Šta je organizaciona kultura?\n‚‚Organizaciona kultura“ je termin koji je postao važan deo rečnika svake organizacije i važna karakteristika kada se govori o organizaciji kako sa zaposlenima tako i sa klijentima. Međutim, često se pogrešno tumači njeno pravo značenje, način funkcionisanja i njen uticaj na učinak organizacije.\nU Human Synergistics-u ‚‚kulturu“ definišemo u organizacionom kontekstu kao osnovne pretpostavke, zajedničke vrednosti i verovanja koja određuju način na koji se članovi organizacije ponašaju i ophode jedni prema drugima i način na koji pristupaju svojim poslovima. Takve norme i očekivanja oblikuju način razmišljanja članova organizacije o tome kako treba da se ponašaju da bi se ‚‚uklopili“, ‚‚završili posao“ i ponekad jednostavno ‚‚preživeli“.\nNa kulturu organizacije utiču različiti faktori, među kojima je i ponašanje lidera organizacije. Kako bi pomogao organizacijama da efektivno mere svoju kulturu, direktor Human Synergistics-a i renomirani akademik Dr. Robert A. Cooke je razvio model Kako kultura funkcioniše 1997. godine. Ovaj model identifikuje 31 uzročni faktor (raspoređene u pet kategorija), koji su odgovorni za oblikovanje kulture i koji pomažu organizaciji da sa svoju trenutnu kulturu pretvori u željenu kulturu.\nModel ilustruje veze između ovih Uzročnih faktora i trenutne operativne kulture organizacije, zajedno sa Ishodima kulture na individualnom, grupnom i organizacionom nivou.


G Shock predstavio sat za vatrogasce - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nG Shock kompanija poznata je po svojim otpornim satovima koji su verovatno najizdržljiviji na svetu. Ovi satovi mogu da se bace sa neverovatnih visina, da se pregaze kamionima, da se udaraju čekićima i opet mogu da izdrže sve i da precizno rade. Zbog toga ljudi koji se bave opasnim poslovima obično kupuju ove satove, jer znaju da ih oni nikada neće izneveriti.\nMeđutim, jedina stvar koja je mogla da ošteti ove satove bila je vatra i na to su se žalili vatrogasci. Vatrogasci koji su bili na terenu rekli su da su ekstremni uslovi njihovo posla bili fatalni i za najjače G Shock satove. Zbog toga je ova kompanija predstavila novu seriju Mudmaster satova koji su otporni na plamen.\nOvi satovi mogu da izdrže neverovatno visoke temperature i da pritom nastave sa radom i ne gube svoj oblik. Ovi satovi kreirani su sa namerom da pomognu vatrogascima da u najtežim trenucima mogu da vide koliko je sati i da iskoriste ovaj sat. Vreme je vatrogascima od velikog značaja, jer su samo sekunde dovoljne da se zarobljeni građani poguše u svojim stanovima, zato vatrogasci moraju pratiti vreme u svakoj situaciji.\nMudmaster je savršeni sat za ekstremne uslove i pomoćiće svima koji rade opasne poslove da uvek imaju uvid koliko je sati.\nTačan naziv ovog sata je G Shock Mudmaster GG – B1000 i uskoro će se naći u prodaji, a cena tek treba da bude objavljena.


Železnice Srbije: Saobraćaj vozova se odvija nesmetano - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Železnice Srbije: Saobraćaj vozova se odvija nesmetano\nPutnički železnički saobraćaj na teritoriji Srbije danas se odvija bez zastoja i nema nikakvih poremećaja u funkcionisanju saobraćaja, saopštilo je preduzeće „Infrastrukture železnice Srbije“.\n2Piše: Beta 13. aprila 2019. 13.19 Izmenjeno: 17. aprila 2019. 04.03\n„Ni jedan voz na srpskim prugama danas nije zaustavljen i svaka drugačija informacija predstavlja insinuaciju i zlonamerna je“, piše u saopštenju.\nDodaje se da je zabeleženo samo kašnjenje od deset minuta ulaska voza koji je iz Niša putovao za Preševo, a kasnio je pri dolasku u stanicu Vrnjačka Banja.\nU Beogradu će danas u 15 časova ispred Doma Narodne skupštine početi protest protiv aktulene vlasti „Svi kao jedan – Jedan od pet miliona“.\n1 od 5 miliona, građanski protesti, zeleznice srbije\nDa li se u 2020. mogu očekivati nove redovne demonstracije širom Srbije?\nŠesnaesti protest u Užicu: Nastavlja se borba do pobede (FOTO)\nSrba Voz kaže:\n13. aprila 2019. u 14.08\nKakve veze ima infrastruktura železnice Srbije sa vozovima, jedino da se dodvore 1 od 5 miliona … Preduzeće Srbija Voz se bavi organizacijom i prevozom putnika. Ovo je ishitrena izjava rukovodstva Infrastrukture železnice Srbije.\n14. aprila 2019. u 09.20\nNije izjava ishitrena već naređena. Železnički saobraćaj u Srbiji ne funkcioniše odavno a poslednjih par godina je katastrofalan. Svi koji su planirali da pođu do Beograda morali bi da krenu dva dana ranije (ili peške) da bi stigli na vreme …


Ron Paul: Sankcije protiv Irana su objava rata toj zemlji - Klix.ba\nRon Paul: Sankcije protiv Irana su objava rata toj zemlji\n30.12.2011. u 19:48\nSankcije protiv Irana su objava rata i mogle bi da dovedu do pravog rata, izjavio je u petak republikanski kandidat za predsjednika SAD-a Ron Paul, poznat po svojim izolacionističkim i neintervencionističkim stavovima u vanjskoj politici.\nOn je dodao i da bi najavljena blokada Hormuškog moreuza koji Persijski zaliv povezuje s Arapskim morem, odnosno Indijskim okeanom, bila logična mjera kojoj bi Iran bio primoran da pribjegne u slučaju američkih sankcija na iransku prodaju nafte.\nKroz moreuz Hormuš prolazi oko 17 posto svjetske nafte ili oko 15,5 miliona barela dnevno, pa bi iranska blokada ozbiljno pogodila svjetsko tržište.\nKongresmen iz Teksasa smatra da bi Amerika trebalo da gleda svoja posla i da onda ne bi bilo prijetnje novim ratom.\n- Ako dođe do zatvaranja Hormuša, sve bi moglo da se svali na naša pleća. Šta ako se cijena nafte duplira u sljedećih mjesec-dva, rekao je Paul pristalicama okupljenim na predizbornom skupu u Ajovi.\nRepublikanski predsjednički kandidati prethodnih dana oštro su napali Paula zbog njegovih stavova u vezi s američkom vanjskom politikom.\nGlavni suparnici Mitt Romney i Newt Gingrich smatraju da bi Paulova izolacionistička i neintervencionistička politika mogla da šteti interesima SAD-a.\nTeksaški kongresmen, međutim, smatra da se tom politikom vraća korijenima Republikanske partije i da je potrebno riješavati probleme nezaposlenosti i prevelike administracije u Washingtonu, a ne izvoditi vojne intervencije širom svijeta.\nPrvi preliminarni izbori u Ajovi 3. januara, pokazaće ko ima naklonost republikanskih glasača, a prema posljednjim anketama vodi se "mrtva trka" između Paula i bivšeg guvernera Masačusetsa Mitta Romneyja.


TotalCar.rs » Najava Porsche-ovog hibrida u Ženevi\nhibrid, novo, Porsche\n0 komentara 3727 pregleda\nSudeći po najavi novog električnog modela na ovogodišnjem ženevskom salonu automobila, Porsche pliva sve dublje i dublje u hibridnim vodama. Kako navode iz ove kompanije, vozilo koje nameravaju predstaviti na pomenutom salonu automobila biće kompletan hibrid. Porsche kaže da je ohrabrenje za najavu još jednog automobila na baterije proisteklo iz uspeha hibridnog Cayenne-a S, kao i čitava gomila trkačkih automobila koje je ovaj proizvođač prikazao u poslednje vreme. Najsvežiji od njih je 918 RSR hibrid, koji je svoj debi imao na Salonu automobila u Detroitu januara ove godine. Ipak, to nije jedino vozilo na baterije sa logom ove kompanije.\nPorsche je vrlo upečatljivo najavio 911 GT3 R hibrid na trkačkim stazama Evrope prošle godine, a prethodnik 918 RSR modela – 918 Spyder koncept – pomogao je da se Porsche definitivno pronađe kao proizvođač hibridnih automobila.\nNeimenovani Porsche-ov hibrid nije jedina novina ove kompanije koju ćemo imati prilike da upoznamo na pomenutom salonu. Kako bi zainteresovali sve fanove ovog brenda, najavili su i prikazivanje (inače nedavno prikazanog) Cayman R-a, kao i crnih izdanja 911 i Boxter-a.\nMazda RX-9 u prodaji najkasnije do 2020.\nDeca su ta koja biraju vaš novi auto\nOve godine veća briga za motocikliste


Izmene Zakona o porezu na dobit i nova obavezu za rezidentna pravna lica\nRezidentna pravna lica imaju novu zakonsku obavezu\nNova obaveza rezidentnim pravnim licima\nIzmene i dopune Zakona o porezu na dobit propisuju novu obavezu rezidentnim pravnim licima.\nJanuar 16, 2020 » Pkf Srbija » Novi zakon o porezu na dobit\nNarodna skupština Republike Srbije je u decembru 2019. godine usvojila Zakon o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica kojim se, između ostalog, propisuje obaveza rezidentnim pravnim licima, koji se smatraju krajnjim matičnim pravnim licima međunarodne grupe povezanih pravnih lica, da podnose godišnji izveštaj o kontrolisanim transakcijama koje se odvijaju u okviru grupe.\nOsnovni razlog za uvođenje obaveze dostavljanja godišnjeg izveštaja\nBEPS akcioni plan 13\nGodišnji izveštaj o kontrolisanim transakcijama međunarodne grupe\nPojam međunarodne grupe povezanih pravnih lica\nPojam krajnjeg matičnog pravnog lica međunarodne grupe\nPotreba stvaranja uslova za usklađivanje poreskih propisa Srbije sa aktivnostima OECD-a kojima se u sistem međunarodnog oporezivanja uvode nova pravila.\nOECD je u oktobru 2015. godine objavila konačan BEPS (Base Erosion and Profit Shifting) akcioni plan koji sadrži 15 aktivnosti donetih u cilju sprečavanja erozije poreske osnovice i premeštanja dobiti u zemlje sa niskom ili nepostojećom poreskom stopom – u kojima se ekonomska aktivnost uopšte ne odvija ili se odvija u malom obimu.\nPočetkom 2018. godine Srbija je postala član Inkluzivnog okvira BEPS-a → preuzeta je obaveza usklađivanja poreskih propisa Srbije sa minimalnim standardima BEPS akcionog plana.\nTransferne cene su prepoznate kao jedna od najrizičnijih oblasti međunarodnog oporezivanja u BEPS akcionom planu OECD-a\nBEPS akcioni plan 13: Dokumentacija o transfernim cenama i Country-by-Country izveštavanje – jedan od minimalnih standarda BEPS akcionog plana.\nUspostavlja pravila u vezi sa pripremom dokumentacije o transfernim cenama sa ciljem unapređenja transparentnosti za poreske uprave širom sveta, uzimajući u obzir i troškove koje kompanije snose u vezi sa njihovom usklađenošću sa navedenim pravilima.\nUspostavljena pravila obuhvataju zahtev da multinacionalne kompanije dostavljaju svim relevantnim poreskim organima neophodne informacije o njihovim globalnim alokacijama dobiti, ekonomskim aktivnostima i plaćenim porezima u zemljama u kojima obavljaju poslovanje.\nBEPS akcioni plan 13 utvrđuje troslojni pristup dokumentaciji o transfernim cenama:\nMaster File (MF) – informacije o grupi kao celini;\nLocal File (LF) – detaljne informacije o interkompanijskim transakcijama obveznika;\nCountry-by-Country Report (CbCR) – pregled raspodele dobiti, poreza i ekonomskih aktivnosti i pregled svih članica grupe po poreskim jurisdikcijama.\nPropisuje se obaveza rezidentnim pravnim licima, koji se smatraju krajnjim matičnim pravnim licima međunarodne grupe povezanih pravnih lica, da podnose godišnji izveštaj o kontrolisanim transakcijama koje se odvijaju u okviru grupe.\nObaveza podnošenja godišnjeg izveštaja o kontrolisanim transakcijama će postojati pod određenim uslovima – Ministar finansija će pravilnikom bliže urediti uslove i način podnošenja godišnjeg izveštaja.\nRezidentni obveznik – krajnje matično pravno lice grupe će godišnji izveštaj podnositi Poreskoj upravi najkasnije u roku od 12 meseci od isteka poslovne godine za koju se dostavlja godišnji izveštaj.\nPredlog Zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji uvodi obavezu dostavljanja godišnjeg izveštaja o kontrolisanim transakcijama grupe, je 18.10.2019. godine dostavljen Narodnoj skupštini RS na razmatranje → usvajanje Zakona se očekuje u prvoj polovini decembra 2019. godine.\nObaveza dostavljanja godišnjeg izveštaja o kontrolisanim transakcijama grupe će biti u primeni počev od utvrđivanja poreza na dobit za 2020. godinu.\ngrupa lica koja su međusobno povezana po osnovu vlasništva ili kontrole u smislu MRS, odnosno MSFI; i\nčiji je ukupni konsolidovani prihod, iskazan u konsolidovanim finansijskim izveštajima za period koji prethodi periodu za koji postoji obaveza pripreme godišnjeg izveštaja, najmanje 750 miliona evra u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu NBS na dan usvajanja konsolidovanih finansijskih izveštaja; i\nčija jedna ili više članica ima obavezu da sastavlja, prikazuje, dostavlja i obelodanjuje konsolidovane finansijske izveštaje u skladu sa MRS, odnosno MSFI, ili bi tu obavezu imala kada bi bila pravno lice čijim akcijama se trguje na regulisanom tržištu u Srbiji ili izvan Srbije; i\nu kojoj je najmanje jedno pravno lice rezident druge poreske jurisdikcije u odnosu na ostale članice međunarodne grupe, ili je najmanje jedno pravno lice rezident jedne poreske jurisdikcije a podleže oporezivanju u drugoj poreskoj jurisdikciji po osnovu poslovanja preko stalne poslovne jedinice\nKrajnjim matičnim pravnim licem se smatra pravno lice – članica međunarodne grupe, ukoliko:\nneposredno ili posredno, nad jednim ili više pravnih lica, članica međunarodne grupe, ima vlasništvo ili kontrolu koja stvara obavezu pripreme, sastavljanja, prikazivanja, dostavljanja i obelodanjivanja konsolidovanih finansijskih izveštaja u skladu sa zahtevima MRS, odnosno MSFI, odnosno, koje bi takvu obavezu imalo kada bi bilo pravno lice čijim akcijama se trguje na regulisanom tržištu u Srbiji ili izvan Srbije, i\nne postoji drugo pravno lice unutar međunarodne grupe koje ima neposredno ili posredno vlasništvo ili kontrolu nad tim licem, i koje ima prethodno navedenu obavezu u vezi sa postupkom sačinjavanja konsolidovanih finansijskih izveštaja.\nGodišnji izveštaj o kontrolisanim transakcijama grupe će se dostavljati za poslovnu godinu krajnjeg matičnog pravnog lica, za koju to lice ima obavezu da priprema finansijski izveštaj.


Đukanović: Finansijski sistem pokazao stabilnost - preduzetnica.me\nPočetna»Kolumne»Biznis i Ekonomija»Đukanović: Finansijski sistem pokazao stabilnost\nĐukanović: Finansijski sistem pokazao stabilnost\nCrnogorski finansijski sistem do sada je pokazao stabilnost, ali porast ekonomske aktivnosti i investicija presudno utiče na dinamiku prevazilaženja posljedica krize.\nTo je ocijenjeno tokom razgovora predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića sa izvršnim direktorom i članom borda direktora Svjetske banke Koenom Davidsom i izvršnim direktorom i članom borda direktora Međunarodnog monetarnog fonda Paulom Hilbersom.\nKako se navodi u saopštenju Đukanovićevog kabineta, oni su tokom razgovora putem video-linka, razmijenili mišljenja o aktuelnim ekonomskim i političkim zbivanjima u Crnoj Gori.\nTakođe, razgovarano je oko projekata i iskustava koje ove dvije međunarodne finansijske institucije realizuju ili pripremaju u zemljama koje se bore sa posljedicama pandemije, piše rtcg.me.\nDavids je upoznao Đukanovića sa procesom izrade nove strategije Svjetske banke za Crnu Goru i projekcijama ekonomskog oporavka, dok je Hilbers istakao značaj procesa imunizacije i izrazio očekivanja da će ekonomski oporavak biti brz.\nGovoreći o održivosti javnih finansija, predsjednik Đukanović potvrdio je sagovornicima da Crna Gora na vrijeme i u cjelosti izmiruje obaveze prema svim povjeriocima.\n„Zaključeno je da je finansijski sistem u Crnoj Gori do sada pokazao svoju stabilnost, ali i da porast ekonomske aktivnosti i investicija presudno utiče na dinamiku prevazilaženja posljedica krize izazvane pandemijom, te da ukupne ekonomske politike moraju biti usmjerene ka strateški važnim sektorima za Crnu Goru. U ovom procesu Crna Gora može očekivati podršku Svjetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda“, saopšteno je iz Đukanovićevog kabineta, nakon razgovora.\nPrethodni PostIndeksi blago pali uoči izvještaja o inflaciji\nSljedeći Post Medojević: Privremeno finansiranje neustavno i nezakonito


Parafiskalni nameti su najveća prepreka ekonomskom razvoju i povećanju plata u privredi – Razgledaj\nParafiskalni nameti su najveća prepreka ekonomskom razvoju i povećanju plata u privredi\nNi Japanci ovo ne bi mogli izdržati\nU Kantonalnoj privrednoj komori Tuzla održana je redovna sjednica Odbora Udruženja za trgovinu, ugostiteljstvo i turizam Kantonalne privredne komore Tuzla na kojoj su razmatrane inicijative za smanjenje parafiksalnih nameta privredi. Radi se o nametima koji privredu opterećuju sa 200 % , a na različitim nivoima postoji čak oko tri hiljade različitih nameta.\nNajveća kočnica privrednog razvoja u BiH su parafiskalni nameti. Sa cjelokupnom analizom i prijedlozima za ukidanje i smanjenje parafiskalnih nameta urađen je dokument na nivou Kantonalne privredne komore Tuzla. U okviru svih komorskih udruženja nastojat će se doći do kvalitetnijih rješenja, organizovat će se rasprave na kojima će doći do dopuna i izmjena tog dokumenta kako bi u konačnici bio što kvalitetniji i kako bi njegova provedba dala pozitivne rezultate. Očekivanja privrednika su pozitivna a dokument bi mogao da bude i pokretač za olakšice u privredi u Tuzli, Tuzlanskom kantonu i šire.\nUdruženje za trgovinu, ugostiteljstvo i turizam je prvo komorsko Udruženje koje ulazi u ovu raspravu. Svoj doprinos dali su i predstavnici Ministarstva za trgovinu, turizam i saobraćaj, te Ministarstva za privredu TK.\nPo riječima Mirsada Gluhića, ministra za trgovinu, turizam i saobraćaj u Vladi Tuzlanskog kantona, značajno je razgovarati sa privrednicima iz prve ruke, u direktnom kontaktu definirati probleme koji opterećuju privredu i doći do najboljih rješenja.\n– „Moramo stvoriti uslove, ambijent, kako bi unaprijedili postojeći nivo privređivanja, podstakli razvoj privrede, nove iskorake i omogućili dolazak stranih investitora. Nameta našoj privredi ima više nego što je potrebno, to je činjenica. Ovo je prvi korak da se olakša privredi. Zakon o turizmu FBiH je ukinuo turističke takse, pa je i to jedan korak pomoći privredi ali se tu ne smije stati“, istakao je ministar Gluhić.\n– „Privreda u BiH preopterećena je raznim nametima, oko 3000 parafiksalnih nameta nalazi se na plećima privrede BiH“, istakao je Kasim Selimović, predsjednik Odbora Udruženja za trgovinu, ugostiteljstvo i turizam Kantonalne privredne komore Tuzla, te pojasnio: – „Među silnim nametima su i oni koje nam donosi Zakon o šumama, notarska tarifa. Za dokumentaciju koja prati proizvode animalnog porijekla smatramo da je to potpuno nepotrebno, dugo nije bilo konkretnih pomaka, a opterećenja su ogromna i kada je u pitanju inicijativa Vlade TK za povećanje ličnog dohodka, smatram da je ta inicijativa nerealna, još jedno opterećenje. Mi ćemo inicijativu podržati, ali mislimo da je neizvodiva. U određenim segmentima privreda TK ima veća opterećenja od bilo kog drugog Kantona na području Federacije i potrebno je poduzeti konkretne korake da bi se omogućio opstanak i razvoj privrede Tuzlanakog kantona“, naglasio je Selimović.\n– „Mi se često pozivamo na opterećenje plate 70 posto, no kada dodamo sve te dodatne parafiskalne namete mislim da je naše opterećenje 300 do 500 posto, znači na jednu marku je pet puta više troškova da bi realizovali neku poslovnu ideju i riješili neki problem. U svakom slučaju mi poslodavci nudimo rješenje kako da radnike nagradimo više, da isplatimo veće plate, ali to tražimo isto od svakog nivoa vlasti da reducira opterećenja za koja je dokazano da su nerealna“, dodaje Selimović.\nKantonalni zakon koji uređuje oblast turizma prema mišljenju zaposlenih u ovoj branši daje pozitivne rezultate na terenu i jedini je u Federaciji koji nalaže svim turističkim agencijama da moraju imati licencu, no donošenje Zakona o turizmu u FBiH koji je trenutno u parlamentarnoj proceduri donijelo bi mnogo više pozitivnih pomaka. – „Sa tim Zakonom se ukida parafiskalni namet tzv. Turistička taksa koja je 0,05 posto po iznosu ostvarenog prihoda u toku godine bez obzira da li ste poslovali pozitivno ili negativno“, izjavio je Asim Bečić, vlasnik Turističke agencije „Golden Tours“ Tuzla. On tvrdi da je to plaćanje poreza na porez, jer je u cijenu usluge već jednom bio uračunat i plaćen porez, što je najveće optrećenje za privrednike, a u konačnici ni u Evropi takva vrsta nameta nije dozvoljena.\nIsto mišljenje ima i direktor kompanije „Pavić Komerc“ Tuzla Mijat Pavić koji naglašava da one koji se bave privatnim biznisom parafiskalni nameti opterećuju u velikim iznosima, te da je krajnje vrijeme da se nešto učini po tom pitanju.\n– „Mi smo pravili analizu zajednu s privrednom komorom i imamo oko 300-400 parafiskalnih nameta od raznih nivoa vlasti“ – kaže Pavić. Ustvrdio je da poslodavci nemaju mogućnost radnicima povećati plate zbog opterećenja parafiskalnim nametima.


Svi građani koji žele da primaju socijalnu pomoć moraće da se čipuju | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA Svi građani koji žele da primaju socijalnu pomoć moraće da se čipuju\nKrajem prošlog meseca je objavljeno da je kompanija iz Viskonsina po imenu Tri Skver Market planirala da hirurški ugradi mikročipove ispod kože svojih zaposlenih iz praktičnih razloga. Direktor Tri Skver Marketa Tod Vestbi je izjavio za KSTP da su mikročipovi „sledeća velika stvar koja će se sigurno desiti i mi želimo da budemo deo toga.“\n„Predviđamo da će korišćenje RFID tehnologije biti pokretač svega, od kupovine u našem marketu u sobi za pauzu, otvaranja vrata, korišćenja kopirnica, logovanja na kompjutere u kancelariji, otključavanja telefona, deljenja vizit karti, čuvanja medicinskih/zdravstvenih informacija, kao i korišćenja u vidu isplate na drugim RFID terminala,“ rekao je direktor Tri Skver Marketa u svojoj izjavi. „Na kraju će ova tehnologija biti standardizovana, omogućavajući ljudima da je koriste umesto pasoša, za javni prevoz, prilikom kupovine,itd.“\nDok Tod Vestbi možda jeste entuzijastičan povodom korišćenja mikročip tehnologije u svakodnevnom životu, hiljade ili čak milioni drugi su bez sumnje zabrinuti. Ideja o implementaciji mikročipa ispod kože koji će čuvati podatke o vašem zdravlju i finansijama zvuči kao nešto iz čuvene knjige Džordža Orvela 1984.\nČak iako čipovi ne budu imali GPS sistem i bude nemoguće locirati one koji ih imaju usađene ispod kože, celokupni koncept je ipak zabrinjavajuć. Amerikanci su uslovljeni da prihvate individualnu slobodu, a mikročipovani implanti ih primoravaju da prihvate upravo suprotno od toga.\nNoel Čezli, povremena profesorka sociologije na Univerzitetu u Viskonsinu u Milvokiju veruje da korišćenje mikročipova će postajati sve češće u ne tako dalekoj budućnosti. „Desiće se svima,“ objašnjava ona, „ali ne ove godine, a ni sledeće. Možda ne mojoj generaciji, ali sigurno generaciji moje dece.“\nZapravo, ideja za korišćenje mikročipova za praćenje finansijske situacije onih koji primaju socijalnu pomoć je već predložena od strane jednog političara u Finskoj. Po objavi Sputnik Njuz-a, član finske konzervativne partije Fin parti je nedavno predložio da se onima koji primaju socijalnu pomoć ugradi mikročip kao odgovor na vesti da su neki od primalaca nastavili da primaju pomoć nakon što su napustili državu da se bore za Islamsku Državu.\nPasi Maenrata, političar koji je to predložio, je raspravljao putem svoje Fejsbuk stranice da oni koji žele da primaju socijalnu pomoć iz Kele „moraju priložiti tačne podatke o svojoj lokaciji uz pomoć ličnog koda koji će očitavati satelit.“ Maenrata je takođe napomenuo da bi bilo moguće ugraditi mikročipove ispod kože svih onih koji putuju van zemlje „koji na primer primaju medicinsku socijalnu pomoć od Kele,“ poznate još i kao Institucije za socijalno osiguranje.\nMeđutim, bez obzira na to koliko su namere dobre, tu ima još mnogo pitanja na koja se mora odgovoriti pre nego što ljudi širom sveta počnu da prihvataju korišćenje hirurški ugrađenih mikročipova. Da li se oni ikada mogu isključiti ili ukloniti? Ko će tačno imati pristup našoj lokaciji ukoliko mikročip bude imao GPS tehnologiju? Ukoliko mikročipovi budu sadržali lične informacije koje se tiču zdravstvenog stanja i finansija, da li će biti moguće hakovati te informacije i možda ih prodati?\nEU DEMOKRATIJA U KRIZI: Ne mogu jedinstveno da krše pravila u pripremi nadglasavanje


Građanske Inicijative | Da li je država spremna da zaštiti novinare?\n27 Mar Da li je država spremna da zaštiti novinare?\n„Mehanizmi zaštite novinara“ na sastanku Međusektorske grupe za slobodu izražavanja i medija i Radne grupe za Poglavlje 23\nBeograd, 26. mart 2018.godine–\nNataša Dragojlović je istakla da su trenutno sve reforme „u senci“ Briselskih pregovora Beograda i Prištine, a da najveći problemi postoje u oblasti slobode medija. „Ono što nas sada čeka, je redovan Godišnji izveštaj EK o napretku Srbije, koji bi trebalo da bude objavljen u aprilu. On će pokazati koliki je napredak Srbija ostvarila u procesu sprovođenja reformi“, istakla je Dragojlović.\nO trenutnoj situaciji u Srbiji po pitanju slobode medija i izražavanja, bezbednosti novinara, praksi i primeni postojećih mera govorili su i IlIr Gaši ispred Fondacije Slavko Ćuruvija i Stevan Ristić iz Nedeljnika „Vreme“. Oni su podvukli da je primetna tendencija pogoršanja stanja po pitanju bezbednosti novinara. Iznet je zabrinjavajući podatak iz NUNS-ove baze podataka, da je od početka 2018. godine zabeleženo čak 23 napada na novinare. Od 2014. godine kada je usvojen set medijiskih zakona i primećen napredak u ovoj oblasti , svake naredne godine broj napada na novinare je drastično rastao.\nNa sastanku je bilo reči i o Stalnoj radnoj grupi za bezbednost novinara koja je formirana od strane Ministarstva unutrašnjih poslova i udruženja novinara. Za prethodnih godinu dana, održano je samo 5 sastanaka što je nedovoljno za efikasno funkcionisanje ovog tela.\nMaja Stojanović je podsetila na neophodnost postojanja preduslova za rad Grupe za bezbednost novinara , kao što su Poslovnik o radu, Sekretarijat, odgovorno lice i pravni mehanizmi kako bi Grupa mogla da vrši svoju funkciju.\nPoziv za sastanak upućen je i predstavnicima relevantnih državnih institucija koji se nisu odazvali pozivu i time još jednom pokazali nezainteresovanost i nerazumevanje države za pitanja bezbednosti novinara.\nSastanak Međusektorske grupe za slobodu izražavanja i medija i Radne grupe za Poglavlje 23 Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji na temu “Mehanizmi zaštite novinara” održan je 26.marta 2018. godine u Narodnoj skupštini RS. Sastanku je prisustvovalo preko četrdeset novinarskih i medjiskih udruženja sa prostora cele Srbije.


Rituali koji zbližavaju roditelje i decu - BIZlife\n28/02/2012 | 10:28\nRituali koji zbližavaju roditelje i decu\nSvaka porodica bi trebala da ima zajedničke aktivnosti u kojima uživa i koje bi trebale da postanu redovni i sastavni deo života njenih članova. Neke mogu biti formalne, poput verskih rituala ili učestvovanja u humanitarnim aktivnostima, dok druge mogu biti rekreativne i zabavne, poput odlaska u prirodu, bioskop.. Kakve god da su, ove aktivnosti mogu pomoći u jačanju jedinstva porodice.\nKomunikacija između roditelja i dece treba da bude prioritet svake porodice. Veoma je važno da se pronađe vreme za razgovor u kojem se razgovara o dnevnim i nedeljnim aktivnostima, razmenjuju osećaji i tokom kojeg članovi porodice stvarno slušaju jedni druge.\nPoštovanje privatnosti dece je od izuzetne važnosti, posebno kada tokom puberteta počnu da iskazuju nezavisnost, jer u tom periodu mogu imati neke probleme koje ne žele otkriti svojoj braći i sestrama. Roditelji bi trebali biti u mogućnosti da imaju individualan razgovor sa svakim detetom, bez prisustva druge dece. Ukoliko roditelj uvaži želju deteta za privatnošću, to će pomoći izgradnji poverenja između roditelja i deteta.\nNeke porodice imaju dogovoreno vreme za porodične sastanke. Kada su svi prisutni, razgovara se o porodičnim problemima, odnosima unutar porodice, planovima. Ovo je prilika da svaki član učestvuje i bude saslušan.\nPorodična rekreacija je važan način jačanja familije. Sportovi (učestvovanje ili gledanje), igre, gledanje filmova ili šetnja u parku, dobar su način da se poveća bliskost i smanji stres.\nKulturne aktivnosti takođe su veoma dragocene. Poseta muzejima, bibliotekama, pozorišnim predstavama, kao i odlazak na koncerte, mogu proširitiporodične horizonte i produbiti ljubav prema umetnosti.\nČitanje i pevanje na glas\nČitanje i pevanje na glas kod porodice potiče osećaj bliskosti i ljubavi prema muzici i knjizi. Roditelji bi trebali da znaju kakve priče njihova deca vole da čitaju i koju muziku vole da slušaju.\nOvo je još jedan izvor zabavne porodične aktivnosti. Deca će učiti o istoriji, značenju i ritualima određenih praznika ukoliko učestvuju u pripremama i proslavama.\nReligija igra važnu ulogu za mnoge porodice, posebno u uspostavljanju moralnih vrednosti. Nije nužno ići u crkvu, sinagogu, džamiju ili drugo mesto bogosluženja redovno. Međutim, veoma je važno deliti moralne vrednosti sa svojom decom i pomoći im da razviju osećaj porodične istorije i kontinuiteta porodice, ali i da razviju poštovanje prema različitostima. Mnoge porodice razviju snažan duhovni život bez formalnih religijskih obreda. Ovakve porodične aktivnosti ne moraju nužno biti religijske prirode. Sa decom je neophodno često razgovarati o nekim opštim moralnim vrednostima: poštenju, saosećanju, prijateljstvu i slično.\nEvropska unija tuži Francusku zbog zagađenja vode\nGrip stvara gužvu u bečkim bolnicama


Bogdanović postigao 13 poena u porazu Atlante, nova pobeda Finiksa - | K-013 Portal\nBogdanović postigao 13 poena u porazu Atlante, nova pobeda Finiksa\nKošarkaši Detroita pobedili su noćas Atlantu sa 122:101 i ostvarili drugu pobedu u poslednjih osam utakmica u NBA ligi.\nOsmorica igrača Detroita postigla su dvocifreni broj poena, a najefikasniji je bio Džeremi Grant sa 21 poenom, uz osam skokova i četiri asistencije. Kejd Kaningem dodao je 17 poena uz osam asistencija, a Keli Olinik 16 poena.\nU ekipi Atlante najefikasniji je bio Trej Jang sa 21 poenom uz devet asistencija, a Deandre Hanter dodao je 15 poena. Srpski košarkaš Bogdan Bogdanović utakmicu je završio sa 13 poena, dva skoka, dve asistencije i dve ukradene lopte.\nKošarkaši Finiksa pobedili su Minesotu sa 125:116 i na korak su da obezbede prednost domaćeg terena tokom plej-ofa. Sanse su predvodili Deandre Ejton sa 35 poena i 14 skokova i Devin Buker sa 28 poena, od kojih je 22 postigao u drugom poluvremenu. Lendri Šemet dodao je 19 poena, od kojih 10 u poslednjoj deonici za Finiks, kome je potrebna još jedna pobeda, ili poraz Memfisa, kako bi do kraja plej-ofa imao prednost domaćeg terena.\nFiniks je najbolja ekipa lige sa 59 pobeda i 14 poraza, a Memfis je drugi skorom 50/23, devet utakmica pre kraja regularnog dela.\nU ekipi Minesote Entoni Edvards postigao je 19 poena, Karl Entoni Tauns imao je 15 poena uz 11 skokova, a sa po 15 poena meč su završili i Malik Bizli i Džejlen Novel.\nKošarkaši Golden Stejta pobedili su Majami sa 118:104. Džordan Pul bio je najefikasniji u pobedničkoj ekipi sa 30 poena i devet asistencija, a po 22 poena dodali su Dejmion Li, Džonatan Kaminga i Endru Vigins. Srpski košarkaš Nemanja Bjelica postigao je devet poena, uz šest skokova i pet asistencija.\nU timu zbog povreda nije bilo Stefena Karija i Andrea Igudale, a zbog oporavka Drejmonda Grina, Otoa Portera i Kleja Tompsona.\nU ekipi iz Majamija Kajl Lauri imao je 26 poena i devet skokova, Bem Adebajo 25 poena, devet skokova i četiri asistencije, a Džimi Batler 20 poena.\nKošarkaši Oklahome pobedili su Orlando sa 119:102 i prekinuli niz od 10 poraza. Teo Maledon postigao je 25 poena, od kojih 17 u četvrtoj četvrtini za Tander, a Ajzea Robi i Trej Man dodali su po 21 poen. Srpski košarkaš Aleksej Pokuševski postigao je osam poena, uz osam skokova, četiri asistencije, dve ukradene lopte i dve blokade.\nNajefikasniji u ekipi Orlanda bio je Čuma Okeke sa 19 poena, Kol Entoni postigao je 17 poena uz 11 asistencija, a Franc Vagner 15 poena.\nKošarkaši Filadelfije pobedili su Los Anđeles Lejkerse sa 126:121 i ostvarili peti trijumf u poslednjih sedam utakmica. Sikserse su predvodili Džoel Embid sa 30 poena i 10 skokova i Džejms Harden sa 24 poena, sedam skokova i sedam asistencija.\nU ekipi iz Los Anđelesa, u kojoj nije bilo Lebrona Džejmsa zbog problema sa kolenom, najefikasniji sa po 24 poena bili su Rasel Vestbruk i Dvajt Hauard, dok je Malik Monk dodao 23 poena.\nKošarkaši Memfisa pobedili su Bruklin sa 132:120. Dezmond Bejn i Deantoni Melton postigli su po 23 poena za pobednički tim, Dilion Klark 21 poen, a Tajs Džons 16 poena i 10 asistencija.\nU ekipi Bruklina najbolji su bili Kajri Irving sa 43 poena i osam asistencija i Kevin Durent sa 35 poena, 11 skokova i osam asistencija. Irving je igrao prvi put posle osam dana, kada je postigao 60 poena protiv Orlanda, pošto nije vakcinisan protiv korona virusa. Gradske vlasti Njujorka će uskoro ukinuti tu meru pa će Irving igrati utakmice i na domaćem terenu.\nU ostalim utakmicama Boston je pobedio Jutu sa 125:97 i ostvario petu uzastopnu pobedu, San Antonio je bio bolji od Portlanda 133:96, dok je Njujork u pobedi protiv Šarlota 121:105 postigao 20 „trojki“.\nSakramento je pobedio Indijanu sa 110:109, košem Dejmijana Džonsa 0,2 sekunde pre kraja utakmica, a u pobedi Dalasa protiv Hjustona 110:91, nisu igrali Luka Dončić i srpski centar Boban Marjanović.


NIS podržao Mamut fest u Kikindi | NIS\nNIS > Održivi razvoj > Kultura > NIS podržao Mamut fest u Kikindi\nNIS podržao Mamut fest u Kikindi\nKompanija NIS je i ove godine u okviru svog projekta „Zajednici zajedno“ podržala dečiju manifestaciju Mamut fest, koja je održana 12. i 13. septembra u Kikindi.\nCilj festivala je promovisanje i zaštita prirodnog nasleđa, svetske baštine i kulturne tradicije, i sve to kroz zabavu i edukaciju za najmlađe.\nMamut fest obuhvata niz zabavnih i atraktivnih sadržaja namenjenih deci i omladini i obeleževa godišnjicu otkrića jednog od najznačajnijih ostataka mamuta u svetu, popularno nazvanog Kika.\nManifestacija je otvorena kreativnom radionicom „Rođendanska čestitka“ na kojoj je oko tri stotine predškolske dece iz Kikinde na gradskom trgu izrađivalo čestitke upućene mamutu Kiki.\nOvogodišnji program je bio obogaćen i pristustvom gostiju iz Hrvatske i Slovenije, poput Tifološkog muzeja iz Zagreba sa radionicom „Pogodi što je“, kao i izložbom Prirodnjačkog muzeja iz Beograda „Od sumraka do svitanja“, „Kvizom iz doba Jure“, takmičenju osnovaca u poznavanju istorijata otkrića kikindskog mamuta, raznim edukativnim radionicama, kao i ostalim zanimljivim aktivnostima.\nNIS podržava ovu manifestaciju u okviru svog korporativnog programa podrške razvoju lokalne zajednice. Projekat Mamut fest je izabran u okviru Javnog konkursa „Zajednici zajedno“, a namenjen je podršci projektima iz oblasti sporta, kulture, ekologije, nauke i humanitarnih delatnosti u gradovima i opštinama u kojima NIS posluje.


POREMEĆAJI ARTIKULACIJE -\n2 Comments\t/ Deca kod logopeda\nPod artikulacijom, odnosno izgovorom glasova, podrazumevamo određene pokrete govornih organa, kao i usmeren tok vazdušne struje koji su specifični za svaki glas. Sama reč artikulacija potiče od latinske reči articulatio-articulus i znači izgovor, odnosno obrazovanje i izgovaranje glasova određenog jezika, gde najvažniju ulogu imaju govorni organi.\nPoremećaji artikulacije mogu biti različitog tipa i stepena oštećenja. Kod neke dece su jedva primetni, pa kao takvi mogu da egzisitraju tokom celog života, i da ne predstavljaju nikakav problem ni detetu a ni sredini u kojoj dete živi. Dok kod druge dece mogu da budu veoma upadljivi , do te mere da je komunikacija potpuno nerazumljiva za širu socijalnu okolinu.\n2 thoughts on “POREMEĆAJI ARTIKULACIJE”


Hamilton: SAD za britanski ostanak u EU\nDaniel Hamilton, Direktor Centra za transatlantske odnose na Višoj školi za medjunarodne studije Univerziteta Džons Hopkins\nDirektor Centra za transatlantske odnose kaže da sa američkog stanovišta, Britanija kao članica EU vredi mnogo više nego kao zemlja izvan tog bloka.\nPo rečima Danijela Hamiltona, direktora Centra za transatlantske odnose na Univerzitetu Džons Hopkins, administracija predsednika Obama je zainteresovana da evropski blok što pre konsoliduje svoje ekonomske prilike i nastavi sa svojim projektom jačanja i proširenja Evropske unije. Hamilton je takođe istakao da izjave u Londonu da bi Britanija mogla da napusti evropski blok, nisu naišle na dobar prijem u Beloj kući.\nHamilton je posebno istakao da je Filip Gordon, pomoćnik državnog sekretara za Evropu i Evroaziju tu poruku preneo svim svojim evropskim sagovornicima, a posebno britanskim partnerima.\n“Mislim da je preneo poruku Predsednika Obame da SAD žele snažnu Evropu u cilju očuvanja transatlantskog partnerstva. Vašingtonu je potreban partner sa kojim može da podeli teret rešavanja niza postojećih izazova u svetu. Međutim, stagnacija koja vlada u Evropi, uključujući krizu u evrozoni, kao i pretnje da će Britanija istupiti iz bloka, ukazuju na na njenu trenutnu slabost. Umesno je i korisno da američki zvaničnici to Evropljanima direktno predoče.”\nSAD su zabrinute zbog zastoja saradnje Nemačke i Francuske, dve zemlje koje još uvek igraju presudnu ulogu u izgradnji celovite Evrope, kaže Hamilton. Taj proces posebno otežavaju dve različite vizije evropskog oporavka, koje zastupaju nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Fransoa Oland.\n“Iako, nemačko-francuska pokretačka snaga više nije ista kao što je nekad bila – jer je blok znatno proširen - bez složne akcije te dve države nema napretka. Kancelarka Merkel se nije u svemu slagala ni sa bivšim predsednikom Nikolom Sarkozijem, ali ipak su uspevali da sarađuju na fundamentalnim pitanjima Evropske unije. Verujem da će tako biti i sa predsednikom Olandom, prosto zato što Evropa nema drugog izlaza.”\nFilip Gordon je britanskim sagovornicima uputio jezgrovitu poruku, koju je ovih dana ponovio i Predsednik Obama:\n“Sa američkog stanovišta, Britanija kao članica Evropske unije vredi mnogo više, nego kao zemlja izvan tog bloka.”\nInsistiranje britanske diplomatije na takozvana tri kruga spoljne politike preti da naruši međunarodni položaj Britanije.\n“Britanci nikada nisu odredili šta čini prioritet njihove spoljne politike: Komonvelt, specijalne veze sa SAD, ili članstvo u Evropskoj uniji. Smatramo da je došlo vreme da se Britanija konačno opredeli. Sa američke tačke gledišta, istupanje Britanije iz Evropske unije umanjilo bi ne samo njen status evropske sile, već i njen status specijalnog partnera SAD. “\nAmerika se zalaže za još snažnije ekonomske veze sa Evropom. U izradi je sveobuhvatan sporazum o stvaranju slobodne ekonomske zone koja će transformisati transtatlantski entitet, tvrdi Hamilton.\n“Ukidanjem restrikcija na putničke letove između Evrope i SAD, na primer, obezbedilo bi gotovo preko noći novih 80.000 radnih mesta. Uniformisanjem standarda u farmaceutskoj industriji, cena lekova bi dramatično pala. Slično bi bilo i sa uvođenjem usklađenih normi u automobilskoj i drugoj vrsti prerađvačke industrije. A tek, šta bi za evropsku privredu značili američki alternativni energetski resursi, kojih će za samo nekoliko godina biti na pretek. Uštede koje bi se postigle obezbedile bi ne samo niže cene, već i bolje plate i evropskim i američkim radnicima.”\nVrednost ekonomija na dve strane Atlantika, mogla bi već do sredine ovog veka da poraste sa sadašnjih 35 na 100 hiljada milijardi dolara godišnje. Bio bi to ekonomski džin bez premca, zaključio je Hamilton.


kampanja – Društvo za akademski razvoj\n17окт 2015 by DAR No Comments\nTreća sezona „Kulture na DAR“\nDruštvo za akademski razvoj treću godinu zaredom pokrenulo je kampanju za očuvanje i promociju kulturne baštine u Srbiji "Kultura na DAR". Odluka o pokretanju nove sezone doneta je nedelju dana nakon svečane dodele nagrada učesnicima druge sezone, a u samu realizaciju ovogodišnje kampanje ušlo se tokom avgusta ove godine. Propozicije konkursa su iste kao i prošle godine - filmovi su ograničeni na do 3 minuta, način snimanja je slobodan, a kategorije su Mesta, Ljudi i Događaji. Konkurs je otvoren do 1. novembra u 10 časova, nakon čega sledi period glasanja za najbolje. Više informacija o samoj kampanji možete pronaći na zvaničnom sajtu kampanje: kulturanadar.dar.org.rs.\nDruštvo za akademski razvoj odazvalo se pozivu učenika Osnovne škole "Sremski front" iz Šida, koji su želeli da kamerom ovekoveče istoimeno spomen-obeležje i da se svojim remek-delom uključe u našu kampanju Kultura na dar 2. Članovi DAR-a, Alisa Kockar i Milan Simonović, u pratnji fotografa Mihaila Ševića, otputovali su sredinom oktobra u Šid kako bi se sreli sa mladim autorima i njihovom nastavnicom. Nastavnica Nataša Kovačević Miljanović već drugu godinu za redom svoje učenike ohrabruje da uzmu učešća u našoj kampanji, koja je vid vannastavne aktivnosti iz koje deca mogu mnogo toga da nauče o kulturnoj baštini naše zemlje. Dok su Jelena Zdjelar, Marko Miljanović i Marko Ćetojević obilazili područje spomen-obeležja "Sremski front", koje se nalazi nedaleko od mesta Adaševci, na 106. kilometru auto-puta od Beograda do Zagreba, uz levu…


Da li je niški aerodrom žrtva prištinskog? - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Da li je niški aerodrom žrtva prištinskog?\nVansi erport, pored beogradskog, ima interes i u kosovskom aerodromu, gde takođe učestvuje u koncesiji\nDa li je niški aerodrom žrtva prištinskog?\nDa li je namera države da preuzme od grada Niša Aerodrom „Konstantin Veliki“ zbog toga što bi republička vlast mogla bolje od lokalne da upravlja njime ili to ima veze sa izjavom predsednika Srbije Aleksandra Vučića da imamo obavezu da se sa francuskim Vansijem konsultujemo ako bi broj putnika prešao milion?\n4Piše: M. Obradović 11. aprila 2018. 14.57\nFoto: FoNet/ Marko Misic\nPošto je ugovor o koncesiji sakriven od javnosti, ostaje samo da se tumače poruke zvaničnika koje su često potpuno kontradiktorne. Tako su istovremeno potpredsednica Vlade Zorana Mihajlović i predsednik države Vučić poslali različite poruke. Mihajlović je izjavila da Vlada Srbije ni u jednom trenutku nije vodila pregovore o ograničavanju broja putnika i kapaciteta niškog aerodroma, dok je Vučić istog dana na drugom mestu rekao da mi imamo obavezu da se s njima konsultujemo ako bi to prešlo milion putnika, što je u narednih 12,5-13 godina nemoguće.\nDakle ostaje pitanje da li u ugovoru postoji ograničenje broja putnika ostalih aerodroma u Srbiji, na šta je Vučić ukazao još 14. januara gostujući na RTS-u. Ništa manje važno pitanje je i da li postoje još neka ograničenja ili garancije države prema koncesionaru.\nU ovom slučaju zanimljiva je još jedna okolnost. Naime Niš je udaljen od Beograda nešto preko 230 kilometara, dok su niškom aerodromu mnogo bliži onaj u Skoplju i posebno aerodrom „Adem Jašari“ u Prištini koji se nalazi na stotinak kilometara udaljenosti vazdušnom linijom. Ako nekom može da smeta rast broja putnika niškog aerodroma koji je samo u prošloj godini povećan za 200.000, to su onda ova dva aerodroma. Posebno je zanimljiv prištinski aerodrom „Adem Jašari“ ne samo zbog male udaljenosti od Niša već i zato što je koncesioni upravnik ovog aerodroma francuska kompanija „Aeroports de Lyon-Management Services“ koja je koncesiju 2011. dobila sa turskom građevinskom firmom Limak. Ova francuska firma je zajedničko preduzeće čiji je većinski vlasnik (60 odsto) od novembra 2016. godine konzorcijum tri francuske kompanije koje predvodi Vansi erports (ostale dve su finansijske institucije).\nDakle niški aerodrom se nalazi na sredini između dva aerodroma kojima upravlja posredno ili neposredno ista francuska kompanija, pa nije teško zamisliti situaciju u kojoj traže od države da ograniči njegov rast kako im ne bi smanjivao prihode što na beogradskom, što na prištinskom aerodromu. I po svemu sudeći izgleda da su u Vladi Srbije našli kooperativnog partnera.\nEkonomista Milan Kovačević, konsultant kod nekoliko privatizacija, ističe da bi niški aerodrom trebalo da privlači putnike i sa skopskog i sa prištinskog aerodroma, a bilo bi dovoljno posla i za još jedan aerodrom na severu zemlje.\n„Mi smo imali iskustva sa koncesijama, kada je ministar Velimir Ilić obećao određen promet automobila na auto-putu Horgoš – Požega, pa znamo kako je to završilo. Normalno je da koncesionar traži načine da se obezbedi. S druge strane čim se ušlo u koncesiju bez ikakvog objašnjenja moglo se naslutiti da se nešto krije. Da bi se dobilo onih 501 milion evra ko zna šta je još obećano koncesionaru“, upozorava Kovačević, koji napominje i da je to veliki rizik za vlasti jer postoji težnja za decentralizacijom, a Niš je veliki grad.\nOn ističe i da se ne bi iznenadio kada bi Vansi dobio neki veliki građevinski projekat u Srbiji s obzirom da je to pre svega građevinska kompanija čiji se manji deo bavi upravljanjem aerodromima.\nZlatko Minić iz Transparentnosti Srbija kaže da ima puno pitanja, a da bi na najveći deo njih moglo odgovoriti objavljivanje ugovora o koncesiji.\n„Imamo istu priču od 2014. godine i ovo sa koncesijom podseća na ugovore u vezi Beograda na vodi, Er Srbije, ugovora o upravljanju Železarom. Uvek se pojave neke prepreke za objavljivanje ugovora i onda pričamo na osnovu izjava političara. Oni navikavaju javnost da ne traži dokumenta i da sami ne moraju da ih objavljuju, a da im javnost veruje na reč. Loše je kada se te izjave uzimaju kao činjenice“, smatra on ističući da se ni ovde ne zna na šta je u stvari država pristala.\n„Ako država preuzima niški aerodrom da bi promenila upravljanje, postavlja se pitanje zašto, pošto su već rekli da ne mogu da upravljaju beogradskim aerodromom i zato su ga dali u koncesiju. Zašto onda i niški ne daju pod koncesiju? Takođe, u proteklom periodu smo slušali pohvale menadžmentu niškog aerodroma od te iste države. Ako ograničavate rast niškog aerodroma, to onda ima posledice i na druge oblasti, na turizam, industriju…“, napominje Minić.\nOn podseća i na slične slučajeve u skorijoj prošlosti kada je država u vezanim poslovima gušila nešto uspešno da bi promovisala nešto što joj je politički važno. Tako je, podseća Minić, donedavno politički interes bio da se prikaže kako je Er Srbija uspešna, pa se zbog toga Aerodrom „Nikola Tesla“ odricao prihoda.\nRast prometa u celom regionu\nU prošloj godini niški aerodrom je uslužio 331.582 putnika dok je recimo 2014. godine svega 1.335 putnika letelo sa ovog aerodroma. Prištinski aerodrom je sa 1,4 miliona 2014. godine došao do 1,88 miliona putnika 2017, a cilj operatera je da do 2030. godine ovim aerodromom prođe četiri miliona putnika. Još veći rast broja putnika ostvario je skopski aerodrom koji je sa 1,2 miliona u 2014. skočio na 2,03 miliona prošle godine.\nNiški aerodrom, vansiBeograd\n11. aprila 2018. u 17.52\nZna se cija je zrtva niski aerodrom, istih onih cije su zrtve sve ostale drzavne firme dovedene u stecaj i prodate u bescenje!\n11. aprila 2018. u 22.23\nVerujem da drzava zna sta radi, a da ulica ne moze da upravlja nicim pa ni aerodromom u Nisu. Niko ne brani bilo kome, pa ni gradjanima Nisa, da iznesu svoja razmisljanja i predloge. Ali politicki skupovi, kakve gledamo ovih dana u Nisu, ne donose dobro nikome, a posebno ne gradjanima tog grada.\n12. aprila 2018. u 08.56\nAli to je 1500 ljudi. Pa toliko mozes da skupis u svakom selu, da ih ubedis u nesto ili da im platis, da dodju i skandiraju protiv vlasti. Jos jedan jadan pokusaj opozicije da uzdrma vlast.\n12. aprila 2018. u 16.04\nDa država zna šta radi, ne bi bila u ovakvom stanju. I ne mešajte u ove skupove opoziciju, radi se o građanskim protestima. Postoje i ljudi koji znaju kako stvarno treba da funkcioniše demokratija i koji takođe dobro znaju svoja prava. A to da se ljudi lažima ili potplaćivanjem ubeđuju da budu za ili protiv nečega je metoda sadašnje vlasti.


Ekonomska kriza u doba pandemije: zakasnele i nedovoljne ekonomske mere Vlade - Mašina\nStefan Marić\t· 17.04.2020.\nMasovnim rasprostranjivanjem i širenjem koronavirusa, zdravlje miliona ljudi dovedeno je u pitanje. Kao da to nije dovoljno, stanje globalne pandemije aktiviralo je crveni alarm za uzbunu u ekonomskim sistemima širom razvijenog i manje razvijenog sveta.\nNajveće međunarodne finansijske institucije i brojni relevantni komentatori na početku epidemije nisu smatrali da će koronavirus izazvati globalnu recesiju. Nešto kasnije, predviđanje recesije postalo je konsenzus, ali najčešće se govorilo o kretanju privrede u obliku slova V, dakle naglog pada ekonomske aktivnosti, ali i jakog i brzog oporavka svetske privrede na pretkrizni nivo. Međutim, sa ubrzanim rastom broja zaraženih i posledičnim krahom zdravstvenih sistema sve većeg broja država, ekonomske posledice pandemije postajale su sve izraženije. Vodeće ekonomske institucije maltene su iz dana u dan revidirale svoje stope pada privrede, pa su nekadašnji „najgori” scenariji s vremenom postajali „realni”, pa čak i „optimistični”.\nTako je npr. u roku od samo deset dana jedna od tri najveće agencije kreditnog rejtinga, Fitch, promenila svoje predviđanje stanja globalne privrede 2020. godine od „sporog rasta” do „duboke globalne recesije”. Danas je opšteprihvaćeno mišljenje da će se privredna aktivnost pre kretati u obliku slova U, odnosno da će se privreda oporavljati dosta sporijim tempom, mada je i takav stav sve češće predmet kritika.\nJedan od razloga što su mnoga predviđanja o kretanju globalne ekonomije bila pogrešna jeste u samoj prirodi ove krize, čiji se glavni uzrok nalazi na strani ponude, pre svega zbog toga što su zbog neophodnih zdravstvenih mera kompanije u mnogim delatnostima prinuđene na potpunu obustavu rada. Pošto radnici u uslovima pandemije ne mogu da odu na posao, automatski ne mogu doći do preko potrebnog prihoda, što se u narednoj iteraciji odražava na agregatnu tražnju. Time se začarani krug, koji kreće od šoka na strani ponude, a završava u šoku na strani tražnje – zaokružuje.\nOsim što imamo ekonomsku krizu koja je u vrlo kratkom vremenu obuhvatila strane i agregatne ponude i agregatne tražnje, imamo i ogroman stepen međuzavisnosti globalne ekonomije koji zbog efekta prelivanja negativnih ekonomskih i društvenih posledica s jedne države na drugu, kao i potpunom izolacijom preko tri milijarde ljudi dovodi do posledica neslućenih razmera.\nZato ne čudi što se veliki broj država pogođenih epidemijom odlučuje za brze i radikalne ekonomske mere kako bi se ublažila recesija i stabilizovala privreda u meri u kojoj je to moguće, što nas dovodi do pitanja – gde je u svemu tome Srbija?\nPandemija koronavirusa je učinila očiglednom neodrživost sistema; Foto: Marko Risović / Kamerades\nInicijalno (ne)reagovanje države\nPrva ekonomska mera koja je sprovedena u Srbiji bila je smanjenje referentne kamatne stope Narodne banke Srbije (NBS), sa dotadašnjih 2,25 % na 1,75 %. Cilj ove mere jeste podsticanje veće kreditne aktivnosti banaka u zemlji, što bi u sledećem koraku trebalo da poveća likvidnost privrede. To je dobra mera u kriznom periodu, ali u uslovima velike neizvesnosti u privredi teško da će sama po sebi naterati banke da povećaju svoju kreditnu aktivnost.\nSledeća mera koju je uvela Narodna banka verovatno je jedina ekonomska mera doneta na nivou države koja je u relativno kratkom i razumnom roku iole pozitivno uticala na privredu. U pitanju je propisan zastoj na otplatu obaveza odnosno moratorijum na otplatu kredita i lizinga.\nMoratorijum se odnosi na sva fizička i pravna lica i propisan je na period od najmanje 90 dana od početka vanrednog stanja. Ova mera je doprinela makar privremenom povećavanju likvidnosti privrednih subjekata, ali i stanovništva. Ipak, ni ova mera nije mogla proći bez određenih kontroverzi. Naime, iako neće naplaćivati zateznu kamatu, banke će obračunavati redovnu kamatu u periodu trajanja moratorijuma, koja će se dodati na ukupnu vrednost duga što će dovesti do povećanja mesečne rate kredita koji će građani otplaćivati nakon kraja moratorijuma.\nSpisak ekonomskih mera koje je država donela u kratkom i razumnom roku već se ovde završava.1 Nažalost, u toku marta bili smo svedoci i drugih blago rečeno problematičnih odluka, koje su nam mogle dati sliku ili makar nagovestiti u kojoj meri su se relevantni državni organi posvetili sistemskom donošenju ekonomskih mera koje bi ublažile posledice pandemije.\nJedna od vesti koja je zabrinula javnost jeste obaveštenje o stopiranju isplate socijalnih davanja zbog aktuelne epidemiološke situacije. Na svu sreću, nakon pisanja medija, nadležno ministarstvo je priznalo grešku i preinačilo odluku Javnog preduzeća Pošta Srbije.\nTokom brojnih konferencijskih obraćanja vrha političke vlasti u Srbiji, imali smo prilike da čujemo raznorazne apele i molbe upućene privatnom sektoru da se uzdrže od otpuštanja radnika i da će država takvu solidarnost umeti da prepozna nakon krize.\nPrivatni sektor, koji većinom čine mikro, mala i srednja preduzeća, koji ne samo da čini stub privrede Srbije već predstavlja i najviše pogođen deo ekonomije, efektivno je ostao prepušten sam sebi. Ceo mart je prošao, a više od 70% formalno zaposlenih građana Srbije i dalje nije imao čak ni naznake na koji način će im država pomoći da prebrode ekonomske posledice pandemije.\nDok je vlast molila privatnike da ne otpuštaju radnike, bilo je slučajeva gde im je istovremeno otežavala poslovanje tako što javna gradska preduzeća nisu plaćala svoje obaveze privatnicima. Tako nešto može dovesti do stvaranja kruga nelikvidnosti čitavog privrednog sistema.\nKome to država (ne)pomaže; Foto: Marko Risović / Kamerades\nPaket ekonomskih mera vlade\nPre nekoliko dana je ministar finansija, Siniša Mali, predstavio ekonomski program za podršku privrede u smanjivanju negativnih efekata prouzrokovanih pandemijom u ukupnom iznosu od 5,1 milijardi evra.\nAli, pre nego što počnemo analizirati uticaj ekonomskog programa na privredu, bitno je krenuti od startnih pozicija srpske ekonomije i njene sposobnosti da spremno dočeka nailazeću recesiju.\nU poslednje vreme često smo od političkog vrha mogli čuti izjave kako Srbija nikad spremnija dočekuje krizu i kako je zahvaljujući ekonomskoj politici vladajuće garniture država sada u mnogo povoljnijoj situaciji nego što je recimo bila pred svetsku ekonomsku krizu 2008/09. godine.\nOvakve izjave nisu baš u skladu sa realnošču. Naime, odnos javnog duga i BDP-a pred svetsku finansijsku krizu 2008. godine iznosio je oko 28% tadašnjeg BDP-a dok je sadašnja visina javnog duga veća od 50% BDP-a. Naravno da visina javnog duga nije jedini pokazatelj finansijske stabilnosti privrede, ali jeste veoma bitan faktor. Jedna od stvari koja ide naruku Srbiji međutim, jesu veoma povoljni uslovi zaduživanja na svetskom finansijskom tržištu zbog višegodišnjeg vođenja ekspanzivne monetarne politike najvažnijih svetskih centralnih banaka, čijim se delovanjem došlo do obaranja kamatnih stopa na nivo istorijskog minimuma.\nOdlaganje plaćanja poreza i doprinosa na zarade, kao i poreza na dobit u naredna tri meseca dobra je pomoć privredi jer će dovesti do oslobađanja preko potrebnih novčanih sredstava i omogućiti jačanje likvidnosti privrednih subjekata. To je pogotovo važno za mikro i mala preduzeća, naročito ona u najpogođenijim granama, poput uslužne delatnosti, i takva mera će smanjiti broj preduzeća primoranih da proglase bankrot.\nMeđutim, postoji bojazan da puko oslobađanje od poreza za mnoge privrednike trenutno nije dovoljno. Bilo bi bolje da su napravljeni kriterijumi po kojima bi se onim najgore stojećim delatnostima ne samo odložilo plaćanje poreza već i omogućio njihov otpis. Mnoge zemlje su se odlučile upravo za kombinaciju odlaganja i otpisivanja poreskih dugova za najugroženije delove privrede.\nPoput odlaganja naplate poreza, i tromesečna uplata minimalne zarade zaposlenima u mikro, malim i srednjim preduzećima dobra je mera jer omogućava stalan izvor prihoda u naredna tri meseca velikom broju građana. Ipak, čini se da je i ovde bilo prostora za izdašnija davanja u iznosu koji bi bio bliži prosečnoj plati, pre svega za one zaposlene koji su u najtežoj poziciji i za koje se ne očekuje da će se u dogledno vreme vratiti na posao, poput radnika u ugostiteljskom sektoru.\nPristup jefinim kreditima za mala, mikro i srednja preduzeća od velike je važnosti u ovom momentu takođe, i takva odluka države je poželjna jer omogućava ovim firmama da dođu do dragocenih sredstava koji bi pre svega bili namenjeni za finansiranje troškova vezanih za obrtna sredstva preduzeća. Međutim, još uvek nije definisano na koji način će se birati preduzeća koja mogu dobiti kredit, posebno kada je u pitanju garantna šema preko poslovnih banaka. Veoma je bitno da se pristup ovim kreditima omogući svima kojima su oni neophodni, posebno velikom broju mikro i malih preduzeća u zemlji.\nVeliki problem u vezi s paketom ekonomskih mera Vlade je u tome što će se, prema rečima ministra finansija, početi primenjivati tek od maja. To ne samo da predstavlja problem zbog vremenskog kašnjenja, već i stoga što kriterijum prava na pomoć donekle gubi svoju ulogu. Naime, ako pravo na pomoć imaju samo ona preduzeća koja ne otpuste više od 10% radnika od početka vanrednog stanja do datuma primena mera, mnoga preduzeća koja nisu u mogućnosti da dočekaju maj biće prinuđene da otpuste više od 10% radnika, što bi ih posledično isključilo iz paketa mera pomoći države. Time određeni broj preduzeća, koji je zapravo najugroženiji, neće doći do neophodne pomoći.\nKonačno, dolazimo i do ubedljivo najproblematičnije mere donesene u ovom programu, sada već čuvenog „poklona” od 100 evra svim punoletnim građanima.\nPrva stvar koja je krajnje nelogična u vezi sa ovom merom jeste to da će se ona primenjivati tek nakon vanrednog stanja. Čak i ako uzmemo u obzir da je cilj da se podigne privredna aktivnost posle krize, takvu meru nema smisla donositi sada kad nemamo predstavu dokle će ta kriza trajati.\nDrugo, odlukom da se svima pokloni sto evra dolazi se do apsurdne situacije u kojoj, s jedne strane, bogatiji ljudi taj iznos od sto evra neće ni primetiti na svom računu, a sa druge ima ljudi kojima je tih sto evra malo da prehrane porodicu.\nTih 520 miliona evra, koliko će ovaj „poklon“ koštati državu, moglo bi se upotrebiti na mnogo efikasniji i pravedniji način. U Srbiji oko 250.000 ljudi živi od socijalne pomoći, koja iznosi ponižavajućih 8.000 dinara mesečno. Država se mogla odlučiti da dodeli po 200 evra svim korisnicima socijalne pomoći u naredna tri meseca, i da joj i dalje ostane 370 miliona evra.\nTaj novac bi država preko evidencije Nacionalne službe za zapošljavanje mogla raspodeliti svima onima koji su dobili otkaze zbog novonastale situacije, a to bi u dobrom delu bili ljudi koji su zbog prirode ugovora (privremeni i povremeni poslovi, na određeno itd.) ostali bez posla.2\nU Berlinu otvoren hostel za beskućnike, u Britaniji moratorijum na deložacije; Foto: Fred / Flickr\nKoje mere su donele druge države?\nVeć sredinom marta Danska je uvela ekonomske mere kojima se obavezala da u naredna tri meseca isplaćuje 75% zarade svim zaposlenima, dok bi preostalih 25% plaćao poslodavac. Pravo na pomoć imaju sva preduzeća koja bi bez ovih mera bila prinuđena da otpuste više od 30% zaposlenih ili u drugom slučaju, više od 50 radnika. Država plaća 75% zarade i samozaposlenima, frilenserima itd. Takođe, u zavisnosti od visine izgubljenog prihoda, država će poslodavcima nadomestiti i fiksne troškove kao što je kirija.\nMnoge zemlje su u međuvremenu sledile dobru praksu Danske. Nedavno je Holandija najavila sličan program prema kojem bi isplaćivala od 22,5% zarade za pad prometa od 25%, pa sve do isplate 90% zarade za pad prometa od 100%. Priroda ove krize primorala je mnoge države da deluju brzo i da sprovode ekonomske programe koje bi se u normalnim okolnostima smatrale radikalnim.\nŠpanska vlada je zabranila trajna otpuštanja poslodavcima dok traje vanredno stanje zbog koronavirusa, dok je u Hongkongu uveden sistem jednomesečne besplatne kirije za građane ispod određenog nivoa primanja koji žive u društvenim stanovima (u HK u društvenim stanovima živi preko 30% populacije).\nIrska je npr. uvela naknade za nezaposlenost od 1.050 evra mesečno u naredna tri meseca za one koji su dobili otkaz zbog koronavirusa. Pravo na ovu pomoć imaju i radnici koji nisu otpušteni ali im je smanjen broj radnih sati.\nGradovi kao što su Toronto, Berlin, London itd. krenuli su da iznajmljuju hotele i druge nekretnine kako bi obezbedili smeštaj beskućnicima dok traje pandemija.\nA za razliku od Srbije, koja će jednokratno isplatiti 100 evra svima i to posle krize, Tajland je obezbedio sredstva u iznosu od 130 evra (na Tajlandu je minimalna zarada svega 200 evra, dakle daleko manja nego u Srbiji) svim radnicima koji nisu deo sistema socijalne zaštite u naredna tri meseca počevši od marta. Pored toga, najugroženiji Tajlanđani (kojih ima oko tri miliona) mogu aplicirati za kredite u vrednosti od 230 evra mesečno bez ikakve garancije sa rokom dospeća od preko dve godine i s kamatom od 0,1% mesečno.\nDa je donošenje sveobuhvatnijih i snažnijih ekonomskih mera moguće i u manje razvijenim zemljama, možemo jasno videti i na primeru susedne Hrvatske. Prema drugom paketu mera, koji je donesen u aprilu, Hrvatska će isplaćivati plate svim radnicima zaposlenim u pogođenim sektorima u iznosu od 525 evra, a platiće i doprinose na iste plate umesto poslodavaca u naredna tri meseca. Pored toga, omogućiće otpisivanje poreza svim malim preduzećima kojima je prihod opao za više od 50%, kao i uvođenje sistema PDV-a po naplati koji će u velikoj meri olakšati poslovanje privrede.\nZa minimiziranje ekonomskih posledica krize ovakve vrste najvažnija je snažna, brza, dobro targetirana i fleksibilna reakcija države u različitim periodima krize. Srbija trenutno po ovim kriterijumima stoji veoma loše, a vreme će pokazati da li će u periodu trajanja krize tako i ostati.\nDa, povećane su plate zdravstvenim radnicima za 10%, ali ova odluka teško da može da se podvede pod pojam ozbiljne ekonomske mere. Dovoljno je da se zapitamo šta je cilj ove odluke i da li će ona zaista imati bilo kakav uticaj na rad ljudi u zdravstvu? Jednokratno povećanje penzija u iznosu od 4.000 dinara svim poznavaocima političkih prilika u Srbiji veoma je poznato, i kao takvo nije vredno nekog posebnog komentara.\nDakle, država je preko već uspostavljenih sistemskih mehanizama u solidnoj meri mogla da targetira one najugroženije. Činjenica da nije postaje još više poražavajuća ako imamo u vidu podatak da je Srbija u samom evropskom vrhu po stopi rizika od siromaštva i ekonomskoj nejednakosti.\nKljučne reči: koronavirusprivreda


Otkriveno - Kutinjo nije povređen! - Sportske.net\nOtkriveno - Kutinjo nije povređen!\nIako pre mesec dana to niko nije mogao da zamisli, velika prašina se digla oko sudbine brazilskog fudbaera.\nStigla potvrda - Barsa na pola puta do najskupljeg pojačanja!Najveći strah Barsinih navijača - Aktivira se i Mesijeva klauzula, pogađajte ko!Sada i Inijesta stavio so na ranu navijačima Barse!Gotovo! Barsa završila posao, da li ovo znači da odustaje od Kutinja!?"Crni Ćavi" namignuo Barsi\nBarselone je pokazala interesovanje za Kutinja odavno, ali je bilo jasno da neće imati sredstava da ga otkupe od Liverpula.\nKutinjo je ostao dakle na "Enfildu", odradio je kompletne pripreme sa timom Jirgena Klopa, ali je onda Pari sen Žermen sve promenio.\nOtključali su Nejmarovu klauzulu i preselili ga na "Park prinčeva", Barse je iznenada dobila 222 miliona evra i rupu u timu.\nRešili su da novac potroše na dvojicu fudbalera, Usmana Dembelea iz Dortmunda i pomenutog Kutinja.\nLiverpul je ipak rešen da na dve nedelje do kraja prelaznog roka ne želi da se odrekne svog najboljeg igrača, ali Kutinjo nije upisao nijedan minut u prva dva kola Premijer lige, kao ni u kvalifikacijama za Ligu Šampiona protiv Hofenhajma. Razlog je navodno povreda.\nIpak, izgleda da Kutinjo uopšte nije povređen, tu informaciju su plasirali iz Liverpula, već jednostavno ne želi da igra jer mu je san da karijeru nastavi u Barseloni.\nPrema pisanjima novinara Grema Kelija, on pokušava na sve načine da izdejstvuje transfer u redove katalonske ekipe, te ga zbog toga nema u protokolu Liverpula.\nPodsetimo, "Redsi" su odbili tri ponude "Blaugrane", poslednju tešku oko 125 miliona evra, a veliko je pitanje kako će se Kutinjo ponašati ukoliko do kraja prelaznog roka ne izdejsvuje željeni transfer i da li će uopšte biti spreman da igra za Liverpul.\nNeigranjem bi definitivno ugrozio svoje mesto u reprezentaciji Brazila na predstojećem Mundijalu u Rusiji, videćemo da li je spreman toliko daleko da ide kako bi prešao u Barselonu.


Disciplinski centar za maloljetnike seli na Bare – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 19. 04. 2012 18. 04. 2012 od sarajevo.co.ba\nDisciplinski centar za maloljetnike seli na Bare\nKrajem aprila 2012. godine KJU “Disciplinski centar za maloljetnike” preselit će iz unajmljenog objekta u Hotonju u sanirani i adaptirani objekat na Barama.\nDisciplinski centar za maloljetnike u Barama (Sarajevo, april 2012)\nPreseljenjem u novi objekt smještajni kapaciteti za maloljetnike će biti povećani za oko 50 posto, što će biti dovoljno za njihov cjelodnevni i poludnevni boravak u Centru.\nU ovoj ustanovi je do sada smješteno oko 200 štićenika.\nIzvan ustanove, na godišnjem nivou na području Kantona Sarajevo Disciplinski centar pružao pomoć za oko 2.000 maloljetnika kroz projekte primarne prevencije.\nZavršni radovi na zgradi Disciplinskog centra za maloljetnike u Barama (Sarajevo, april 2012)\nU sklopu novog objekta biće prostorije za dnevni boravak, radno-okupacionu terapiju, učionica za obrazovne aktivnosti, kao i prostori za individualni i grupni rad, sportske aktivnosti, te administrativne poslove.\nNa prvom spratu nalazi se i prostor predviđen za botaničku baštu u kojoj će štićenici Disciplinskog centra razvijati kreativne i radne sposobnosti i navike. Ukupna površina objekta je 618 metara kvadratnih, uz pripadajućih 400 metara kvadratnih dvorišta.\nU toku su završni radovi na novoj zgradi, a zvanično otvorenje je planirano polovinom maja 2012. godine.\nObjavljeno u Sarajevske novostiOznačeno Bare (toponim),maloljetnici,maloljetnička delinkvencija\nNazad Harph connection sa Nathaly Chatelain\nNaprijed Zašto odbijate govoriti jezikom koji se danas jedino razumije?


Ronioci iz Češke u Novom Gradu pripremaju uklanjanje bombe iz Sane\nPodvodno snimanje u toku\nCrveni čamci pod gradskim i željezničkim mostom preko Sane u Novom Gradu, cijeli kamp sa šatorima na obali, ali razloga za uzbunu nema. Ronioci Republičke uprave civilne zaštite, MUP Republike Srpske i njihove kolege iz Ministarstva unutrašnjih poslova Češke drže sve pod kontrolom. Ovih dana rade podvodno snimanje kako bi precizno locirali zaostale bombe iz II svjetskog i otadžbinskog rata.\n"Kod gradskog mosta očekujemo avio bombu iz II svjetskog rata od 250 kilograma, a na lokaciji željeznički most očekujemo takođe avio bombe iz II svjetskog rata, ali su manje razorne moći, negdje oko 50 kilograma ukupne mase, a količina oko šest komada", izjavio je Dragan Kos, pomoćnik direktora za deminiranje Republičke uprave civilne zaštite.\nDugogodišnju saradnju ima naša RUCZ sa kolegama iz češke policije. Česi pomažu u podvodnom vađenju zaostale municije i obučavaju naše ronioce, kako bi taj posao jednog dana mogli da obavljaju samostalno. Na obalu Sane su doveli 25 ljudi - policajce ronioce, pirotehničare, vatrogasce, ekipu hitne pomoći, čak i prevodioca.\n"Trenutno smo obilježili sektor, kao što možete vidjeti. Sa nama su došli i naše kolege vatrogasci iz Lučina. Oni su trenutno na trenu i rade sa pumpom pod visokim pritiskom, koja mlazom čisti dno od različitog sedimenta. Poslije podne ćemo upotrebiti još jedan uređaj koji se zove magnetometar, da bismo probali da tačno lociramo bombu. Na osnovu identifikacije metala koji je tamo prisutan", rekao je Filip Lipovski, kapetan u Ministarstvu unutrašnjih poslova Češke.\n"Vidljivost je oko jedan metar, ali ima dosta sedimenta, otprilike 120 cm sedimenta različitog. Nakon prvotnog zarona smo odlučili da moramo taj sediment skinuti da bismo mogli da pronađemo tu bombu. Nažalost sada ne mogu da kažem koliko će da, traje da skinemo potpuno taj sediment", ocijenio je Rene Peh, poručnik u MUP-u Češke.\nStanovnici Novog Grada do 25. avgusta mogu da očekuju situaciju sličnu onoj od prošle godine, kada će dio grada biti blokiran, a veći dio i evakuisan, kako bi pripadnici RUCZ i nihove kolege iz Češke mogle da iz vode ispod gradskog mosta izvuku neeksplodiranu bombu.\nuklanjanje bombe Novi Grad eksplozivna sredstva\nCivilna zaštita Srpske\nUklonjena veća količina neeksplodiranih ubojitih sredstava


RTS :: Kraj letovanja\nRadio Beograd 1 Kraj letovanja\nsreda, 16. sep 2020, 10:05\nKorona virus sveobuhvatno je prisutan u našem životu ove godine, i svi pokušavaju da nekako uklope svoje navike, potrebe i želje sa specifičnom situacijom opasnom po zdravlje. Rizik je većina naših uobičajenih aktivnosti, posao, škola, izlasci, i naravno, letovanje. Našim građanima, koji su otputovali tamo gde je to moguće, preporučeno je da se što pre vrate. U današnjoj emisiji čućete kakva je aktuelna situacija u regionu, gde letuje najveći broj naših turista, i šta će biti sa uplaćenim, a neiskorišćenim turističkim aranžmanima.\nU Psihološkoj radionici „Korak napred" govorimo o teretu perfekcionizma. Živimo u vremenu težnje za savršenstvom i nametanja visokih standarda. To fenomen perfekcionizma čini jako značajnim i aktuelnim, a one koji pokušavaju da ispune perfekcionističke standarde, konstantno frustriranim, upozoravaju psiholozi.\nViše od polovine mladih osoba iz multikulturalnih sredina južne i severne Srbije svedočilo je nekom vidu vređanja drugih na internetu od početka epidemije Kovida-19, dok je četvrtina bila meta diskriminacije, pokazalo je istraživanje pod nazivom Mladi i diskriminacija na Internetu, Udruženja građana „Monitor" iz Novog Pazara.\nO fenomenu dela misterizone italijanske spisateljice koja piše pod pseudonimom Elena Ferante, godinama se vode zanimljive rasprave. Nakon sada već kultne Napuljske tetralogije i njena nova knjiga "Lažljivi život odraslih", objavljena nakon pet godina pauze, odmah je dospela na vrh liste najčitanijih knjiga kako u svetu, tako i kod nas.


Chieftec ELP-700S, ELEMENT series, 700W, 12cm fan napajanje cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nChieftec ELP-700S, ELEMENT series, 700W, 12cm fan napajanje cene\nSnaga 700W - Chieftec ELP-700S, ATX 700W, Element series, 120mm silent fan, Active PFC, AFC, 85 Bronze... specifikacija\nChieftec ELP-700S, ATX 700W, Element series, 120mm silent fan, Active PFC, AFC, 85 Bronze\n19.170 din - 31.499 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Chieftec ELP-700S, ELEMENT series, 700W, 12cm fan napajanje po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Chieftec napajanje ELP-700S, ELEMENT series, 700W, 12cm fan na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Napajanja cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Chieftec Napajanja, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Chieftec ELP-700S, ELEMENT series, 700W, 12cm fan napajanje sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Chieftec ELP-700S, ELEMENT series, 700W, 12cm fan napajanje. Pre kupovine, podatke za Chieftec napajanje ELP-700S, ELEMENT series, 700W, 12cm fan proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Dalje ruke od Košutnjaka!\nInicijativa Ne davimo Beograd zahteva od JKP Zelenilo i Srbija šuma da se izjasne da li su otpočeli radove, i ako jesu koje, na području Košutnjaka i Avala filma. Ovih dana na Košutnjaku je, u delu na kome je predviđena seča skoro 30 hektara šume, postavljena crvena traka oko velikog broja stabala i zelenila. Inicijativa Ne davimo Beograd pokušala je od nadležnih bezuspešno da sazna o čemu se radi i da li su u ovom delu planirani neki radovi i pre nego što se donese Plan detaljne regulacije za područje Avala filma prema kome je najavljena gradnja zgrada umesto šume.\nPri izlasku na teren zatekli smo ekipu geometara koji postavljaju trake koji su nam rekli da JKP Zelenilo vrši valorizaciju šume. Ipak, ovu informaciju nismo uspeli da potvrdimo ni u JKP Zelenilo, ali ni u Srbija šumama ili Elektroprivredi Srbije koje smo takođe zvali za proveru.\nInicijativa Ne davimo Beograd upozorava državne organe, javne institucije, investitore i sve zainteresovane strane da se ne igraju sa ovim prirodnim dobrom i da odmah odustanu od svih zakulisnih radnji i malverzacija sa Košutnjakom. Građani su jasno rekli da se ova gradska šuma mora sačuvati. Inicijativu za odbranu Košutnjaka potpisalo je preko 75 hiljada građana i građanki, a taj broj raste iz dana u dan.


Odbojka/Izveštaji – Strana 4 – CZBG portal\nPoraz Zvezdinih dama posle preokreta\n1. decembra 2018. czbtv\nIzvor: OKCZ, zvanični sajt Odbojkašice Crvene zvezde doživele su poraz u 11. kolu BPŠ Superlige Srbije od Jedinstva u Staroj Pazovi rezultatom 3:2, po setovima 22:25, 25:21, 19:25, 25:17, 15:13. Crveno-bele su odlično započele meč, povele sa 0:4, ali su domaće uspele da stignu do izjednačenja 8:8. Jedinstvo je imalo minimalnu prednost na tehničkom tajm […]\nIzvor: OKCZ, zvanični sajt Odbojkaši Crvene zvezde savladali su Jedinstvo iz Stare Pazove rezultatom 3:2, po setovima 26:24, 22:25, 22:25, 30:28, 15:12, u 11. kolu BPŠ Superlige Srbije. Na tehničkom tajm autu prvog seta Zvezda je imala minimalnu prednost. Danilo Pavlović je doneo našem timu dva poena viška, a potom je posle greške gostiju bilo […]\nZvezdine dame u polufinalu Kupa\n29. novembra 2018. czbtv\nIzvor: OKCZ, zvanični sajt Odbojkašice Crvene zvezde plasirale su se u polufinale Kupa Srbije pošto su i u revanš meču četvrtfinala savladale TENT rezultatom 3:2, po setovima 25:20, 15:25, 20:25, 25:21, 15:8. Nakon pobede u prvom meču, u Obrenovcu, rezultatom 1:3, crveno-belima je bilo dovoljno da osvoje dva seta, ali su naše devojke ostvarile još […]\nOdbojkaši maksimalni u Bijeljini\n28. novembra 2018. czbtv\nIzvor: OKCZ, zvanični sajt Odbojkaši Crvene zvezde savladali su Radnik u Bijeljini sa 0:3, po setovima 25:27, 18:25, 19:25 u prvoj utakmici šesnaestine finala CEV Kupa Izazivača. Naši odbojkaši su posle ispitivanja snaga na početku meča, na kraju rutinski slavili sa maksimalnim rezultatom i nalaze se na korak do plasmana u osminu finala. Crveno-beli su […]\nZvezdašice ubedljive protiv Kleka\n24. novembra 2018. czbtv\nIzvor: OKCZ, zvanični sajt Odbojkašice Crvene zvezde ostvarile su pobedu nad Klek MD Zrenjaninom rezultatom 3:0, po setovima 25:16, 25:16, 25:20 u okviru 10. kola BPŠ Superlige Srbije. Zvezdine dame su sigurnom igrom od početka meča diktirale ritam i na tehničkom tajm autu prvog seta su vodile sa 12:9. Crveno-bele prave veliku seriju na servis […]\nZvezda slavila protiv Novog Pazara\nIzvor: OKCZ, zvanični sajt Odbojkaši Crvene zvezde ostvarili su trijumf nad Novim Pazarom rezultatom 3:1, po setovima 25:20, 24:26, 25:19, 25:15, u okviru 10. kola BPŠ Superlige Srbije. Na početku meča ekipe su bile potpuno izjednačene, da bi u završnici crveno-beli sa četiri poena u nizu došli do vođstva od 21:17. Gosti su prišli na […]\nPoraz Zvezdinih dama u derbiju\n22. novembra 2018. czbtv\nIzvor: OKCZ, zvanični sajt Odbojkašice Crvene zvezde doživele su poraz u “večitom derbiju” protiv Partizana rezultatom 3:2, po setovima 25:23, 23:25, 25:18, 14:25, 16:14, u odloženom meču 4. kola BPŠ Superlige Srbije. Crveno-bele su dobro započele duel sa večitim rivalom i sa pet poena u nizu, dva bloka Milke Stijepić, povele sa 6:9. Novom serijom […]\nOdbojkaši u 1/2 finalu Kupa\n21. novembra 2018. czbtv\nIzvor: OKCZ, zvanični sajt Pobedom nad Mladim radnikom u revanš meču četvrtfinala odbojkaši Crvene zvezde plasirali su se u polufinale Kupa Srbije. Crveno-beli su i drugi put savladali Požarevljane sa 3:0, po setovima 25:21,27:25, 25:12. Naši odbojkaši su bolje otvorili meč i došli do četiri poena prednosti na početku prvog seta (7:3). Gosti su uspeli […]\nOdbojkašice silne protiv Spartaka\n20. novembra 2018. czbtv\nIzvor: OKCZ, zvanični sajt Odbojkašice Crvene zvezde ostvarile su ubedljivu pobedu u 9. kolu BPŠ Superlige Srbije nad Spartakom rezultatom 3:0, po setovima 25:19, 25:11, 25:15. Crveno-bele su sjajno ušle u meč i već do tehničkog tajm auta prvog seta su stekle prednost od pet poena. I naredna tri poena su pripala našoj ekipi. Gošće […]\nZvezda savladala Radnički\n17. novembra 2018. czbtv\nIzvor: OKCZ, zvanični sajt Odbojkaši Crvene zvezde ostvarili su pobedu u 9. kolu BPŠ Superlige Srbije. Crveno-beli su savladali Radnički rezultatom 3:0, po setovima 25:19, 25:17, 25:19. Crveno-beli su na početku meča poveli sa 10:4, a na tehnički tajm aut su otišli sa vođstvom od 12:8. Gosti su sa dva asa Stevanovića prišli na samo […]


Volvo je bio u ravni ili iznad „nemačke trojke“ po prodaji u Rusiji (2000 - 2009.) - Auto Republika\nPrethodne nedelje su ruski novinari imali priliku da razgovaraju sa Aleksejem Tarasovim, direktorom prodaje marke Volvo za tržište Rusije, a tokom interesantnog intervjua su iznete neke, široj javnosti malo poznate činjenice.\nŠvedska marka svojom najozbiljnijom konkurencijom smatra marke iz čuvenog nemačkog trilinga, ali jednako tako i Jaguar Land Rover, Infiniti i Lexus. Današnje prodajne brojke koje postižu pobrojane nemačke marke su ubedljivo superiorne u odnosu na isporuke Volvoa na tržištu najgabaritnije zemlje na svetu.\nPre nekih deset do petnaest godina, prodaja Volvoa u Rusiji je bila veoma slična, ili čak i viša od plasmana Mercedesa, Audija i BMW-a. Prilično drastičan pad prodaje je usledio u periodu oko preuzimanja kompanije Volvo Cars od strane kineske grupacije Geely, a do danas nije uspeo da se vrati na nekadšnji nivo.\n“Ne utrkujemo se sa konkurencijom. To nije naš prioritet. Naravno, planiramo brži rast od opšte stope rasta tržišta, dakle želimo da ojačamo udeo na tržištu,” rekao je Tarasov. „ Potrudićemo se da iznađemo optimalan balans između prodajnih cena, profitabilnosti i obima prodaje. Ipak, naši ciljevi nisu vezani za rezultate drugih proizvođača“.\nKoliko je važno privući novih kupaca, najmanje toliki je značaj i starih klijenata marke. Zanimljiva je i analiza odanosti kupaca, spram automobilskih segmenata koji se nalaze u paleti Volvoa.\n„Stopa lojalnosti kupaca naših vozila se, godinama unazad drži na nivou od 35%. Ovde govorimo o kupcima koji su pre nabavke novog vozila, koristili Volvo četvorotočkaša, mada ima i onih koji su između dva naša automobila kupovali neku drugu marku. Njih je puno, ali njih ne uzimamo u matematiku kod obračuna stope lojalnosti,“ navodi Tarasov.\n„Ne postoje značajne fluktuacije stope odanosti kupaca u odnosu na različite segmente automobila. Dakle, nema veze da li pričamo o kompaktnom krosoveru ili velikoj limuzini, stopa je veoma slična.“\nVolvo je na meti brojnih kritika kako od strane vozača koji teško prihvataju najavu o novim bezbednosnim sistemima budućih vozila švedske marke, koji će onemogućiti, između ostalog, vožnju osobama za koje elektronski sistemi procene da su pod dejstvom alkohola, tako i od strane konkurencije koja najavljuje da neće slediti sličan koncept i ograničavati maksimalnu brzinu kretanja vozila na 180 km/h.\n„Oh, šta reći? Veoma često smo u prošlosti preduzimali poteze koji su u prvi mah nailazili na nerazumevanje i kritike. Međutim, nekoliko godina kasnije baš ti potezi su postali standard u automobilskoj industriji,“ nastavlja Tarasov. „Slična priča je bila i pre par godina, kada smo najavili da nećemo imati u ponudi veće agregate od dvolitarskih, pa onda kada smo prvi najavili odustajanje od dizela. Pogledajte konkurenciju danas, čini mi se da svi slede istu logiku.“\n“Onda imamo primer sa prvom generacijom SUV-a Volvo XC60, gde smo bili prvi proizvođač koji je ugradio bezbednosni sistem City Safety kao deo standardne opreme. Potom smo razvili novu platformu, i kao prvi, a za sada i jedini, nudimo sistem Pilot Assist već od osnovnog modela kao deo obavezne opreme. Pod kontrolom ovog sistema je više funkcija: ubrzavanje, kočenje, zadržavanje iste saobraćajne trake,” nastavio je on.\n“Tu je i sistem Volvo On Call, opet standardan na svim modelima, a na ruskom tržištu je u njega još inkorporirana funkcija ERA-GLONASS, bez koje mi je teško da zamislim neki automobil nove generacije. Na primer, ovo rešenje često koristim kako bi iz stana startovao i zagrejao motor, a potom i kabinu. Dakle, ovo nije pitanje estetike, već funkcionalnosti pre svega”.\n„Evo sada na primer sprovodimo pionirski poduhvat koji podrazumeva odricanje od usluga prekookeanskog transporta novih vozila koja silaze sa proizvodnih postrojenja u Kini. Dakle, sada za dvadesetak dana pristižu nova vozila koja su proizvedena u azijskom pogonu, i to šinskim putem, dok je morskom trasom bilo neophodno da protekne i po dva i po meseca od momenta početka isporuke do dopreme u magacin u okolini Moskve. Početkom februara su pristigli prvi primerci, ovako transportovanog krosovera XC60.“\n„U Kini posedujemo dve fabrike. Jednu u Čengduu u kojoj se proizvodi XC60 a drugu u Dakingu odakle na globalna tržišta isporučujemo limuzinu S90. Postrojenja u gradu Čengdu su locirana na severu Kine, odnosno u blizini granice sa Rusijom, na nekih desetak hiljada kilometara od Moskve, dok je Daking smešten u centralnom delu azijske države. Svejedno, planiramo da do kraja godine i sedan prebacimo na isti način transporta kao što smo to već učinili sa SUV-om“.\nDodatno, Tarasov je najavio debi restilizovanog krosovera XC90 za sredinu leta, lokalne premijere limuzine Volvo S60, kao i početak ponude Cross Country verzije pomenute limuzine. Ovde je interesantno pomenuti da se na ruskom tržištu klasični karavani uopšte ni ne nude, već da je (osnovana) pretpostavka proizvođača da, spram klimatskih uslova i geografskog područja, Cross Country verzije predstavljaju mnogo frekventniji i naposletku bolji izbor.\ntags: intervju izdvojeno pikanterije iz Volvoa tržište Rusije volvo\nprevious Šef Schaeffler Automotivea predviđa veliki dobitak u oblasti elektrifikovanog pogona\nnext Hongqi N501: Si Đinpingova tvrđava na točkovima


Arakči: Ne tražimo rat, već na svaku agresiju odgovaramo snažno - SAHAR Balkan\nArakči: Ne tražimo rat, već na svaku agresiju odgovaramo snažno\nAug 15, 2019 07:28 Europe/Sarajevo\n"Iran nije pokrenuo nijedan rat u svojoj modernoj historiji i neće, ali neće oklijevati da se brani i odgovorit će na svaku agresiju brzo i adekvatno", rekao je zamjenik ministra vanjskih poslova.\nAbdul Haris Al Mašhari, predsjedavajući i članovi Komisije za vanjsku politiku, sigurnost i odbranu indonežanskog Parlamenta, susreo se u srijedu sa zamjenikom iranskog ministra vanjskih poslova za politička pitanja Sejedom Abasom Arakčijem.\nTokom sastanka, pozdravljajući sveobuhvatno širenje odnosa s Indonezijom, Sejed Abas Arakči je iznio odbrambenu politiku Islamske Republike Iran i izjavio da jačanje iranskih odbrambenih sposobnosti služi isključivo za samoodbranu, a što nije protiv bilo koje druge države. Iran nije pokrenuo nijedan rat u svojoj modernoj historiji i neće, ali neće oklijevati da se brani i odgovorit će na svaku agresiju brzu i adekvatno, dodao je on.\nZamjenik ministra vanjskih poslova Irana je kazao da je prema fetvi vrhovnog vođe Irana zabranjeno korištenje nuklearnog oružja, ali uz mogućnost iranskih naučnika ovu tehnologiju su autohtono razvili kao dio mirnog programa.\nIzraelski avioni, uz američku obavještajnu pomoć, gađali Irak\nTeroristi se u potpunosti povukli iz Han Šejhuna\nHoće li uskoro doći do direktnog sučeljavanja Rijada i Abu Dabija?


Vakcinacija,Veterinarska Ambulanta Alessandra,www.alesvet.com\nVakcinacija predstavlja aktivnu imunizaciju organizma.Vakcinom se u organizam unose minimane količine virusa i bakterija koje pokreću imunološku reakciju i stvaranje antitela na date uzročnike.Solidan imunitet nastaje posle 10-14 dana.\nVakcinacija se vrši samo kod zdravih životinja,tako da joj uvek prethodi klinički pregled životinje i dehelmintizacija tj. tretman čišćenja protiv crevnih parazita.\nVakcine su najčešće polivalentne tj imaju više antigena kombinovanih u jednoj vakcini koji stimulišu razvijanje imuniteta za više bolesti.\nNa vakcinama se nalaze oznake za bolesti čiju imunizaciju sprovode:\nD-canine distemper virus-štenećak\nH-hepatitis pasa-virusna infekcija,uzrokovana sa dva srodna virusa koja napadaju jetru\nP-parvoviroza-virusna infekcija koja napada sluznicu intestinalnog trakta\nPi-virus parainfluence-virusna infekcija koja zajedno sa virusom Hepatitisa može prouzrokovati infekciju gornjih respiratornih puteva\nCv-corona virus-virusna infekcija slična parvovirozi,ali ne tako fatalna\nVakcinacija pasa protiv zaraznih bolesti se sprovodi u uzrastu od 8 nedelja,a revakcinacija se vrši nakon mesec dana.Posle revakcinacija pas stiče imunitet,ali se preporučuje nakon mesec dana još jedna vakcinacija,kako bi se solidan imunitet održao godinu dana.\nZadovoljavajući imunitet se održava tokom života,redovnom godišnjom revakcinacijom.\nUkoliko postoji povećan rizik od zaraze ili majka nije bila vakcinisana,štenci mogu da se vakcinišu ranije sa 6 nedelja starosti,a revakcinisanje se vrši još dva puta na 3-4 nedelje.\nVakcinacija mačaka se vrši sa 3 meseca starosti,a revakcina se daje nakon mesec dana.Kasnije se jednom godišnje vrši redovna revakcinacija.\nBolesti protiv kojih se macke vakcinišu su:\nHerpes virus-koji izaziva rino-traheitis,infekciju gornjih respiratornih puteva\nCalici virus-koji dovodi do respiratornih infekcija i akutnog artritisa\nPanleukopenija mačaka-virusno oboljenje sa velikim procentom smrtnosti\nVakcinacija pasa i mačaka protiv besnila je zakonska obaveza vlasnika.\nPsi I mačke se vakcinišu sa 3 meseca starosti,a zatim se jednom godišnje radi redovna revakcinacija.\nUkoliko majka nije bila vakcinisana,štenci se vakcinišu sa 4 nedelje starosti,a revakcina se sprovodi sa 3 meseca.Dalje se nastavlja sa obaveznom godišnjom vakcinacijom.\nVakcina sadrži inaktivisan i prečišćen klonirani soj virusa besnila.Postoji zabluda kod vlasnika da vakcina protiv besnila dovodi do zaostajanja u rastu i razvoju psa.Vakcine koje se danas koriste su potpuno bezbedne,bez nepovoljnog uticaja na razvoj zivotinje.\nŽivotinje koje iz naše zemlje putuju u zemlje članice EU,moraju da imaju rezultat titra antitela na virus besnila.Ova potvrda važi doživotno,ako se sprovodi redovna godišnja vakcinacija,što znači da nije potrebno raditi ove analize svaki put pri izlasku iz zemlje.


Najnoviji rezultati analize vode dostupni javnosti -\nNajnoviji rezultati analize vode dostupni javnosti\nSaopštenje u vezi sa kvalitetom pijaće vode u Zrenjaninu.\nKao što je juče saopšteno, rezultati analiza koje sprovodi Zavod za javno zdravlje Zrenjanin pokazuju da voda iz postrojenja za preradu ispunjava sve propisane kriterijume. Pojedinci su govorili da je zrenjaninsku vodu, koja je zabranjena za piće u vreme prethodne vlasti, nemoguće prečistiti, međutim, najnoviji rezultati to demantuju.\n“Veoma mi je drago što građanima možemo da predstavimo ove analize. Ni jednog momenta nismo pomišljali da odustanemo, iako smo se sve ovo vreme suočavali sa ozbiljnim opstrukcijama. Velika želja da rešimo gorući i višedecenijski problem građana, koji niko pre nas nije uspeo da reši, bila je jača od bilo kakvih saplitanja na koje smo nailazili”, poručuje gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić.\nOn kaže da i dalje postoje problemi u radu postrojenja za preradu vode koji se tiče slabijeg pritiska vode u mreži u vreme veće potrošnje.\n“Svakako ćemo posvetiti maksimum pažnje i vremena kako bismo pomogli investitoru da prevaziđe sve probleme. Investitor je obezbedio sredstva za dodatna ulaganja i verujem da će vrlo brzo rešiti problem sa pritiskom, ali i druge probleme na koje je naišao. Veoma naporno i predano radimo i verujem da skidanje zabrane, koja je uvedena još 2004. godine, neće biti mrtvo slovo na papiru. Ubeđen sam da će zabrana o upotrebi vode biti skinuta na zadovoljstvo svih nas”, istakao je gradonačelnik Čedomir Janjić.\nNapomena: Na osnovu priloženih analiza može se uporediti kvalitet vode koja ulazi u postrojenje (voda iz bunara) i kvalitet vode koja posle tretmana ulazi u vodovodnu mrežu. Na svakom dokumentu prvo su analize sirove vode, a potom analize prečišćene vode. Uzorci su uzeti iz rezervoara preko kojeg se snabdeva grad.


NATO odustaje od raspoređivanja nuklearnih raketa u Evropi? - 13.06.2021, Sputnik Srbija\nLideri zemalja NATO-a nameravaju da posle samita u Briselu i uoči sastanka američkog i ruskog predsednika Džoa Bajdena i Vladimira Putina objave da se protive... 13.06.2021, Sputnik Srbija\nKako navode izvori, takva odredba sadržana je u nacrtu izjave koja bi trebalo da bude objavljena nakon završetka samita NATO-a u Briselu 14. juna.Bajden je u sredu krenuo na svoje prvo putovanje u inostranstvo kao šef američke administracije. Američki predsednik učestvuje na samitu G7 u Velikoj Britaniji. Nakon toga, odleteće u glavni grad Belgije na sastanak NATO-a na najvišem nivou. U Briselu će posle toga biti održan samit SAD-EU. Bajdenova turneja kulminiraće njegovim susretom sa Putinom u Švajcarskoj 16. juna.Pročitajte još:\nsvet, vesti, evropa, nato, raspoređivanje raketa, evropa\nLideri zemalja NATO-a nameravaju da posle samita u Briselu i uoči sastanka američkog i ruskog predsednika Džoa Bajdena i Vladimira Putina objave da se protive razmeštanju nuklearnih raketa kopnenog baziranja u Evropi, piše „Difens njuz“ pozivajući se na izvore u Evropskoj uniji i američkom Kongresu.\n5 April 2021, 13:25\n„Ova mera posmatra se kao mogući način za smanjenje napetosti u odnosima sa Moskvom i priprema teren za dijalog o kontroli naoružanja uoči samita ruskog i američkog predsednika 16. juna u Ženevi“, piše list.\nRusija odgovara NATO-u: Razmestićemo 20 novih vojnih formacija na zapadnim granicama


Šta radimo – International Certification Group\nHome Šta radimo\nSuština našeg poslovanja\nSuština našeg poslovanja zasniva se na:\nposlovima sertifikacije, verifikacije, inspekcije i ispitivanja,\nrazvoju savremenih individualizovanih informacionih sistema,\nkontinuiranom profesionalnom usavršavanju kvalifikacija.\nPoslovi sertifikacije, verifikacije, inspekcije i ispitivanja\nPreko ove usluge omogućavamo našim klijentima da kroz proces provere i sertifikacije potvrde da su proizvodi, procesi, sistemi ili usluge koje plasiraju na tržište, usaglašeni sa nacionalnim i/ili međunarodnim standardima i propisima ili sa privatnim standardima koje definiše kupac/korisnik.\nPoslovi sertifikacije su u delu:\nISO 20000-1 - Zahtevi za sistem menadžmenta uslugama\nISO 39001 - Menadžment bezbednosti drumskog saobraćaja\nISO 50001 - Sistemi menadžmenta energijom\nHACCP - Sistem bezbednosti hrane\nISO 22716 Dobra proizvođačka praksa u kozmetici\nGVP - Dobra veterinarska praksa i Sistem kvaliteta u veterini\nGDP - Dobra distributivna praksa u farmaceutskoj industriji\nEMAS (EC) 1221/2009 - Sistem upravljanja životnom sredinom\nSA 8000 - Sertifikacija društvene odgovornosti\nEN 1090-1 - Zahtevi za ocenu usaglašenosti konstrukcijskih komponenata (CE znak za metalne konstrukcije)\n2008/57/EC Direktiva za interoperabilnost železnice o okviru Zajednice (RAIL)\nUredba (EU) No 305/2011 - o građevinskim proizvodima\nCE znak za jednostavne posude pod pritiskom (2009/105/EC)\nISO 3834 - Zahtevi kvaliteta kod zavarivanja topljenjem metalnih materijala\nRazvoj savremenih individualizovanih informacionih sistema\nImajući iskustvo u sertifikaciji sistema kvaliteta i upravljanja u Organizacijama, u svim industrijama, te različitim geografskim tržištima, ICG je uvideo da je jedna od ključnih stavki za napredak Organizacije, primena alata, odnosno savremenih informacionih sistema, kojima će se poboljšati efikasnost i efektivnost sa značajnom automatizacijom procesa planiranja, proizvodnje ili pružanja usluga, kontrole i poboljšanja. Izazov koji se stavlja pred Organizacije, je da li će ona svoj način rada da prilagodi mogućnostima informacionog sistema, ili će informacioni sistem biti razvijen i u potpunosti podržavati način rada Organizacije.\nICG ocenjujući efikasnost i efektivnost primene međunarodnih standarda i propisa u Organizacijama, odnosno preduzećima, ustanovila je konstantu, da je svaka Organizacija individua za sebe. Svaka uspešna Organizacija, iako je primenjivala iste standarde i dobre poslovne običaje i obavljala istu delatnost, pronalazila je svoju individualnost, koja ju je upravo činila jedinstvenom i uspešnom.\nICG je u svojoj viziji i misiji postavila jedan od svojih ciljeva, da svojim iskustvom da dodatnu vrednost Tržištu, kroz pružanje usluge izrade savremenih individualizovanih informacionih sistema.\nU pružanju usluge razvoja savremenih individualizovanih informacionih sistema ICG je postavio osnovne principe koji karakterišu ICG-ovo poslovanje u delatnosti Informacionih tehnologija, koja može da bude i svojevrsna politika ICG u delatnosti razvoja informacionih sistema i to:\npre implementacije informacionih sistema jasno se mora znati cilj i šta će korisnik tačno dobiti uvođenjem informacionog sistema u svoj sistem poslovanja;\nda informacioni sistem koji se izradi i implementira, zaista radi kod korisnika, odnosno da je projektovan, implemetiran, kontrolisan i pušten u rad kod korisnika, prema zahtevima i očekivanjima korisnika, vodeći računa da sistem ne iskazuje želje, nego realne potrebe i mogućnosti korisnika;\nda se prepozna i očuva individualnost rada korisnika pri implementaciji tehničkih rešenja, bez nametanja već izrađenih tehničkih rešenja i potrebe prilagođavanja procesa korisnika informacionog sistema tehničkim rešenjima;\nRazvoj i implementacija savremenih individualizovanih informacionih sistema se sastoji iz više procesa i faza, od kojih su najbitniji:\nAnalize i dizajna informacionog sistema sa definisanjem korisničkih i tehničkih zahteva;\nIzrada i implementacija relacione baze podataka prema zahtevima sadržanim u fazi Analize i dizajna;\nIzrada i implementacija korisničkog okruženja (interfejsa) prema zahtevima sadržanim u fazi Analize i dizajna;\nIspitivanje (testiranje) Informatičkog rešenja prema zahtevima sadržanim u fazi Analize i dizajna;\nKonverzija, integracija i migracija postojećih podataka definisanim u fazi Analize i dizajna;\nIzrada i implementacija korisničkih uputstava, modula za interaktivnu obuku korisnika (e-learning);\nObuka korisnika informacionog sistema;\nInstalacija i puštanje u rad informacionog sistema na produkcionim serverima;\nOdržavanje informacionog sistema u njegovom životnom ciklusu;\nEdukacija sa kontinuiranim profesionalnim usavršavanjem kvalifikacija\nInternational Certification Group je oformio jedinstvenu ICG Akademiju za profesionalnu edukaciju u skladu sa evropskim kvalifikacionim okvirom.\nKompetentnost i iskustvo u radu stručnjaka zaposlenih u ICG doprineli su apsolutnom razumevanju potreba za profesionalnim usavršavanjem, kako pojedinaca koji su zaposleni u različitim poslovnim sistemima , tako i nezaposlenih kojima je potrebna visokoprofesionalna i adekvatna edukacija da bi našli svoje mesto na tržištu rada.\nPored potreba za profesionalnim usavršavanjem zaposlenih i nezaposlenih, naša akademija posebnu brigu vodi o mladima, koji se tek spremaju da izađu na tržište rada i za njih smo pripremili određene kvalifikacione programe, preko kojih stiču praktično znanje iz profesionalne oblasti za koju su se školovali i vrhunske trenere sa zapaženim iskustvom iz struke.\nICG Akademija za profesionalno usavršavanje ima razvijene kvalifikacione programe koji pokrivaju širok spektar kvalifikacionih zanimanja iz raznih oblasti i to:\nSistema menadžmenta kvalitetom;\nProgramiranja i informacionih tehnologija;\nMedicinskih sredstava i vigelance;\nSavremenih bezbednosnih usluga,\nDrugih inovativnih oblasti;\nProgrami su prilagođeni potrebama različitih grupa polaznika i ICG Akademija za profesionalno usavršavanje je u tom pogledu svoje edukativne programe i svoju filozofiju rada u potpunosti uskladila sa principima kvaliteta u stručnoj obuci Evropskog kvalifikacionog okvira za celoživotno učenje EQF Evropske komisije za edukaciju i kulturu.


Ruski svemirski brod pristao uz stanicu\nRuski teretni svemirski brod bez posade je danas pristao uz Međunarodnu svemirsku stanicu\nRuski teretni svemirski brod bez posade je danas pristao uz Međunarodnu svemirsku stanicu, posle neuspešnog pokušaja pre pet dana. Letelica „Progres 47“ odvojila se od Međunarodne stanice pre nedelju dana, da bi se isprobao novi sistem pristajanja uz stanicu nazvan „Kurs-NA“, ali su iskrsli problemi prilikom probnog pristajanja prošlog utorka.\nNovi sistem za pristajanje će biti vraćen na Zemlju radi analize i potrebnih izmena. U međuvremenu, „Progres“, koji je inače natovaren otpacima, treba da se odvoji od Međunarodne stanice i izgori prilikom ponovnog ulaska u Zemljinu amtosferu.\nNeuspeh pregovora SAD i EU?\nSirija: Uskoro primirje u Alepu?


Online stručno usavršavanje zaposlenih u javnoj upravi, uspešan iskorak koji niko nije mogao da predvidi | INFO 24\n„Kovid 19 pandemija donela je mnogo izazova svim segmentima društva, a sve nas koji smo nosioci funkcija u stručnom usavršavanju stavila na ispit. Međutim, u ovakvoj neizvesnoj situaciji u stručnom usavršavanju zaposlenih u javnoj upravi napravljen je iskorak koji niko nije mogao da predvidi. Uspeli smo da ceo proces prilagodimo učenju na daljinu i pokažemo da je ono za zaposlene u javnoj upravi postalo prirodno okruženje u kome se dobro snalaze“, istakao je Čedomir Rakić, državni sekretar Ministarstva, na otvaranju hibridne konferencije „Stručno usavršavanje službenika u doba pandemije – izazovi i naučene lekcije“.\nOn je dodao da smo iz pandemije mnogo naučili i napredovali, imajući u vidu da je ubrzano podstaknut proces digitalne transformacije sistema stručnog usavršavanja, a posebnu važnost ima činjenica da su službenici prihvatili novu realnost i iskoristili mogućnost za dalje unapređenje znanja i veština. On je pohvalio napore Nacionalne akademije za javnu upravu koja je u kratkom vremenu uspela da ceo proces sprovođenja obuka prilagodi učenju na daljinu i u virtuelnim učionicama sprovede preko 200 obuka za preko 10.000 polaznika.\n„Ministarstvo je posvetilo posebnu pažlju reformi stručnog usavršavanja u javnoj upravi u nameri da svakom zaposlenom, bez obzira gde živi i radi, omogući jednak pristup pravu na stručno usavršavanje. Zahvaljujući svemu učinjenom, ali i zaposlenima u javnoj upravi, koji su sa lakoćom prihvatili učenje na daljinju, Republika Srbija je postala lider u regionu u razvoju elektronske uprave“, zaključio je državni sekretar Rakić.\nU panelu o upravljanju stručnim usavršavanjem govorila je pomoćnica ministra, rukovodilac Sektora za stručno usavršavanje Jasmina Benmansur, koja je ocenila da je i u uslovima pandemije pronađen adekvatan odgovor i nastavljeni svi reformski procesi u stručnom usavršavanju, čemu su doprinos dali zaposleni u državnoj upravi i lokalnim samoupravama kao krajnji korisnici. Hibridna konferencija „Stručno usavršavanje službenika u doba pandemije – izazovi i naučene lekcije“, koja je okupila preko 300 učesnika, organizovala je Nacionalna akademija za javnu upravu uz podršku Programa Saveta Evrope „Upravljanje ljudskim resursima u lokalnoj samoupravi – faza 2“.