Asim Aljić u petak je upriličio novogodišnji prijem za rukovodioce općinskih službi za boračko – invalidsku zaštitu općina sa područja Tuzlanskog kantona i predsjednike boračkih organizacija i udruženja sa područja Tuzlanskog kantona.\nKako je istaknuto ovom prilikom pored kontinuiranih aktivnosti i Zakonom utvrđenih obaveza, Ministarstvo je izvršilo reviziju 4432 predmeta porodične invalidnine i 120 predmeta lične invalidnine. Ministarstvo za boračka pitanja je izvršilo uplatu obaveznog zdravstvenog osiguranja za 5519 korisnika prava i 64036 premija osiguranja tzv. markica, za što je bilo potrebno ukupno 1.683.055,98 KM.\nTakođer, obezbijeđena su ortotsko-protetska pomagala za 123 korisnika, ortopedska obuću za 312 korisnika, 163 ostala pomagala. Za 11 korisnika Ministarstvo je obezbijedilo aparate i trakice za mjerenje nivoa šećera u krvi, 34 korekcije proteza i očne proteze za 8 korisnika, a redovno se obezbjeđuje higijensko-sanitetski materijal za 33 100% ratna vojna invalida I grupe, osoba sa paraplegijom, ROHO jastuke i invalidska kolica, dok je za 103 korisnika izvršena naknada troškova liječenja.\nKada je u pitanju stambeno rješavanje boraca i članova njihovih porodica, u toku je dodjela 5.388.031,49 KM za pomoć u rješavanju ovih pitanja, istaknuto je ovom prilikom. Bespovratna sredstva u rješavanju stambenih pitanja za 366 korisnika iznose 3.479.655,90 KM, bez općine Kladanj koja je nedavno dostavila neophodnu dokumentaciju, a beskamatna kreditna sredstva za 114 korisnika iznose 1.836.233, 65 KM.\n„Ministarstvo također, nastavlja projekat podizanja nišana-nadgrobnih spomenika za 175 poginulih i sahranjenih boraca na području TK-a i 126 poginulih boraca, sahranjenih van područja kantona, a za 411 dobitnika najvećih ratnih priznanja i odlikovanja izdvojeno je 182.547,00 KM“, istakao je ministar za boračka pitanja Asim Aljić.\nPosebna pažnja na prijemu posvećena je pomoći koju Ministarstvo pruža obrazovanju djece boraca. Između ostalog odobreno je 1150 zahtjeva i 1476 kompleta udžbenika za osnovno obrazovanje djece boraca, a posebna pažnja posvećena je stipendiranju djece iz boračke populacije. Prije svega tu se misli na stipendije izuzetno uspješnim redovnim studentima i studentima za vlastite potrebe i učenicima iz reda braniteljske populacije Tuzlanskog kantona, kao i stipendije učenicima i redovnim studentima i studentima za vlastite potrebe koji su pripadnici branitelja ili članovi njihove porodice Tuzlanskog kantona za 2011/2012 godinu, za što su u toku konkursne procedure.\nSaradnja sa 12 boračkih organizacija i udruženja je ocijenjena izuzetno uspješnom, a predstavnici boračkih organizacija i udruženja zahvalili su se ministru i saradnicima na pažnji i uvažavanju stavova i zahtjeva ovih udruženja.\n„Treba znati, da smo u 2011. godini startali sa 4.581.446,61 KM neizmirenih obaveza po osnovu dopunskih prava iz 2010. godine, i to su uglavnom sredstva za stambeno rješavanje u iznosu 3.800.000,00 KM i 700.000,00 KM za stipendiranje učenika i studenata, koje su u 2011. godini u cijelosti izmirene i vrijedno pomena jeste trenutno izvršenje dopunskih prava u procentu 86,51%, odnosno 9.789.152,71 KM“ izjavio je ministar Aljić i dodao da se do konca godine očekuje izvršenje blizu 100%.\nKada su u pitanju aktivnosti Ministarstva u narednom periodu, istaknuto je da će se prije svega raditi na kontinuiranoj primjeni Zakona o dopunskim pravima branitelja i članova njihovih obitelji, utvrđivanjem i provođenjem politike, predlaganja i primjene zakonskih i drugih propisa, koje imaju za svrhu zaštitu prava boraca i članova njihovih porodica, efikasniji i ekonomičniji postupak ostvarivanja prava. Radit će se i na uspostavljanju novog sistema raspodjele finansijskih sredstava u oblasti dopunskih prava, prevashodno u segmentu stambenog zbrinjavanja, uvećanjem kreditnih sredstava u odnosu na bespovratna sredstva, kao i na okončanju postupka stipendiranja učenika i studenata za školsku/studijsku 2011/2012.\nOsim pomenutog iz Ministarstva su istakli da će se voditi aktivnosti i na utvrđivanju namjenskih sredstava za obavljanje pripravničkog staža boraca i članova njihovih porodica a u svrhu polaganja pripravničkog staža, finansiranju programa zapošljavanja boraca i članova njihovih porodica dodjelom bespovratnih sredstava.


Inauguriše se prvi pomoćni stadion u Skenderaju - Vesti - Ministria e Kulturës, Rinisë dhe Sportit\nInauguriše se prvi pomoćni stadion u Skenderaju\nMinistar Kulture, Omladine i Sporta, Kujtim Gashi, zajedno sa predsedniko Skupštine Republike Kosova, Kadri Veselijem i predsednikom Fudbalske Federacije Kosova, Agim Ademijem, izvršili su danas inaugurisanje pomoćnog stadiona u Skederaju. Ovo je prvi pomoćni stadion koji se izgradio u okviru 12 pomoćnih stadiona, koji će se izgraditi u Republici Kosova, za klubove koji su deo Super lige Kosova u fudbalu.\nMinistar Gashi, nakon što je svima čestitao na inaugurisanju ovog stadiona, rekao da “ovi se stadioni finansiraju od MKOS -sa i FFK-a, sa ciljem uzdizanja sportske infrastrukture ali, i sa ciljem stvaranja podobnih prostora za fudbalske klubove u Republici Kosova”. Ministar Gashi je takođe istakao da je odlična saradnja između Ministarstva i Fudbalske Federacije Kosova, učinila da UEFA delimično pomognu finansiranju ovih 12 pomoćnih stadiona po opštinama republike Kosova. Ministar je takođe istakao da su ovi pomoćni stadioni sa visokim standardima.\n“Danas je prvi stadion koji inaugurišemo, kako bi smo 12 klubovima Republike Kosova, koji su deo Super Lige, stvorimo uslove i mogućnosti, kako bi svaka imao svoj stadion. Dobra je sreća i izvanredna mogućnost jedne odlične saradnje koju imamo sa federacijom i UEFA-om”.\nMinistar je takođe potvrdio da će se 12 stadiona za 12 klubova Super Lige, završiti tokom prvih 6 meseci sledeće godine.\nPredsednik Skupštine Kosova, Kadri Veseli je izrazio svoje zadovoljstvo za izgradnju ovog stadiona. On je čestitao ministru Gashiju na izvršenom poslu i rekao: “Zahvaljujemo federaciji i Ministarstvo za ovu izvanrednu investiciju. Vrši se veoma dobar posao, samom činjenicom da je jedan od 12 pomoćnih stadiona koji će se izgraditi u Republici Kosova, što pokazuje našu posvetu za sport i fudbal”.\nPredsednik FFK-a, Agim Ademi, je zahvalio ministru Gashiju na datoj podršci u kontinuitetu i odličnoj saradnji sa Federacijom i sportistima. On je rekao da je ovo “veoma važna prilika za nas, koji počinjemo da inaugurišemo terene koje smo zajedno uradili sa Ministarstvom i Opštinama. Ispunjava sve uslove i kriterijume na nivou Evrope i, prvi je put da se takav teren uradi na Balkanu. Verujem da neće više biti problema za fudbalere jer, teren je takav, da sliči prirodnom terenu”.


Rezovi - Indeks ekonomske snage: Srbija najlošija u regionu - Magazin Pressek\nIndeks ekonomske snage: Srbija najlošija u regionu\nBy Izvor: NIN, foto:pixabay/3dman_eu Petak, 3. novembar 2017.\nPrema indeksu ekonomske snage u prvoj polovini 2017. godine, koji je NIN izračunao na osnovu 10 različitih ekonomskih parametara, Rumunija je na prvom mestu u regionu, a Srbija na poslednjem, objavljeno je u novom broju tog nedeljnika.\nOd maksimalnih 10 poena, Rumunija ima ocenu 8,25, a iza nje su Bugarska, Hrvatska, Makedonija, Crna Gora, Albanija, BiH i Srbija.\n- Srbija nije najbolja ni po jednom od deset parametara. Istovremeno, zajedno sa Crnom Gorom je šampion inflacije, na poslednjem mestu zbog nižih plata i sporijeg rasta BDP-a je Makedonija, a samo BiH od Srbije ima manji udeo investicija u BDP-u, navodi NIN.\nRumunija je na kraju prvog polugodišta ove godine imala najveći realni rast plata i BDP-a, najmanji spoljni dug i najnižu stopu nezaposlenosti. Makedonija ima najnižu stopu inflacije i najveći udeo investicija u BDP-u. Bugarska ima najniži udeo javnog duga u BDP-u i jedina u regionu pozitivan saldo platnog bilansa, a Hrvatska najvišu prosečnu platu i BDP po stanovniku.\nNIN-ovo istraživanje je pokazalo da su samo u Makedoniji u prvih šest meseci 2017. godine zarade bile manje nego u Srbiji.\nProsečna plata u Hrvatskoj je, kako je navedeno, skoro 800 evra, u Bugarskoj je 525 evra, u Crnoj Gori 510 evra, u Rumuniji 504 evra, u BiH 433 evra, Albaniji 423 evra, Srbiji 382 evra i Makedoniji 368 evra.\nIndeks ekonomske snage zemalja regiona NIN je izračunao na osnovu rasta BDP-a, BDP-a po stanovniku, prosečne neto zarade, realnog rasta zarada, rasta cena, stope nezaposlenosti, udela investicija, javnog i spoljnjeg duga u BDP-u i salda platnog bilansa.


Dan online - Stav: Vratari NATO-a - 2018-11-08\nĆetković Vratari NATO-a\nKrajem januara ove godine predsjednik Srbije je izjavio da su odnosi između Srbije i Crne Gore pristojni, korektni i dobri i s vlastima i sa opozicijom. Vučić ima neke svoje razloge da tako izjavi, ali sve ono što je gospodar činio i učinio od sredine devedesetih do danas demantuje njegovo viđenje srpsko- crnogorskih odnosa. Od kada su mu 1997. „širom otvorena vrata u Vašingtonu” (mada su mu i prije bila odškrinuta), naš suveren je dosledno istrajavao na zacrtanom putu. U vrjeme NATO agresije na SRJ vjerno je služio Klintonu, Olbrajtovoj, Solani i drugim agresorima, dok je Vučić bio ministar u saveznoj vladi. Naš suveren ostao je isti, nije se mijenjao, a Vučić je u međuvremenu evoluirao -promijenio je stranku, ubjeđenja i poglede na neke značajne činioce međunarodne zajednice. Srpski predsjednik je zaboravio mnogo toga: gospodarevo angažovanje 1999. godine, njegov doprinos razbijanju SRJ, konačnom razdvajanju Srbije i Crne Gore, nasilno učlanjenje Crne Gore u NATO, uvođenje sankcija Rusiji, priznanje lažne države Kosovo... Odnose s Podgoricom ocijenio je pozitivno.\nJoš jedan demanti Vučićeve ocjene o dobrim odnosima uslijedio je i ovih dana: Predrag Bošković, crnogorski ministar odbrane, posjetio je Prištinu i izjavio da je Kosovo suverena zemlja kojoj je Crna Gora iskreni prijatelj. Istina, rekao je da Podgorica podržava i ostale i prihvata i poštuje drugačija mišljenja u regionu‘‘. Da pojasnimo: pod „ostalima‘‘ se podrazumijeva Srbija, njeno opredjeljenje da bude neutralna. Ostaje nejasno kako to Crna Gora podržava neutralnost Srbije, ona koja je, kako reče ministar,veliki zagovornik politike otvorenih vrata, integracije u NATO. Kome bi ministar, odnosno crnogorski gospodar, želio da otvori vrata i pođe NATO prečicom u EU, nije teško pogoditi- jedino se Srbija još opire ulasku u Alijansu. Visoki funkcioner VCG, osim što je razgovarao sa svojim kosovskim kolegom, sastao se i sa Tačijem i Haradinajem- prenio im je crnogorska iskustva evroatlantskih integracija. I izjavio da čitav region treba da krene putem integracija, odnosno cjelokupnog društvenog napretka. Ovo o društvenom napretku ne komentarišem. Upoznao je kosovske „zvaničnike”, „velike i iskrene prijatelje‘‘ Crne Gore, da je gospodar odlučio (a ministarstvo samo sprovelo odluku) da dva oficira pošalje u Kfor misiju na Kosovo.\nPovodom Boškovićevih izjava oglasio se Aleksandar Vulin, srpski ministar odbrane, i to iz Peginga, gdje je na poziv ministra odbrane NR Kine prisustvovao bezbjedonosnom forumu. Poručio je crnogorskom kolegi da, pošto je Crna Gora ušla u sastav Kfora, treba da zna da je misija ustanovljena na osnovu Rezolucije SB 1244 u kojoj se ne pominje država Kosovo, pa njegove izjave o nezavisnosti nijesu u skladu sa misijom Kfora. Vulin je izrazio i nadu da je Crna Gora oficire poslala u sastav međunarodnih mirovnih snaga, a ne u Kosovske bezbjednosne snage.\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić, gostujući na RTS-u, onako uzgred, komentarisao je dosta ljutito izjave ministra Boškovića. Bez uvijanja i ne mnogo diplomatski, rekao je da mu je dosta Crne Gore, da neće nikoga tjerati na silu da bude sa Srbijom, da je ujedinjenje 1918. bilo srpska greška, i da Srbi u Crnoj Gori treba da urade ono što im je i prije savjetovao-da uđu u institucije sistema. Ono što je on činio savjetovao je i Srbima u Crnoj Gori- bio je u opoziciji da bi ubrzo ušao u koaliciju s onima koji su petoktobarskim pučem 2000. godine rušili SPS i njenog predsjednika Miloševića.\nNije ministar, naravno, zaobišao ni komandu NATO snaga na Kosovu. Ako hoćemo pravo reći ova „čast‘‘ nije pripadala njemu, već Milici bivšoj ministarki - ona je dala značajan doprinos ulasku Crne Gore u NATO. Bošković je, zahvaljujući gospodaru, svojoj poslušnosti, a i prošlosti, zajahao osedlanog konja, dok je Milica Pejanović Đurišić otperjala preko Atlantika, iako je dosta muke vidjela - zalegla je bila, kako je sama govorila, „iza ovog projekta‘‘.\nPrvi čovjek VCG je školski primjer političara preletačevića- političkog konvertita. Opozicija ga je optuživala da mu se na početku karijere politička boja mnogo razlikovala od današnje, da je nosio veliki srebrni prsten sa urezana četiri ocila, bio privržen projektu „Svi Srbi u jednoj državi”, imao bijelo perje i krilca kojima je uzlijetao i letio tamo gdje su ga zvali.\nDa je ministar poveo dvojicu pripadnika VCG na Kosovo obavijestio je javnost pravovremeno, ali za sada nema izjava o broju pripadnika oružanih snaga koji učestvuju u najvećoj ratnoj igri od kraja hladnog rata koju NATO organizuje i to u zemlji koja se graniči sa Rusijom-„miroljubiva‘‘, „politička” alijansa dovela je u Norvešku 50. 000 vojnika iz 29 članica i dvije njene partnerske zemlje, Finske i Švedske. Šta bi na ovo rekli vladika Danilo, Sveti Petar Cetinjski i vladika Rade? U čudu bi se pitali kavi su to novi Crnogorci koji sa svojim saveznicima pođoše u Norvešku da prijete Rusima- bratskoj zemlji, crnogorskoj majci i uzdanici.\nJedna ličnost u Đilasovom romanu „Crna Gora” veli da je stari gospodar Nikola I Petrović poslednjih godina vladavine „zagazio u nesrpski glib‘‘, a ovaj naš današnji diktator sve dublje tone i u antisrpski i u antiruski glib.


Visual production i VISER BG - DR UM. SNEŽANA TRSTENJAK\n„ Visual Production “.\nDa bi se obezbedili što bolji uslovi za razvoj pedagoškog rada na polju animacije, VISUAL production je ostvario saradnju sa VIŠOM ELEKTROTEHNIČKOM ŠKOLOM u Beogradu, koja je raspolala modernom kompjuterskom opremom.\nU okviru rada “VISUAL Production”-a, u oblasti ANIMACIJE I MULTIMEDIJE,značajna I nezaobilazna saradnja je bila sa studentima VIŠE ŠKOLE ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA IZ Beograda,\nSaradnja se odvijala u mogućnosti sticanja praktičnih iskustava studenata VIŠER-a i sticanju referenci za pristupanje ULUPUDS-u. Studenti, su bili uključeni u projekte\nVisual production-a i u tom procesu, pored radnog iskustva, ostvarili su kontakte sa institucijama, poznatim i istaknutim autorima iZ OBLASTI umetnosti A SAMI OSTVARILI značajne rezultate na domaćim i međunarodnim takmičenjima.\nProjekti na kojima su članovi ateljea angažovani tiču se pre svega širenja ideja i svesti o potrebi poštovanja, zaštite i unapredjenja ljudskih prava i sloboda (filmovi “Duboko moje“, “Čovek i zmija“, “Par-nepar”), zatim priprema edukativne animirane serije koja se bavi problemima ekologije “Dobrivoje”, kao i projekat animirane serije “Mala Ekologija” koja se bavi vaspitanjem najmladjih.


OD 1. OKTOBRA TOPLI RADIJATORI Počinju PROBE daljinskog grejanja u Beogradu – OnlineVesti\nby admin September 25, 2020, 4:33 am 1.7k Views\nSistem daljinskog grejanja Beograda u potpunosti je spreman za predstojeću grejnu sezonu, svi neophodni remontni radovi privedeni su kraju i pre predviđenog roka, tako da će funkcionalne probe sistema daljinskog grejanja početi 1. oktobra i trajati do 10. oktobra, saopštile su “Beogradske elektrane”.\nIstaknuto je da je priprema sistema obuhvatala obimne radove na toplovodnim izvorima, toplovodnoj mreži i primarnim delovima toplotnih predajnih stanica, s obzirom da je sistem “Beogradskih elektrana” jedan od najvećih sistema za snabdevanje potrošača toplotnom energijom u Evropi sa 36 toplotnih izvora, odnosno 14 toplana i 22 kotlarnice, kao i oko 1.600 kilometara toplovodne mreže sa povratnim vodovima i više od 9.000 toplotnih predajnih stanica.\nU sklopu priprema za grejnu sezonu, “Beogradske elektrane” su ugovorile snabdevanje toplotnih izvora prirodnim gasom, koji je primarni energent i koji čini 96 odsto ukupne potrošnje, a nabavljeni su i svi ostali neophodni energenti, prenosi “Telegraf”.\nZbog toga “Beogradske elektrane” apeluju na korisnike da ne upućuju reklamacije Dispečerskom centru – Službi za prijem reklamacija, ukoliko im radijatori nisu topli, jer se pod funkcionalnim probama podrazumeva provera rada sistema u hladnom-dinamičkom režimu, a ne u režimu zagrevanja stambenog i poslovnog prostora.\nVIDEO: Beg iz zatvora sa sve radijatorom oko ruke


Srbija protiv Holandije u Kristalnoj dvorani\nFutsal reprezentacije Srbije i Holandije će odigrati prijateljsku utakmicu u Kristalnoj dvorani, u utorak, sa početkom u 19 časova.\nZrenjaninac Boba Rajčević će igrati za reprezentaciju Srbije na meču protiv Holandije\nUlaz je slobodan, a organizatori pozivaju naše sugrađane da u što većem broju dođu u “Kristalnu dvoranu” i u pravom sportskom ambijentu pruže podršku našoj selekciji pred početak novog ciklusa kvalifikacija za evropski šampionat.\nUtakmicu su na današnjoj press konferenciji održanoj u Gradskoj kući u Zrenjaninu najavili predsednik i trener KMF “SAS” Milivoj Batinica i generalni sekretar Sportskog saveza grada Zrenjanina Simo Salapura.\nFutsal reprezentacija Srbije je prvi put gostovala još 2003. godine, potom i dve godine kasnije, a poslednji put pre tri godine, kada su naši ljubitelji fudbala imali priliku, između ostalog, i da uživaju u majstorijama najboljeg futsal igrača sveta, Portugalca Rikardinja.\nRajčević u akciji\nDvomeč Srbija – Holandija, 31. oktobra u Novom Sadu i dan kasnije u Zrenjaninu, predstavlja generalnu probu naše reprezentacije pred start kvalifikacija za prvenstvo Evrope u Sloveniji, a ujedno i debi novog selektora Srbije Gorana Ivančića.\nKlub malog fudbala “SAS” tehnički je organizator meča u Zrenjaninu i Milivoj Batinica, koji je najzaslužniji za razvoj malog fudbala u Zrenjaninu, ističe da je iz tog kluba poteklo više državnih reprezentativaca.\n– Dolazi nam reprezentacija Holandije koja je na rang listi FIFE jedno mesto ispod Srbije – Srbija je četrnaesta, a Holandija petnaesta. Mislim da ćemo i ovoga puta prisustvovati jednom spektaklu u kom će, u reprezentaciji Srbije, nastupiti i dva naša sugrađanina: Slobodan Rajčević i Nikola Matijević. Sigurno da je čast biti domaćin reprezentaciji u bilo kom sportu, ovoga puta je to futsal, pripreme za utakmicu teku u najboljem redu i očekujem u utorak punu dvoranu, kao i uvek kada u Zrenjaninu igra futsal reprezentacija Srbije – kazao je Batinica.\nMilivoje Batinica i Simo Salapura\nGeneralni sekretar Sportskog saveza grada Zrenjanina Simo Salapura rekao je da je Savez jedan od suorganizatora ovog meča, u gradu koji ima dugu i bogatu tradiciju organizovanja velikih sportskih manifestacija i pozvao sve sugrađane, sportiste i sportske radnike, a posebno najmlađe ljubitelje sporta, da posete u utorak “Kristalnu dvoranu” i pokažu kako se voli i poštuje sport u Zrenjaninu.\nFutsal reprezentacija Srbije zvanično je četvrtoplasirana u Evropi, a za plasman na predstojeći Evropski šampionat, koji će se održati septembra naredne godine, boriće se u kvalifikacionoj grupi 5, sa aktuelnim prvakom Evrope, Španijom, selekcijom Poljske i pobednikom preliminarne runde grupe B u kojoj se nalaze Grčka, Moldavija, Vels i San Marino.\nTagovi FutsalHolandijaKristalna dvoranamali fudbalRajčevićsrbija\nAktivni radovi na uređenju Mužljanskog i Katoličkog groblja


Egipćani na ulicama povodom 100 dana od masakra u Kairu – Minber\nstu. 22, 2013 at 4:09 pm\nEgipćani na ulicama povodom 100 dana od masakra u Kairu\nVojnim udarom 3.jula svrgnuta je egipatska vlast sa predsjednikom Mohamedom Morsijem na čelu, a potom su počeli protesti protiv vojne uprave. Egipatske snage sigurnosti su 14. augusta oružanom intervencijom pokušale ugušiti proteste. Nakon klanjanja džuma-namaza danas su u Kairu započeli protesti „Masakr stoljeća“ povodom 100 dana od masakra na trgu Rabiatul Adevijje u kojem je živote izgunilo nekoliko stotina demonstranata, prenosi Anadolu Agency.\nNacionalni pokret protiv vojnog udara u Egiptu pozvao je „sve časne ljude” da se pridruže protestima i sjete se stotina onih koji su izgubili život u masakru koji je egipatska vojska počinila prije 100 dana.\nProtesti pod nazivom „Masakr stoljeća“ započeti su istovremeno u svim većim gradovima Egipta, a demonstranti se prisjećaju poginulih i osuđuju odgovorne za tragedije na kairskim trgovima Nahda i Rabiatul Adevijje.\nDemonstranti širom Egipta uzvikuju parole protiv egipatskog ministra odbrane Abdel Fattaha es-Sisija i privremene vojne vlasti u zemlji, a zajednički imenilac svih skupova također je i simbol „Rabia“, odnosno crni simbol četiri prsta na žutoj podlozi.\nNajviše pažnje privlače i veliki transparenti na kojima je ispisana poruka „Svi smo mi Rabia“.\nDemonstranti također poručuju da su protiv aktuelnih priprema za ustavne reforme koje vodi privremena vojna vlast.\nDemonstracije koje su danas počele najavljene su da će trajati sedam dana, a centralni skupovi će biti održani u nedjelju na trgovima Nahda i Rabiatul Adevijje u Kairu.\nKarzai želi odgoditi sigurnosni pakt sa SAD-om\nDjeca iz Konjević Polja kreću u školu u Sarajevu


“News Corp” beleži pad prihoda zbog smanjene tražnje za oglašavanjem\nMedijski gigant “News Corp”, koji je u vlasništvu Ruperta Mardoka, saopštio je da su prihodi u prethodnom tromesečju bili ispod očekivanja analitičara, usled pada potražnje za oglašavanjem u štampanim izdanjima.\nUkupni prihodi te kompanije pali su u drugom ovogodišnjem tromesečju 6,6 odsto u odnosu na isti period prošle godine, na 2,08 milijardi dolara. Analitičari su očekivali prihod od 2,10 milijardi dolara.\nPrihodi od oglašavanja, koji su najveći pojedinačni izvor prihoda za “News Corp”, u drugom ovogodišnjem tromesečju pali su 8,2 odsto, na 737 miliona dolara.\nIstovremeno, kompanija je zabeležila i neto gubitak od 430 miliona dolara, dok je godinu dana ranije u tom periodu poslovala s dobiti od 89 miliona dolara. Taj gubitak objašnjava se troškom od 464 miliona dolara povezanog s otpisom vrednosti u fiksnoj imovini njihovih britanskih izdanja.\nPrihodi od dela digitalnog poslovanja s nekretninama, odnosno REA grupe, oglašivačke kompanije za nekretnine u Australiji, porasli su u drugom ovogodišnjem tromesečju za 10 odsto, na 251 milion dolara, premašivši očekivanja analitičara od 243 miliona dolara.\n"Pretpostavljamo da će se nastaviti pad u štampanim izdanjima u fiskalnoj 2018. godini i stoga agresivno radimo na smanjivanju troškova", kazala je finansijska direktorka kompanije Susan Panuccio.\nProdaja štampanih izdanja, koja pada zadnjih 10 godina, po procenama kompanije za istraživanje medijskog tržišta “Magna Intelligence”, ove bi godine u SAD-u mogla biti smanjena za 13 odsto.\n“News Corp”, vlasnik “Wall Street Journal”-a i “Dow Jones Newswire”-a, već neko vreme smanjuje broj zaposlenih i sprovodi ostale mere rezanja troškova, a jača svoje digitalno poslovanje sa nekretninama.


Kampus Univerziteta u Ilinoisu\nU vrijeme pandemije COVID-19 mnogi fakulteti i univerziteti širom SAD bačeni su u vrlo nesigurne vode jer su bili prisiljeni da nastavu pretvore u onlajn kurseve istovremeno razmatrajući budućnost visokog obrazovanja nakon krize te problematična pitanja pada upisa i finansija, pišu svjetski mediji.\nPad upisa i prihoda\nPandemija nevjerovatnom brzinom mijenja visoko obrazovanje u Americi gdje se mnogi fakulteti i univerziteti suočavaju s padom upisa i nedostatkom finansijskih priliva, ukazuje Volstrit žurnal (The Wall Street Journal).\nKada se korona virus počeo širiti, visokoškolske ustanove su poslale studente kućama, i još uvijek niko ne zna hoće li se oni najesen vratiti u kampuse. Javne ustanove smanjenju budžete, a porodice se pitaju da li je vrijedno platiti privatnu školu ako će studenti pohađati nastavu preko interneta od kuće. Istovremeno, dodaje list, mnogi fakulteti i univerziteti smanjuju potrošnju zamrzavajući plate osoblja i zaustavljajući planove za izgradnju kampusa.\nVolstrit žurnal naglašava da za neke škole pandemija otkriva nedostatke u vlastitim poslovnim modelima jer su i prije krize mnogi koledži i univerziteti "trčali po margini", a oko 30 odsto njih pokazalo operativni deficit, ocijenila je agencija Modis investors servis (Moody's Investors Service).\nPrije pandemije, oko 100 od 1.000 privatnih fakulteta društvenih nauka u zemlji vjerovatno će se zatvoriti u narednih pet godina, predvidio je Robert Zemski (Zemsky), profesor diplomirane škole za obrazovanje na Univerzitetu Pensilvanija, u "Testu stresa na koledžu", knjiga objavljena u februaru. Sada kaže da bi se 200 tih škola moglo zatvoriti u sljedećoj godini.\nŠkole bi trebale očekivati pad upisa od 15 odsto narednog jeseni i pad prihoda od školarina, soba i pansiona i drugih usluga od 45 milijardi dolara, prema američkom Savjetu za obrazovanje, najvećoj zagovaračkoj grupi na koledžima i univerzitetima. Neki pak kažu da su te projekcije previše ružičaste, naglašava Volstrit žurnal.\nGubitak stranih studenata\nPotreseni ekonomskim teškoćama, brigom za zdravlje i neizvjesnošću oko otvaranja univerzitetskih kampusa čini se da veliki broj srednjoškolaca u SAD odlaže odluku o tome gdje ići na fakultet na jesen - ili hoće li uopšte ići, napisao je Njujork tajms (The New York Times) dodajući da mnogi univerziteti još ne daju tačne podatke ali da postoje jasni znakovi zabrinutosti zbog naglog pada upisa i izgubljenih prihoda.\nOd oko 700 univerziteta s rokom prihvata aplikacija 1. maja, produžili su rok studentima na još mjesec dana, rekla je Meri Bighem (Marie Bigham), osnivačica grupe za reformu prijema u koledž Aksept (Accepta). No, mnogi studenti kažu da ne žele donijeti odluku o fakultetu dok ne budu sigurni hoće li se kampusi ponovo otvoriti te kako nema smisla plaćati velike svote novca privatnim fakultetima ako će nastavu pratiti putem interneta od kuće.\nPandemija koju je izazvao korona virus desila se u vrijeme kada je američko visoko obrazovanje, koje zapošljava oko tri miliona ljudi širom zemlje, već trpjelo zbog brojnih finansijskih problema što je bila posljedica rastućih troškova školarina, zabrinutosti zbog studentskih dugova i sve manje populacije mladih, ističe Njujork tajms.\nOd sredine marta, kada su fakulteti naglo prekinuli aktivnosti u kampusu i prešli na onlajn učenje, škole su najavile gubitke u stotinama miliona dolara i poručile da federalni paket pomoći u iznosu od 14 milijardi dolara neće biti dovoljan za opstanak ustanova.\nFakulteti su posebno zabrinuti zbog gubitka stranih studenata koji su pod pritiskom ograničenja putovanja ili nevoljkosti da napuste svoje matične zemlje za vrijeme pandemije. Prošlog mjeseca je Američko vijeće za obrazovanje projiciralo da će se međunarodni upis ove jeseni smanjiti za 25 odsto. Obično su to studenti koji upisuju četvergodišnje studije, tako da će gubici biti višegodišnji, ističe njujorški list.\nAnkete među studentima\nKako su mnogi koledži produžili rok za apliciranje studenata za upis u narednu akademsku godinu mnoge porodice imat će vremena da razmotre novonastalu finansijsku situaciju, piše Ju-Es-Ej tudej (USA Today) ističući da nedavne ankete ukazuju da se veliki broj studenata također značajno preispituje oko obrazovnih planova.\nOtprilike 11 odsto učenika od ukupno 5.000 koje je anketirala Obrazovna mreža Strada izjavilo je da je otkazalo svoje obrazovne planove od izbijanja korona virusa. Oni koji planiraju dalje usavršavanje razmatraju programe certifikata ili kurseva vezanih za posao po potrebi umjesto tradicionalnih diploma.\nU drugom istraživanju, koje je provedeno prošle sedmice, 40 odsto potencijalnih studenata još nije uplatilo depozit na bilo koji fakultet. To je znatno veći postotak nego što je uobičejeno u ovo doba godine, rekao je Kreg Gebel (Craig Goebel), direktor Grupe za nauku i umjetnost, konsultantske firme za visoko obrazovanje, koja je anketirala 1.171 studenta.\nPored toga, oko 12 odsto onih koji su položili depozit, rekavši koledžima "da", reklo je da su se od tada predomislili da pohađaju četverogodišnji studij.\nGlavni razlog nesigurnosti studenata oko fakulteta se tiče nesigurnog statusa zaposlenja članova njihovih porodica. Ju-Es-Ej tudej dodaje da je nedavno objavljeno istraživanje NPR/PBS/Marist također otkrilo da je 50 odsto Amerikanaca izjavilo da je kriza izazvana širenjem korona virusa uticala na njihove lične finansije.\nKao i kod uticaja COVID-19 na udruženi marketinški sektor, njegovi efekti na fakultete i univerzitete su višestruki i prilično složeni. Bilo da se radi o području prijava i uplata, školarina, studentskih zajmova ili nastave, COVID-19 ostavlja značajne i možda trajne posljedice na fakultete i univerzitete, napisao je časopis Forbs (Forbes).\nFakulteti i univerziteti, kao i osnovne i srednje škole napravili su ogroman pomak prema internetskim i virtuelnim kursevima. Iako je sposobnost da se to brzo učini bila impresivna, efekti poučavanja i učenja veoma su pomiješani. Čak se i škole koje su imale održiv sistem internetskih kurseva prije krize, trude prilagoditi potpuno virtuelnom programu, naglašava Forbs dodajući da bi slabiji uspjeh studenata mogao uticati na smanjenje upisa u narednim semestrima.\nS druge strane, ističe časopis, pandemija COVID -19 može biti prilika za preispitivanje standardnih načina učenja i uvođenja modernijih metoda pružanja znanja studentima korištenjem prednosti tehnologije.\n"Nenamjerna posljedica ove pandemije je da će visoko obrazovanje postati znatno dostupnije dok univerziteti razmišljaju o tome kako da usmjere sve svoje programe na mrežu, uključujući savjetovanje, život studenata, razvoj karijere, itd", rekla je Gaidi Faraj, dekanica s univerziteta Afrikan lideršip (African Leadership).


Posle prvih KRITIKA, postavlje se i pitanje - koliko je LIBRA sigurna? - Bizlife.rs\nOva kriptovaluta mogla bi da promeni način na koji ljudi širom sveta troše i prebacuju novac, ali su se odmah nametnula pitanja poverenja u kompaniju ozloglašenu zbog zloupotrebe ličnih podataka, objavili su svetski mediji.\nLibra bi trebalo da funkcioniše kao ostale kriptovalute, od kojih je najpoznatija bitkoin, objašnjava agencija Asošiejted pres, ali ukazuje da postoje i bitne razlike, prenosi Radio Slobodna Evropa (RSE).\nKriptovalute su vrsta digitalnog novca koje koriste tehnologije enkripcije za sigurnost transakcija. Bitkoin i druge digitalne valute nemaju fizički oblik, već postoje kao niz digitalnih kompjuterskih kodova koji se čuvaju na umreženim računarima širom sveta. Istorija transakcija nekog bitkoina se čuva kao registar poznat kao blokčejn.\nFejsbukova libra će koristiti sistem blokčejna, ali za raliku od bitkoina, libru je podržalo nekoliko tradicionalnih finansijskih kompanija, poput Pejpala, Vize i Masterkarda. Takođe, u Libra grupu je već ušlo nekoliko kompanija koje će primati taj novac, između ostalih Lift, Uber i Spotifaj.\nKao i ostale kriptovalute, libre će se čuvati u digitalnim novčanicima i korisnici će moći da ih menjanju za tradicionalne valute. Za sada nije poznato kolika će biti provizija, ali Fejsbuk najavljuje da će biti niska.\nBitkoin i druge kriptovalute i dalje nisu u širokoj upotrebi, između ostalog zato što njihova vrednost znatno oscilira – sadašnjih 100 dolara u bitkoinima za mesec dana može vredeti 300 ili 2,5 dolara. S druge strane, vrednost libre će biti vezana za nekoliko tradicionalnih valuta kao što su dolar i evro.\nZa razliku od bitkoina, kojem se zbog decentralizovanog sistema verifikacije transakcija teško ulazi u trag, kod libre će verifikacije kontrolisati osnivačke kompanije Fejsbuk i Pejpal, a Fejsbuk će teoretski moći da prati novac do konkretne osobe.\nPrema oceni CNN-a, libra bi mogla fundamentalno da promeni globalne finansijske i platne sisteme.\nPristupačnost Fejsbuka mogla bi da omogući libri mnogo više korisnika od drugih kriptovaluta. Baza korisnika Fejsbuka od 2,4 milijarde je ogromna, čime će njeno korišćenje biti lakše od drugih digitalnih valuta.\nFejsbuk se, međutim, suočava s pitanjima transparentnosti i poverenja, ali, kako ukazuje Gardijan, nije samo to sporno – libra može da postane „nova globalna valuta“ i tako biti uvod u korporativnu megalomaniju Fejsbuka.\nMada Fejsbuk želi da smanji cenu prebacivanja novca, postavlja se pitanje da li je prikladan za vođenje globalne valute, budući da zbog kršenja privatnosi podataka i širenja lažnog sadržaja spada u kompanije kojima se najmanje veruje.\nOdgovor Fejsbuka je da će ta kompanija, na kraju, biti samo jedna od 100 članica Libra grupe, i da će nova operacija takođe primeniti provere prevare i pranja novca koje i banke moraju da primenjuju. Slediće ista pravila „poznavanja svog klijenta“, a podaci o transakcijama bez pristanka korisnika neće biti spojeni s Fejsbuk profilima.\nAli, kada je u pitanju Fejsbuk i njegova praksa u poslednjih nekoliko godina, onda dobre namere nisu dovoljne, piše Gardijan i podseća da je tu kompaniju američka Federalna komisija za trgovinu kaznila s pet milijardi dolara i da je pod istragom američkih tužilaca.\nVlade i finansijski regulatori proveli su protekle decenije pokušavajući da uvedu više transparentnosti u globalni finansijski sistem, navodi Gardijan i ističe da bi bilo apsurdno da se ti napori preokrenu u korist sna tehnološke firme o „globalnoj valuti“.\nZato je posao regulatora da osiguraju da Fejsbuk zaista bude u stanju da spreči da prljavi novac ne zarazi njegov izum i da tokovi novca u librama ne narušavaju finansijsku stabilnost, ocenjuje Gardijan.\nS druge strane, dok mnogi analitičari vide pokretanje nove kritpovalute kao moguću temeljnu promenu ne samo za Fejsbuk, već za čitav sistem finansijskih usluga kakve su sada poznate, Volstrit džurnal ocenjuje da sam Fejsbuk može više da izgubi nego da dobije od libre.\nUspeh libre će zavisiti od širokog prihvatanja za sada neisprobanog koncepta, ali i od pretpostavke da će korisnici obnoviti svoju veru u umrljani brend. Ipak, analitičari s Volstrita zasad su optimistični i neki procenjuju da bi kriptovaluta Fejsbuku mogla da donese 19 milijardi dolara prihoda do 2021. godine.\nLibrom upravlja konzorcijum kompanija, čime se donekle izbegava pitanje poverenja, ukazuje Volstrit džurnal. Ulog za učešće od 10 miliona deluje pametno smišljen, pošto je to džeparac za kompanije kao što su Masterkard i Viza, ocenjuje list, ali i ističe da je možda manje podrška, a više jeftin način da se ne propusti prilika.\nFejsbuk procenjuje da oko 1,7 milijardi ljudi širom sveta nema pristup globalnom finansijskom sistemu, a da milijardu ima mobilne telefone i skoro polovina milijarde internet pristup. Pristup toj populaciji je veliki mamac za članove Libra grupe, ocenjuje Volstrit džurnal, ali ističe da nisu jasne ekonomske mogućnosti – kako će Fejsbuk i drugi u grupi zarađivati novac.\nMeđu spornim pitanjima je nadzor regulatora, kao i mogućnosti za hakere, kriminalce i curenje podataka, što dalje može ugroziti ugled Fejsbuka, piše njujorški list.\nfejsbuk bitkoin kriptovaluta libra


Poslovnim umrežavanjem žena do benefita za sve - Fondacija 021 | neprofitna organizacija\nPočetna » Vesti » Poslovnim umrežavanjem žena do benefita za sve\nPrvim skupom pod nazivom „Umrežavanjem do razvoja“, koji je održan 4. februara u Kulturnoj stanici „Svilara“ u Novom Sadu, obeležen je početak saradnje Fondacije 021, Kolping društva Srbije i Unije poslodavaca Vojvodine koje će u budućnosti zajednički realizovati aktivnosti u oblasti ekonomskog osnaživanja i unapređenja položaja žena koje se bave preduzetništvom.\nNa prvom sastanku, koji je okupio oko 40 preduzetnica i žena koje tek planiraju da uđu u preduzetničke vode, govorilo se o značaju umrežavanja koje može da bude od pomoći daljem unapređenju položaja žena u preduzetništvu, a takođe je predstavljen program podrške za preduzetnice sa teritorije Vojvodine. Prisutne učesnice su imale priliku da diskutuju o ključnim preprekama i potrebama žena u preduzetništvu, ali i da čuju koje su mogućnosti za promenu trenutne situacije.\nKako je na početku skupa istakla direktorka Fondacije 021 Svetlana Tomov, ova organizacija se od 2014. godine zalaže za poboljšanje položaja žena i njihovo ekonomsko osnaživanje, i to kroz okupljanje, edukaciju, informisanje i umrežavanje preduzetnica, kao i poboljšanjem slike o ženi u medijima.\n„Najznačajniji rezultat za nas je to što smo omogućili poslovnu saradnju preduzetnica koje su se u ovom klubu upoznale, što smo stvorili prostor da se mogu obratiti jedna drugoj za poslovni savet i doprineli njihovom većem samopouzdanju i informisanosti, što sve doprinosi njihovom uspešnijem poslovanju” – istakla je Tomov, te izrazila uverenje da će Fondacija 021 umrežavanjem sa Kolping društvom Srbije i Unijom poslodavaca Vojvodine, odnosno Sekcijom za razvoj ženskog biznis liderstva, uspeti da unapredi prostor za umrežavanje žena u preduzetništvu i biznisu.\n„Verujem da ćemo koristeći resurse sve tri organizacije uspeti da podignemo lestvicu na kojoj se nalazi žensko preduzetništvo i da doprinesemo unapređenju i razvoju istog. Sve tri organizacije imaju svoje članice i tako se na još jedan način umrežavamo, a sa svojim aktivnostima komplementarne smo sa drugim organizacijama koje se takođe bave ženskim preduzetništvom i preduzetništvom uopšte”, objasnila je direktorka Fondacije 021.\nSkup je okupio žene koje se, između ostalog, bave poljoprivredom, ekonomijom, obrazovanjem, menadžerstvom, organizacijom, kreativnim i ručnim radovima, a svaka od njih je imala priliku da popuni anketu o realnim potrebama žena u poslu, te će se u skladu sa dobijenim rezultatima realizovati naredne diskusije i radionice.\nKolping društvo Srbije, kao jedna od karika u ovom lancu tri organizacije koje će ubuduće raditi na osnaživanju žena i razvoju njihovog biznisa, stavlja akcenat naekonomsko i socijalno jačanje žena na području Vojvodine. Kroz svoje edukativne i finansijske programe, Kolping pruža resurse od presudnog značaja za pokretanje i razvoj ženskog preduzetništva. Na sastanku je ispred Kolpinga govorila Slavica Ranisavljev Kovačev, koja se osvrnula na neophodnost podrške za preduzetnice.\n„Ušli smo u ovu ideju o umrežavanju sa željom da napravimo veći uticaj i promenu u zajednici, jer verujemo da je to moguće jedino ukoliko zajedno radimo. Ideja je da se međusobno podržimo, da u to uključimo informisanje, edukaciju i finansijsku podršku – da nudimo čitav paket mogućih usluga koje su usmerene isključivo ka ženama i koje im pomažu da se osamostale, osnaže i nadalje razvijaju svoje biznise” – kazala je Slavica, podsetivši da Kolping društvo Srbije nudi beskamatne pozajmice, a poslednji konkurs traje do 31. marta.\n„Ukoliko ste žena i imate preduzeće koje funkcioniše duže od godinu dana javite nam se da vidimo da li možemo da vas podržimo na finansijski ili neki drugi način” – pozvala je sve preduzetnice Slavica Ranisavljev Kovačev.\nUnija poslodavaca Vojvodine (UPV) broji oko 28 hiljada članova, a u okviru UPV-a od 2017. godine deluje Sekcija za razvoj ženskog biznis liderstva sa zadatkom da podrži učešće žena u preduzetništvu, upravljanju kompanijama i javnim poslovima. Upravo je aktivnosti Sekcije preduzetnicima na sastanku predstavila Marija Srdić, koja je tom prilikom iznela zvanične podatke o tome kako u proseku izgleda jedna preduzetnica, kakvo preduzeće vodi i sa kakvim preprekama se suočava.\nKako je istakla direktorka UPV-a Miljana Stojšić-Stojanovska, umrežavanje ove tri organizacije koje dele iste vrednosti, jeste primer i za same preduzetnice kako ono može da donese benefit i odlične rezultate.\n„Drago nam je što smo pronašli organizacije koje na temu ekonomskog osnaživanja razmišljaju na isti način kao mi. Želimo da to bude suštinsko ekonomsko osnaživanje, da radimo zaista prave projekte prvo ovakvog umrežavanja i podele iskustava, ali i da radimo na edukativnim radionicama gde bismo sva ona znanja za koja smo svi zajedno utvrdili da nedostaju preduzetnicama, mogli da pružimo ove godine. Smatram da će to biti fantastičan impakt na njihovo poslovanje, jer tačno znamo iz naših iskustava šta je ono što preduzetnicama fali i šta su to slabe tačke” – napomenula je Miljana.\nOve tri organizacije kroz zajedničko delovanje žele da doprinesu stvaranju otvorenog prostora za umrežavanje žena u preduzetništvu, za aktivnu diskusiju, sticanje praktičnih znanja i veština koje će ženama omogućiti da steknu realnu sliku o preduzetništvu, ali ih i osnažiti da dalje razvijaju svoje potencijale u biznisu. Upravo zbog toga će fokus budućih aktivnosti biti na razmeni znanja između žena sa višegodišnjim iskustvom i onih koje tek ulaze u sferu preduzetništva, kao i na razvoju ličnih veština koje su posebno važne za osnaživanje žena.\nTako je, kao nastavak započetih aktivnosti, u planu da se u martu organizuje trening za prodaju (praktične radionice o tehnikama i veštinama prodaje, pregovaranja i zaključivanja posla), zatim slede radionice o finansijskom vođenju poslovanja, kao i digitalnom marketingu.\n„Organizovaćemo i slične susrete koji će za teme imati i očuvanje mentalnog zdravlja, brigu o sebi, povećanju samopouzdanja, poslovnu komunikaciju i slično. Sve ove aktivnosti pratiće i serija podkasta sa ličnim primerima i pričama preduzetnica koji će biti emitovani na MultiRadiju i deljeni kao priče na sajtu i društvenim mrežama. Sigurna sam da će se na ovaj način podići motivacija i informisanost kod žena” – kazala je direktorka Fondacije 021 Svetlana Tomov.\nSkup „Umrežavanjem do razvoja” podržao je Razvojni fond AP Vojvodine i predstavnica fonda Jelena Trenkić. Ova organizacija nudi vrlo povoljne i pristupačne kreditne linije o kojima više možete pročitati ovde.\nFondacija 021 se zahvaljuje Razvojnom fondu AP Vojvodine na podršci i pomoći u realizovanju prvog sastanka namenjenog ženama preduzetnicama.\nTakođe se zahvaljuje svim učesnicama skupa i poziva ih da i dalje prate aktivnosti Fondacije 021 na društvenim mrežama i sajtu, te da iskoriste sve dostupne mogućnosti.\nAktivistkinje Udruženja Roma Novi Bečej pomažu ženama da izađu iz nasilja


Zvanično predstavljen i Chrome OS - Baguje.COM\nZvanično predstavljen i Chrome OS\nSaša Stefanović · 7. 12. 2010.\nU istom danu, na istoj konferenciji za novinare gde je predstavljen Chrome Web Store, predstavljen je i dugo očekivani Chrome OS. Potpuno novi operativni sistem Google kompanije.\nKao što smo najavljivali, Chrome OS je predstavljen, ali još uvek ništa od završene verzije. Kompletna verzija se očekuje sredinom sledeće godine, a do tada, Google je podelio nekoliko “test pilot” uređaja, tj. netbookova kompanijama sa kojima sarađuje i određenom broju odabranih ljudi širom planete. Sve u svrhu testiranja i dobijanja povratnih informacija o zahtevima korisnika, prijavama grešaka, iskustvima itd. Rečeno je da čekaju povratnu informaciju od korisnika koji će biti “zamorčići” ovog test pilot programa kako bi mogli da se fokusiraju na određene stvari u razvoju. Naravno, ovo ne znači da će razvoj da stane dok se informacije ne dobave, nego znači da priželjkuju da vide reakcije šireg auditorijuma. Ukoliko ste srećnik, možda vam se pojavi u Google Chrome brauzeru informacija da popunite formular kako bi vam poslali ovaj netbook sa Chrome OS instaliranim kako bi ga testirali, jer je to jedan od načina izbora korisnika za testiranje.\nU toku prezentacije je objašnjeno nekoliko stvari vezanih za ovaj operativni sistem, a ja ću pokušati da rezimiram najbitnije.\nBrzina je jedna od tri najbitnije stavke programerima koji rade na ovom operativnom sistem, druge dve su sigurnost i jednostavnost. Što se tiče brzine, još prošle godine je najavljeno da će sistem da se pokreće za 5-10 sekundi ! Da, od kada upalite računar, tj. stisnete “power” dugme, do mogućnosti da koristite Chrome OS u potpunosti vas deli pišljivih 5 sekundi. Naravno, ovo je moguće postići drugačijom arhitekturom koja će biti dostupna samo sa novim netbookovima koje možemo očekivati, kao što rekoh, sredinom sledeće godine.\nNe bih mnogo da detaljišem o ovome, ali zamislite da je ceo vaš računar samo vaš veb brauzer tj. Google Chrome. Nema potrebe da se instaliraju drajveri, stavlja antivirus, zaštita, firewall, dodaci, plugini (pdf, flash, mp3 program, program za filmove) bilo šta na šta smo do sad navikli. Jednostavno, podešavanje sistema ne predstavlja nikakav problem. Ukoliko znate da podesite Google Chrome, znaćete da podesite i Chrome OS. Ukratko, Chrome OS je operativni sistem baziran na Google Chrome web brauzeru.\nŠto se tiče sigurnosti, mogu da tvrdim, kao što tvrde i programeri ovog operativnog sistema da će, kada izađe, biti najsigurniji operativni sistem ikada izdat. U detalje je objašnjeno kako sve funkcioniše i zašto mogu to da tvrde. Opet da skratim, postoji nekoliko nivoa zaštite koju bi zlonamerni ljudi morali da prođu, i gotovo je nemoguće proći svaku od njih i doći do bitnih korisničkih informacija. Svaki nivo je posebno zaštićen takozvanim “sandboxom”, gde je svaka bitna komponenta sistema posebno ograđena od ključnog dela sistema koji je opet posebno zaštićen. Komplikovano i za objasniti, pa ne bih da detaljišem, možda uskoro napišem post posebno o toj temi jer ima šta da se piše.\nDruga vrsta sigurnosti je automatski update tj. osvežavanje celokupnog sistema. Korisnik neće morati ništa da radi kako bi uvek i u svakom trenutku koristio poslednju verziju operativnog sistema. Kako je najavljeno, postojaće 4 izdanja Google Chrome OS-a, isto kao što postoje i na Google Chrome web brauzeru, dakle stabilna, beta, developer i canary (kanarinac).\nNaravno, kao i svaki drugi operativni sistem, i Chrome OS će podržavati mogućnost upotrebe sistema preko više korisnika. Jednostavnom prijavom sa (za sada samo Google, a uskoro mnoštvo drugih, možda čak i Facebook) korisničkim nalogom, svakom korisniku se kreira jedinstveno okruženje koje može da podešava po svojoj volji. Od menjanja teme, dodavanja ekstenzija i aplikacija, pa sve do sačuvanih lozinki itd. Sve se kriptovano sinhronizuje na guglove cloud servere, i prijavom na bilo kom drugom uređaju se podaci vraćaju nazad. Dakle, Chrome OS je sinhronizovan sa Google Chrome brauzerom i obratno.\nŠto se cene tiče, sam operativni sistem je besplatan, a da bi ga koristili na uređaju koji je napravljen isključivo za njega ćemo morati sačekati sredinu 2011. godine kada će proizvođači Samsung i Acer objaviti svoje netbookove, a sa njima naravno i cene.\nOznake: brzinaoperativni sistem\nFirefox 3.7 će imati tabove na vrhu\n24. Apr, 2010.\nSledeći članak Praznične teme za Windows 7\nPrethodni članak Google predstavio Chrome Web Store


Poljska: Mogli bismo postati žrtve antagonizma Zapada i Rusije - 15.12.2019, Sputnik Srbija\nPokušaji da se od Rusije napravi neprijatelj mogli bi imati negativne posledice za Poljsku, izjavio je šef kabineta predsednika ove zemlje Kšištof Ščerski u... 15.12.2019, Sputnik Srbija\nevropa, svet, vesti, nato, poljska\n„Kao zemlja-sused Rusiji nikada nećemo insistirati na antagonizmu u odnosima između Zapada i Rusije, jer bismo tada mogli postati žrtve tog antagonizma“, naglasio je Ščerski, komentarišući reči predsednika Poljske Andžeja Dude da Varšava ne smatra Moskvu neprijateljem, ali da je Rusija „sused sa kojim se Alijansa ne slaže u svemu“.\nOn je, takođe, podsetio da je na samitu NATO-a u Londonu predsednik Francuske Emanuel Makron pozvao Varšavu da preispita odnose sa Moskvom, ali da francuski lider nije uspeo da utiče na Dudin stav, naglasio je Ščerski.\nOn smatra da Poljska ima „ograničene“ mogućnosti za diplomatiju, kao i mogućnosti za dijalog sa Rusijom.\n„Ruska politika može da se promeni, ona može da otvori put ka širem dijalogu, ali za to će biti potrebno da se promene uslovi. Pre svega, da se odstupi od politike sile u regionu“, zaključio je on.\nSâm predsednik Poljske priznao je nakon sastanka sa Makronom da su sa Moskvom neophodni pregovori, pošto je „Rusija sused i Rusija je partner“.\nMoskva je više puta izjavljivala da ni za koga ne predstavlja pretnju, ali da neće zanemariti dejstva koja su potencijalno opasna po njene interese.


PREDSTAVLJEN PROGRAMA EVROPSKE UNIJE ZA LOKALNI RAZVOJ I ZAPOŠLJAVANJE\nMinistar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju u Vladi Republike Srpske, Zlatan Klokić prisustvovao je, 17. marta 2016. godine, predstavljanju novog Programa Evropske unije za lokalni razvoj i zapošljavanje u zgradi Delegacije EU u Sarajevu.\nDelegacija EU u BiH predstavila je u Sarajevu novi Program EU za lokalni razvoj i zapošljavanje vrijedan 19 miliona evra sa ciljem poboljšanja životnog standarda, pružanja prilika za zapošljavanje i poboljšanje kvaliteta života građana u područjima sa velikim procentom izbjeglica, povratnika i raseljenih lica kao i u područjima koja su bila pogođena poplavama u maju 2014. godine.\nProjekat je predstavljen u zgradi Delegacije EU u Sarajevu, a prisutnima su se osim ministra za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske Zlatana Klokića obratili šef Delegacije Evropske unije u BiH i specijalni predstavnik EU ambasador Lars-Gunar Vigemark te premijer Federacije BiH Fadil Novalić.\n"Uspostavljanje Fonda solidarnosti Republike Srpske kao i programa EU sanacije od poplava donijelo je sinergetske efekte oporavka u poplavljenim područjima i zato se iskreno se nadamo da će aktivnosti novog Programa lokalnog razvoja i zapošljavanja, u svim svojim segmentima biti sprovedene u saradnji sa nadležnim institucijama Republike koje se u tom smislu stavljaju na raspolaganje u sprovođenju ovog, za Republiku Srpsku, važnog programa", naglasio je ministar Klokić u svom obraćanju.\nU okviru Programa sprovodiće se tri projekta posredstvom partnerskih organizacija GIZ, ILO i UNDP koje su predstavile svoje planirane aktivnosti na realizaciji tih projekta, te će u naredne tri godine, raditi na poboljšanju životnog standarda, poboljšanju socijalne inkluzije kao i na stvaranju mogućnosti za zapošljavanje.\nŠef Delegacije Evropske unije u BiH i specijalni predstavnik EU ambasador Lars-Gunar Vigemark rekao je kako se ovaj projekat oslanja na Program EU za oporavak od poplava, koji je pozitivno uticao na život više od 610.000 ljudi ugroženih poplavama u BiH te dodao da je suština programa omogućiti otvaranje više radnih mjesta, osigurati kvalitetnija radna mjesta u lokalnim zajednicama koje su bile teško pogođene poplavama od prije dvije godine, ali takođe i na područjima koja imaju interno raseljena lica, izbjeglice i druge ugrožene kategorije stanovništva.\nIzvor: Vebsajt Ministarstvo za ekonomske odnose i regionalnu saradnju, 17.03.2016.


Mjesec kulturnog nasljeđa u Muzeju Hercegovine\nČast nam je i zadovoljstvo pozvati Vas da, pod sloganom „Naše nasljeđe: gdje prošlost susreće budućnost“, zajedno obilježimo Evropsku godinu kulturnog nasljeđa u Muzeju Hercegovine Trebinje, u toku septembra mjeseca ove godine.\nDani evropskog nasljeđa su najčešće proslavljani participativni kulturni događaj koji dijele građani Evrope. Pokrenut 1985. godine u Francuskoj, program je organizovan kao zajednička inicijativa Savjeta Evrope i Evropske unije od 1999. godine.\nSvih 50 evropskih država, strana u Evropskoj kulturnoj konvenciji, aktivno uključuju sve nivoe vlasti, regionalne i lokalne vlasti, civilno društvo, privatni sektor i hiljade volontera u zajedničkom poduhvatu promovisanja razumijevanja kulturne raznovrsnosti, lokalnih vještina i tradicija, arhitektonskih stilova i umjetničkih djela koji čine dio evropskog nasljeđa. Stvaranje klime u kojoj se stimuliše zahvalnost bogatog mozaika evropskih kultura dovelo je do zajednice koja radi skladno kako bi ohrabrila inkluzivna društva u Evropi i izvan svojih nacionalnih granica.\nOve godine Dani Evropskog nasljeđa odvijaju se u okviru jedinstvene tematske Evropske godine kulturnog nasljeđa 2018, pod nazivom: Gdje se prošlost susreće sa sadašnjošću, a koju organizuje Evropska komisija. Namjera godine je podizanje svijesti o socijalnom i ekonomskom značaju kulturnog nasljeđa i proslavljanju evropskog kulturog bogatstva i raznovrsnosti.\nProgram bilježavanja Evropske godine kulturnog nasljeđa u Muzeju Hercegovine Trebinje:\n7. septembar 2018. godine u 19.00 časova\nIzložba ''Inicijali iz Miroslavljevog jevanđelja'' Radovi učenika srednjih škola nastalih na likovnoj koloniji “KOLCE 2018” koju su vodili akademski slikari Nina Lojović-Milinić, Dražen Milić i kustos pripravnik Stanka Jokanović, arheolog, Muzej Heregovine Trebinje\n7, 14. i 21. septembar 2018. godine u 17.00 i 18.00 časova\nIzložba ''Atanasije Popović - sedamdeset godina od smrti prvog akademskog slikara Trebinja''\nStručno vođenje i predavanje: kustos Tamara Rajković, istoričar umjetnosti, Muzej Hercegovine Trebinje\n15. septembar 2018. godine u 12.00 časova\n''Upoznajmo kulturno nasljeđe''\nMuzejska radionica za djecu osnovnih škola posvećena slikaru Atanasiju Popoviću\nRadionicu vodi: kustos Tamara Rajković, istoričar umjetnosti, Muzej Hercegovine Trebinje\n20. septembar 2018. godine u 19.00 časova Atanasije Popović – Život i djelo, Predavanje kustosa Tamare Rajković, istoričara umjetnosti\n22. septembar 2018. godine u 11.00 časova\nU okviru manifestacije Ćorovićevi susreti pisaca i istoričara 2018. SPKD Prosvjeta Bileća i Muzej Hercegovine Trebinje organizuju:\n"Slikar Stevan Todorović (1832 - 1925)"\nPredavanje Nikole Kusovca, istoričara umjetnosti\nPredstavljanje 59. broja časopisa Nova Zora - urednik prof. dr Miloš Kovačević i\nZbornika radova sa okruglog stola o Branku Brđaninu Bajoviću - priređivač prof. dr Jovan Delić\n24. septembar 2018. godine u 20.00 časova\nIzložba “Doba viteštva - oružje i oklopi srednjovjekovnih ratnika“\nAutor izložbe: viši kustos Janko Vračar, istoričar, Muzej Republike Srpske, Banjaluka\n29. septembar 2018. godine u 20.00 časova\n“Stari grad Trebinje - arheološka istraživanja i zaštita kulturnog nasljeđa''\nPredavanje i prezentacija: kustos Ivana Grujić, arheolog, Muzej Hercegovine Trebinje\nApel građanima - Zaštite imovinu van grada