Nov, a ne valja: Prizemljen američki predsednički helikopter od 200 miliona dolara /video/ - 23.11.2021, Sputnik Srbija\nNov, a ne valja: Prizemljen američki predsednički helikopter od 200 miliona dolara /video/\nNovi helikopter američkog predsednika Džoa Bajdena, vredan 217 miliona dolara, prizemljen je pošto nije prošao testove Pentagona, a nije poznato kada će i da li... 23.11.2021, Sputnik Srbija\nPrvi predsednički let novim helikopterom odložen je, pošto je testiranjem utvrđeno kako nije „operativno podesan“, navodi Blumberg.Helikopter VH-92, vredan 217 miliona dolara, deo je projekta zamene vozila za predsednika i druge zvaničnike, teškog pet milijardi dolara. Blumberg navodi da nije određen vremenski rok do kog bi helikopter mogao da postane operativan.Helikopter je u septembru prošao testove, kada je dobio odobrenje za transport predsednika do lokacija kao što je vojna baza Kemp Dejvid, udaljena od Bele kuće osamdesetak kilometara. Međutim, nije dobio dozvolu za letove u hitnim slučajevima zbog tehničkih pitanja, kao što je kašnjenje u radu sistema za komunikaciju.Prema navodima Blumberga, problem su i izduvni sistem motora, te curenje tečnosti, što smanjuje mogućnost sletanja u određenim područjima.Novi helikopter američkog predsednika trebalo je da bude u upotrebi od jula, što je bio novi rok posle odlaganja od godinu dana.\nsvet, helikopter, džozef bajden, sjedinjene američke države, svet – politika, nato – vojska i naoružanje, vojska i naoružanje\nNovi helikopter američkog predsednika Džoa Bajdena, vredan 217 miliona dolara, prizemljen je pošto nije prošao testove Pentagona, a nije poznato kada će i da li će neispravnosti biti otklonjene.\nPrvi predsednički let novim helikopterom odložen je, pošto je testiranjem utvrđeno kako nije „operativno podesan“, navodi Blumberg.\nHelikopter VH-92, vredan 217 miliona dolara, deo je projekta zamene vozila za predsednika i druge zvaničnike, teškog pet milijardi dolara. Blumberg navodi da nije određen vremenski rok do kog bi helikopter mogao da postane operativan.\nHelikopter je u septembru prošao testove, kada je dobio odobrenje za transport predsednika do lokacija kao što je vojna baza Kemp Dejvid, udaljena od Bele kuće osamdesetak kilometara. Međutim, nije dobio dozvolu za letove u hitnim slučajevima zbog tehničkih pitanja, kao što je kašnjenje u radu sistema za komunikaciju.\nPrema navodima Blumberga, problem su i izduvni sistem motora, te curenje tečnosti, što smanjuje mogućnost sletanja u određenim područjima.\nNovi helikopter američkog predsednika trebalo je da bude u upotrebi od jula, što je bio novi rok posle odlaganja od godinu dana.\n28 Januar, 07:11


(Kontra)predsednik i (kontra)napadi | Politika | Direktno\n02. 12. 2019. 07:07 0\n(Kontra)predsednik i (kontra)napadi\nPosle sedam godina vladavine, Srpska napredna stranka i predsednik Srbije Aleksandar Vučić usavršili su tehnike spinovanja informacijama, zamene teza, pa je tako stvorena vrlo jaka propagandna mašinerija i uticaj na svest ljudi. Naročito zabrinjava činjenica paušalnih optužbi, kontranapada i kontraafera smišljenih na račun građana ili političara, koji "ne ljube skute" režimu.\nImajući u vidu da je većina medija "okupirana" od strane vladajuće stranke i da hiljadu puta spinovana informacija postaje stvarnost, ne čudi što su ljudi oguglali na informacije koje im se serviraju putem televizija sa nacionalnom frekvencijom, kao i tiražnih novinskih listova i tabloida.\nIz toga proizilazi da na mnoge informacije i saznanja koje servira neko od lidera opozicije, režimska propagandna mašinerija krene u kontranapade, koji dolaze iz kuhinje predsednika Srbije, ali teško da mogu da ubede iole slobodnomislećeg građanina.\nTako smo juče dobili protest "kontranapad" - protest članova i aktivista SNS-a u Nišu. Iako iz SNS kažu da oni nisu organizatori protesta protiv opozicije, jasno je da nisu ni čisto građanski. Pođimo samo od parole, dovoljno je.\nProtestne šetnje protiv vladavine Aleksandra Vučića traju 12 meseci, slogan "Stop krvavim košuljama" sada ima kontraverziju "Stop krvavom scenariju".\nPodsetimo, kontranapadi su počeli od emisije "24 minuta" voditelja Zorana Kesića volšebno pojavila emisija "Kontravizija", koja je zamišljena da bude nalik originalu. Kao odgovor "Utisku nedelje" osmišljen je "Hit tvit".\nDa bi se skrenuo fokus sa afere "Krušik", koja je potresla i potresa i dalje srpsku javnost, i u koju je direktno umešan državni vrh na čelu sa ocem ministra policije Nebojše Stefanovića Branko Stefanović, "isplivala" je afera "Lešnjak Bastać", u kojoj je izvesni Lazar Lešnjak optužio Marka Bastaća da ga je mučio.\n"Vučić ima drugačiji moralni koordinatni sistem u odnosu na druge ljude"\nAkademik Dušan Teodorović osvrnuo se na ove kontranapade i zamene teza i za Direktno.rs rekao da Aleksandar Vučić rukovodi nekim drugim načelima koja, sa uobičajenog stanovišta, nikako nisu moralna.\n- Naš predsednik ima jedan drugačiji moralni koordinatni sistem nego, što ga imam ja ili mnogi drugi ljudi. U našem koordinatnom sistemu se vrlo jasno razgraničava laž od istine i prihvataju se činjenice. Mislim da Aleksandar Vučić ima problem sa prihvatanjem činjenica i on veruje u to što priča. Vi možete da iznesete kakav god hoćete dokaz, on to jednostavno neće da prihvati i nije spreman da, žargonski rečeno, žrtvuje bilo kog čoveka iz svog okruženja. Mi možemo da kažemo da se radi o plagijatu, da dokažemo da je bio ovakav ili onakav izvoz oružja ili nešto drugo, to jednostavno ne dotiče Aleksandra Vučića. Partija na vlasti je jednostavno partija bez morala, odnosno bez moralnih normi kakvima se mnogi drugi ljudi rukovode u životu - istakao je Teodorović.\nNa aferu o izvozu oružja u Ukrajinu i korišćenja srpskih mina u ratovima u Donbasu, u koju su takođe upleteni funkcioneri SNS-a, predsednik je bez pardona optužio majku uzbunjivača iz "Krušika" Aleksandra Obradovića, prema njegovim rečima "gospođu mamu" da je inicijator izvoza oružja.\nOvako bismo mogli u nedogled da nabrajamo sve "kontranapade", ali vredi pomenuti još i reakciju predsednika na doktorat ministra finansija Sinišu Malog, koji je zvanično proglašen plagijatom. Umesto da državni vrh, na čelu sa predsednikom osudi ovo, dokazano neakademsko ponašanje jednog ministra, a ministar da podnese ostavku, cela Vlada pružila mu je podršku. Predsednik je ipak otišao korak dalje, pa je pozvao nadležne da se pozabave doktoratom bivšeg funkcionera DS-a Bojana Pajtića.\nTakođe, treba istaći gungulu koju je vlast podigla povodom naslovne strane nedeljnika NIN, na kojoj fotografija Vučića sa sajma oružja, nišan puške koja je stajala na ozložbenom stolu, na fotografiji je uperen u predsednika. Inače, radi se o agencijskoj fotografiji koja je postojala i ranije, samo što niko na to nije obaćao pažnju, a NIN ju je iskoristio povodom teksta o aferama u "Krušiku". Broj NIN-a od prošlog četvrtka na kraju izašao je bez fotografije na naslovnoj strani.\nOdmah potom, usledili su napadi na karikaturistu lista "Danas" Predraga Koraksića Koraksa, koji je karikaturom u tom listu ismejao Vučića koji, kako kaže autor, samom sebi crta mete i fabrikuje to da neko želi da ga ubije. Verovatno kako bi se skrenula pažnja sa mnogo bitnijih tema i afera u koju se dovode članovi vladajuće stranke, kao recimo slučaj "Jovanjica".\nDa stvar bude još besmislenija, tim povodom organizovana je šetnja vlasti u Nišu. I tu se, gotovo sigurno, neće zaustaviti.\nAleksandar Vučić Opozicija Srpska napredna stranka Oružje Krušik Kontranapadi


Deblokada Sporazuma sa EU je pitanje trenutka\nU Briselu bi u naredna dva dana, između ostalog, trebalo da se raspravlja o stupanju na snagu trgovinskog sporazuma sa Srbijom, odnosno deblokadi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. U Beogradu su uvereni da deblokada procesa više nije pitanje uslova već trenutka kada će se to desiti.\nU Beogradu su sigurni da više nije pitanje da li je Srbija ispunila uslove za odmrzavanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i prelaznog trgovinskog sporazuma, već kako kapitalizovati napredak koji je država ostvarila, kaže direktorka Kancelarije za pridruživanje Evropskoj uniji Milica Delević:\n“Mislim da u uslovima kada je rasprava usmerena na to ne da li ima napretka već kako i kada taj napredak na najbolji način valorizovati nije pitanje da li će napretka biti nego kada će ga biti. Čini se da jedan preovlađujući pozitivni stav u vezi sa tim pitanjem jeste nešto na osnovu čega bi trebalo očekivati pomak, a kada će se taj pomak i desiti, današnji samit je prva prilika da se o tome razgovara. Videćemo šta će se desiti, prilika za razgovor biće u julu i u sledećim mesecima.”\nPotpuna saglasnost za deblokadu sporazuma zavisi i od uzdržanog stava Holandije, oko saradnje sa Haškim tribunalom, ali postoje i najave da je ova zemlja spremna na određene ustupke, pre svega u pogledu vizne liberzalizacije, kaže direktorka Kancelarije za pridruživanje:\n“Sada razgovaramo da li su ti uslovi prihvatljivi za onu većinu zemalja članica koje misle da bi trebalo ići i dalje. Moram da priznam da je mene jako prijatno iznenadila i sama ta mogućnost da se o Srbiji razgovara na evropskom savetu, na kojem će se razgovarati i o novom šefu Evropske komisije, koncesijama...”\nPomak u odnosima Evropske unije sa Srbijom može se posmatrati i kroz početak dijaloga o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju i trgovinskog sporazuma. To je po, mišljenju potpredsednice Evropskog pokreta u Srbiji i profesorke na fakultetu političkih nauka Tanje Miščević, važan signal:\n“Gotovo sve države članice su saglasne da je Srbija uradila sve ono što je bilo u njenoj moći, osim ispunjenja preostalog uslova, a to je da locira, uhapsi i izruči Mladića i Hadžića, ali da i po tom pitanju postoji politička volja i koncenzus unutar vladajućih stranaka. Mogli smo čuti stavove holandskog parlamenta, odnosno predsednika spoljnopolitičkog odbora, koji nije saglasan sa takvim stavom - to je dosta ograničavajuće.”\nKakvo je evropsko raspoloženje građana Srbije? Gotovo dve trećine, odnosno 61 odsto, podržava učlanjenje zemlje u Evropsku uniju, kaže direktorka Kancelarije za pridruživanje Milica Delević:\n„Referendum je bio uspešan, rezultat bi bio pozitivan. Ovih 61 odsto je 61 odsto od ukupne populacije, što znači da bi, od opredeljenih, 79 odsto građana podržalo ulazak Srbije u Evropsku uniju.“\nSedamnaest odsto građana glasalo protiv učlanjenja Srbije u Evropsku uniju, a 14 odsto ne bi glasalo. Kao "najjači signal odbijanja Evropske unije građani Srbije doživljavaju vizni režim:\n„Osamdeset dva odsto građana misli da je stavljanje Srbije na belu šengen listu dobro, da je držanje viznog režima za građane Srbije najjači signal odbijanja - građani to doživljavaju kao jedan jak signal odbijanja.“\nIpak, agenda evropskih obaveza Srbije pomera se u pozitivnom pravcu, bez obzira na povremene nesuglasice ili zastoje, kaže potpredsednica Evropskog pokreta u Srbiji i profesorka na fakultetu političkih nauka,Tanja Miščević:\n„Stvari se pomeraju i to je veoma važno. Već sada možemo primetiti veliki napredak u pitanjima koja su neophodna za vladavinu prava, a vezana su pre svega za viznu liberalizaciju, zatim veliki napredak u saradnji sa Haškim tribunalom. Sve to zajedno govori da proces evropskih integracija u Srbiji nije zaustavljen, da se on nastavlja, i nadam se da će on i posle ove rasprave u evropskom savetu vratiti kao jedna od najvažnijih tema.“


Poljska mora da ispuni „samo“ dva uslova kako bi vojno pobedila Rusiju - 28.12.2021, Sputnik Srbija\nPoljska mora da ispuni „samo“ dva uslova kako bi vojno pobedila Rusiju\nPoljska je u stanju da pobedi Rusiju pod uslovom da Moskva ne upotrebi nuklearno naoružanje i da Varšava reformiše vojsku, izjavio je u intervjuu listu... 28.12.2021, Sputnik Srbija\nPrema njegovom mišljenju, u tom slučaju Poljska sama odneti pobedu i bez saveznika iz NATO-a. Borsjak je naveo da smatra dovoljnim formiranje vojske po novom modelu kako bi se pojavila šansa za pobedu.„Da, samo, kako bi se sve to ostvarilo potrebno je i mnogo uraditi“, izjavio je ekspert.On je dodao da bi sada, u hipotetičkom konfliktu sa oružanim snagama Poljske, ruska vojska pobedila. Pritom, Bartosjak je izrazio zabrinutost da Rusija može da spreči Varšavu u njenim planovima da formira kvalitetne borbene snage.Ranije je predsednik Rusije Vladimir Putin na pres konferenciji, odgovarajući na pitanja novinarke Skynews o „mogućem napadu“ Rusije na Ukrajinu, izjavio da Moskva nikome ne preti za razliku od zapadnih država. On je podsetio da se NATO širi na istok ka ruskim granicama i pozvao da se garantuje „bezuslovna“ bezbednost zemlje.\nsvet, rusija, poljska, svet – politika, vojska i naoružanje\n14:24 28.12.2021 (Osveženo: 14:51 28.12.2021)\nPoljska je u stanju da pobedi Rusiju pod uslovom da Moskva ne upotrebi nuklearno naoružanje i da Varšava reformiše vojsku, izjavio je u intervjuu listu „wPolityce“ geopolitički ekspert Jacek Bartosjak.\nPrema njegovom mišljenju, u tom slučaju Poljska sama odneti pobedu i bez saveznika iz NATO-a. Borsjak je naveo da smatra dovoljnim formiranje vojske po novom modelu kako bi se pojavila šansa za pobedu.\n„Da, samo, kako bi se sve to ostvarilo potrebno je i mnogo uraditi“, izjavio je ekspert.\nOn je dodao da bi sada, u hipotetičkom konfliktu sa oružanim snagama Poljske, ruska vojska pobedila. Pritom, Bartosjak je izrazio zabrinutost da Rusija može da spreči Varšavu u njenim planovima da formira kvalitetne borbene snage.\n„Možda se to već dešava, jer su tražili od SAD da prihvate uzajamne garancije u Evropi, što će blokirati razvoj poljske vojske u pravcu koji mi želimo.To zapravo podrazumevaju ruski zahtevi upućeni Amerikancima“, podvukao je ekspert.\nRanije je predsednik Rusije Vladimir Putin na pres konferenciji, odgovarajući na pitanja novinarke Skynews o „mogućem napadu“ Rusije na Ukrajinu, izjavio da Moskva nikome ne preti za razliku od zapadnih država. On je podsetio da se NATO širi na istok ka ruskim granicama i pozvao da se garantuje „bezuslovna“ bezbednost zemlje.\nŠta će EU uraditi ako Amerika postavi PRO u Poljskoj\n28 Decembar 2021, 13:03


WhatsApp testira nove funkcije | PC Press\nWhatsApp testira nove funkcije\n23. april 2022. 21. april 2022. Nenad Gajic\nKompanija trenutno testira beta funkciju na Android-u i iOS-u.\nWhatsApp bi uskoro mogao da implementira još jednu zakasnelu funkciju. Sa najnovijim beta izdanjem svoje iOS aplikacije, WhatsApp je dodao opciju koja omogućava korisnicima da ograniče određenim pojedincima da vide njihov status, prema izveštajima WABetaInfo.\nAko niste upoznati sa tim delom WhatsApp-a, to je funkcija koja pokazuje kada je neko poslednji put proverio aplikaciju. Na taj način možete da saznate da li je kontakt možda video vašu poruku čak i ako je isključio potvrde o čitanju.\nVeć neko vreme, WhatsApp omogućava da ograničite ko vidi vaš status. Takođe, možete potpuno da onemogućite funkciju, ali niste imali mogućnost da sprečite određene pojedince da vide te informacije.\nMeđutim, WhatsApp iOS beta verzija 22.9.0.70 dodaje novu opciju „Moji kontakti osim…“ u podešavanjima privatnosti aplikacije. Prema izveštajima WABetaInfo, dodavanje pojedinca na tu listu takođe sprečava da vidite njihov status.\nTakođe, WhatsApp implementira detaljnije kontrole privatnosti za fotografiju na profilu i za određene segmente. Ova funkcija trenutno je u beta testiranju na Android-u i na iOS-u ali verovatno neće proći dugo dok ne bude zvanično dostupna na WhatsApp-u.\nPročitajte i: Devet WhatsApp pravila koja nikada ne smete da prekršite\nTagovi: nove opcije, WhatsApp\n← Psoliki robot u zoološkom vrtu\nKako pauzirati i onemogućiti ažuriranja za Windows 11 →


Davno izgubljena čast srpskih sudija i državnih tužilaca, i njihova zlodela (36)\nPravda u generalnom štrajku\nPrvi put posle Drugog svetskog rata, srpski advokati su stupili u generalni štrajk, zahtevajući, nepokolebljivo od srpske vlasti da prestane da i njih tiraniše. Opsednuta novcem, vlašću i moći, Vučićeva kamarila je na najbesprizorniji način dovršila potpunu okupaciju sudova i tužilaštava, koji su postali servisi za zaštitu interesa naprednjačke vlasti.\nOsim visokih nameta srpskim advokatima, koji su danas obični proleteri, i koji nisu u mogućnosti plaćati nametnute globe, ni građani nisu platežno sposobni da plaćaju njihove usluge. Sudovi, za službene odbrane advokata, isplaćuju im nadoknade tek kroz dve, ili tri godine.\nPored svega, ministar pravde Nikolica Selaković je, rukovođen svojim ličnim, i interesima svoje družine, promovisao privatne izvršitelje, i tako iz ovih pravnih poslova isključio advokate. Privatni izvršitelji su postali organizovana mafija koja služi rukovodiocima javnih i komunalnih preduzeća da preko privatnih izvršitelja, iz budžeta, uzmu ogromne pare, i dele ih sa odabranom grupom izvršitelja.\nI na kraju, izborom javnih beležnika notara, koji su isključivo birani u kabinetu ministra Selakovića, nova su mašinerija za pravljenje para Vučićevoj kamarili. Najobičniji pravni polovi, primera radi, overe kupoprodajnih ugovora, izdigniti su na nivo takvog pravnog instituta, za koji nisu podobni ni sudije ni advokati da ga zaključe, već isključivo notar, od kojih većina njih je pravno polupismena, ali su ''ostavili utisak'' pred tročlanom komisijom, koja, po pravnoj pismenosti je ispod pismenosti skoro svakog advokata, jer nijedan član komisije nije imao položen pravosudni ispit, o čemu je magazin Tabloid pisao u prošlim brojevima.\nArognatno ponašanje ministra Nikolice Selakovića zasniva se na moći njegovog brata Dragana, koji hara po SAD-u, u ime svoje gey organizacije, varajući moćne kompanije, i tim novcem je kupio i Vučićevu ljubav prema svom bratu Nikolici.\nI u vreme ratnih dejstva i okupacija Srbije, sudovi nisu bili toliko degradirani i u službi izvršne vlasti.\nVučićeva bolest i šizofrenija zahteva opštu pokornost gađana, njihovo divljenje, apaluze i njegovo veličanje, dok milionima građana duša izlazi na nos.\nZahtev Avokatske komore Srbije da kao prvi svoj zahtev štrajka istakne zahtev za hitnom smenom ministra pravde, žestoko je razbesneo Aleksandra Vučića. "Jebaćemo im majku, upamtiće oni ko sam ja" - rekao je svojim trabantima premijer. Ministar Nikolica se javio pretnjom da će advokate, koji nastave sa štrajkom koji je paralisao rad sudova i tužilaštava, početi da hapse, ako odbiju da brane po službenoj dužnosti one koje Vučićeva kamarila namerava da uhapsi, znajući, pritom, da advokatima za službene odbrane pred suom i u policiji i tužilaštvu, advokatima nije isplaćena nagrada za najmanje dve godine unazad!\nIpak, postavlja se otvoreno pitanje da li advokat može biti prisljen da nekog brani, ako se to protivi njegovoj etici, ili stručnosti.\nAdvokataska komora Srbije hitno je dostavila uputstvo advokatima da uzmu bolovanje, da prijave korišćenje godišnjeg odmora, odustva zbog bolesti u porodici, da se ne javljaju na mobilne telefone, ako su im brojevi nepoznati...\nAdvokati su, zaista, postali socijalni slučajevi. Njihove usluge malo koji građanin može da plati, a porezi, doprinosi za socijalni i invalidsko osiguranje su neizdrživo veliki, zakupnina kancelarije, troškovi telefona, struje, poštarine, onemogućavaju dve trećine advokata tavore, nesposobni da plate ni članarinu komorama, u čijem članstvu moraju obavezno da budu.\nPremijer Vučić je poziv advokata iz Advokatske komore Srbije da ih primi na razgovor, i da im objasne razloge štrajka, s idnignacijom odbio, poručujući im da moraju prvo da se izvinu Nikoli Selakoviću, da ga zamole da im oproste na prozivkama u medijima, i da odmah prionu na posao, ako ne žele da imaju posla sa njim. Ipak, teško je poslati na 9.000 hiljada dvokata žandarme i premaltiti ih.\nVučićeva kamarila je očekivala masovnu podršku sudija i tužilaca, od kojih je zahtevala da počnu da kažnjavaju advokate, da ih obavezuju na plaćanje troškova suđenja, ali se, do sada, nijedan sudija nije pridružio tom očekivanju. Čak su advokatima podršku pružila i Društvo sudija Srbije i Udruženja javnih tužilaca Srbije, pozivajući srpsku izvršnu vlast da počne ozbiljne pregovore sa advokatima, oko rešavanja njihovih zahteva koji su realni, i koje treba usvojiti.\nBauk nezadovoljstva valja se Srbijom. Štrajk upozorenja održali su sindikati prosvetnih radnika, zakazavši generalani štrajk za 15. oktobar. Očekuje se da će im se pridružiti i železničari, i radnici drugih javnih preduzeća, i preduzeća u restruktuiranju. A i sindikati policije su i dalje u štrajku. Vučićeva vlada želi da vlada terorom, ali nema novca kojim može da plaća policiju, koju, premijer i njegovi ministri ponižavaju do krajnjih granica, a očekuju da ih ona štiti.\nPravda je u Srbiji u štrajku.\nStrašni sud se pravi lud\nOsnovni sud u Šidu je poznat po tome da se nalazi u opštem rasulu. Vršilac funkcije predsednika suda je sudija Jela Mijatović koja je pokušavala da zavede neki red. Upravo zbog toga nije po volji svojim kolegama.\nTako kolegijum sudija 11. septembra 2014. daje pozitivno mišljenje o stručnosti, osposobljenosti i dostojnosti za izbor Jele Mijatović za sudiju Prvog osnovnog suda u Beogradu, ili Višeg suda u Beogradu. Osam dana kasnije, 19. septembra 2014. godine, iste sudije, međutim, donose negativno mišljenje o osposobljenosti i dostojnosti pomenute sudije Mijatović, da obavlja funkciju predsednika Osnovnog suda u Šidu.\nDakle, Mijatovićeva je stručna i dostojna da napusti Osnovni sud u Šidu, ali je nestručna i nedostojna da u istom sudu ostane na mestu predsednika suda. Očigledno je mnogima zasmetala pokušavajući da zavede red.\nNasuprot njoj, njen protivkandidat Ljubica Petrić je potpuno po volji svojih kolega, posebno onih koji ne žele da se bilo šta menja u nezakonitom radu mnogih sudija pomenutog suda.\nSuprug sudije Nevene Smajić je Zoran Smajić, načelnik Policijske uprave Sremska Mitrovica koji je smenjen, ali još uvek obavlja dužnost, jer nije dobio zvanično rešenje. I njemu i njegovoj ženi je u interesu da Mijatovićeva ne ostane na čelu suda u Šidu i tamo uvede red i zakonito postupanje, jer je Smajićeva poznata po tome što maltretira stranke koje njoj ili njenom suprugu nisu po volji.\nSiva eminencija Osnovnog suda je sudija Drago Tintor čija je produžena ruka Ljubica Petrić. On vuče sve konce preko bivše predsednice suda u Sremskoj Mitrovici Branke Bančević, koja je kao član Visokog saveta sudstva član komisije za određivanje predsednika Osnovnog suda u Šidu. Članovi tridesetak domaćinstava u Šidu potpisali su peticiju da Mijatovićeva ostane predsednik suda, ali je sva prilika da će Tintor izgurati svog kandidata i tako sebe zaštiti istrage o ranijim mahinacijama.\nSrpsko pravosuđe na svaki način pokušava od građana da uzme pare. Sudija Slađana Topalović iz Osnovnog suda u Sremskoj Mitrovici rešenjem od 27. oktobra 2010. odbacuje zahtev Milana Terzića, advokata Radivoja Miličića, za vanredno preispitivanje pravnosnažne presude istog suda kojom je osuđen na uslovnu zatvorsku kaznu. Apelacioni sud u Novom Sadu rešenjem od 5. januara 2011. ukida pomenuto rešenje Osnovnog suda i predmet vraća na ponovno odlučivanje. Sudija Topalovićeva, međutim, ne preduzima ništa i čeka da nastupi apsolutna zastarelost. Na ovaj način presuda ostaje na snazi, a Miličić, istina, ne mora da ide na odsluženje zatvorske kazne, ali je dužan da plati sudske troškove.\nIz tog razloga veće Osnovnog suda u Šidu u sastavu Nevena Smajić, Svetlana Vermeđa i Jela Mijatović 18. jula 2014. donosi rešenje kojim odbija prigovor Miličića i potvrđuje rešenje istog suda o izvršenju, odnosno prinudnoj naplati sudskih troškova. Sud ovom prilikom nije zanimala činjenica da je sudija Topalović mogla, da je uopšte nešto činila, da omogući Miličiću da u ponovljenom postupku dokaže svoju nevinost i time izbegne obavezu plaćanja troškova. I kada ništa ne radi, Osnovni sud u Šidu otima novac od građana.\nSudski spor koji Nevena Đurić vodi protiv Viktorije Todorović radi utvrđivanja ništavnosti ugovora o kupoprodaji stana traje već skoro dve decenije, a u galamatijasu koji je tokom vremena nastao malo ko može da se snađe.\nSve je počelo tužbom od 4. septembra 1995, koju je Đurićeva predala tadašnjem Petom opštinskom sudu u Beogradu tvrdeći da joj je tužena Todorićeva oduzela stan uz pomoć falsifikovane dokumentacije. Presudom pomenutog suda od 15. februara 1999. tužba je usvojena. Okružni sud u Beogradu 16. septembra 2009. ukida ovu presudu i predmet vraća Petom opštinskom sudu.\nI u ponovnom postupku Peti opštinski sud je presudom od 9. aprila 2001. usvojio tužbeni zahtev, a Okružni sud 18. decembra 2001. istu potvrđuje. Po reviziji koju je izjavila tužena, Vrhovni sud Srbije 15. marta 2003. ukida presudu Okružnog suda, posle čega ovaj sud rešenjem od 17. jula 2003. ukida presudu Petog opštinskog suda.\nU ponovljenom postupku Peti opštinski sud presudom od 13. februara 2009. ovog puta odbija tužbeni zahtev, ali Apelacioni sud rešenjem od 28. aprila 2010. ukida ovu presudu. U međuvremenu Peti opštinski sud je ukinut, pa se nova ročišta održavaju pred Prvim osnovnim sudom u Beogradu. Posle saslušanja stranaka i nekolicine svedoka, Prvi osnovni sud se 17. marta 2011. oglasio stvarno nenadležnim za postupanje u ovoj parnici.\nRešenjem Višeg suda u Beogradu od 13. oktobra 2011. i ovo rešenje je ukinuto. Posle toga Vrhovni kasacioni sud rešenjem od 10. aprila 2012. donosi odluku da je stvarno nadležan Apelacioni sud u Beogradu, koji presudom od 3. juna 2013. odbija tužbeni zahtev.\nTek sada se zamršava Gordijev čvor koji je nemoguće razvezati. Đurićeva preko svog advokata protiv ove presude jula meseca 2013. Vrhovnom kasacionom sudu podnosi i žalbu i predlog za reviziju. Rešenjem Vrhovnog kasacionog suda od 24. oktobra 2013. oba zahteva su odbačena.\nVrhovni kasacioni sud navodi u obrazloženju da je na ročištu od 31. marta 2005. vrednost spora označena sa 2.000.000 dinara, što je po ondašnjem srednjem kursu Narodne banke Srbije manje od 100.000 evra, koliki je minimum za izjavljivanje revizije. Evidentno je da je Vrhovni kasacioni sud primenjivao dva različita zakona: Zakon o parničnom postupku iz 2009. kao i Zakon o parničnom postupku iz 2011. godine, što je nezakonito.\nIstovremeno je VKS prevideo činjenicu da je svojevremeno već vođen revizioni postupak pred ondašnjim Vrhovnim sudom. Kako je moguće da je revizija dozvoljena kada zahtev podnosi tužena strana, a nije dozvoljena kada je traži tužilja?\nOsim toga, podneskom od 14. marta 2011. tužilja je opredelila vrednost spora na 140.000 evra, kolika bi bila realna tržišna vrednost njenog stana, ne računajući vredne stvari (antikvitete, nameštaj, slike i slično) koje su joj takođe oduzete. Ovaj podnesak je neko sakrio od sudija Vrhovnog kasacionog suda, pa su oni u obzir uzeli samo vrednost spora opredeljenu 2005. godine.\nPosle svega, gospođi Đurić preostaje još samo put u Strazbur, ne bi li tamošnji sud konačno razrešio misteriju ovog spora započetog još 1995. godine.\nI u slučaju suda u Strazburu građani Srbije imaju probleme i to sa domaćim advokatima. Nadežda Kojić i njene dve sestre su decenijama vodile ostavinski spor pred domaćim sudom koji je uporno odbijao da donese prvostepenu presudu. Zbog toga su angažovale beogradskog advokata Vojislava Zdravkovića da pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu tuži državu Srbiju zbog ovako dugog trajanja spora.\nAdvokat je podneo tužbu u ime dve Kojićkine sestre, ali ne i za nju. Zbog čega, nije poznato. Kada je stigla presuda u korist klijentkinja po kojoj je Srbija bila dužna da im isplati odštetu zbog odugovlačenja sudskog postupka, Zdravković je uporno izbegavao da istu preda sestrama koje su do nje došle tek preko Ministarstva pravde.\nTada se otkrilo ne samo da nikada nije podnet zahtev za Kojićevu, već i da je advokat bez znanja i odobrenja svojih klijentkinja sa predstavnikom Srbije sklopio poravnanje umesto da pusti sud u Strazburu da donese presudu i dodeli višu odštetu. Kome u ovom slučaju da se žale izigrane sestre?


Na kafi sa Deda Mrazom Novosađani razgovarali o pravu javnosti da zna - Srbija do Informacija Na kafi sa Deda Mrazom Novosađani razgovarali o pravu javnosti da zna - Srbija do Informacija\nNa kafi sa Deda Mrazom Novosađani razgovarali o pravu javnosti da zna\nU okviru kampanje “Srbija do informacija” Novi Sad je danas ugostio Deda Mraza. Građani Novog Sada su preko Deda Mraza poslali pisma u kojima su tražili određene informacije od javnog značaja od državnih organa.\nU razgovoru sa Novosađanima, došlo se do zaključka da su im mnoge informacije o radu institucija vlasti nedostupne. Istakli su dugoročni problem uništavanja zelenih površina i nedostatak informacija o arhitektonskom preuređenju grada bez konsultacije sa građanima. Takođe, naglasili su i netrasnparentnost rada mesnih zajednica u vidu donošenja razčičitih odluka koje se odražavaju na život svih građana, kao i političku zloupotrebu pozicija u okviru vlasti u lokalnim institucijama.\nNacrt izmena Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, koji je tokom proleća predstavilo Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, i koji je bio predmet javne rasprave, sadrži određene odredbe koje ozbiljno prete da ugroze dostignuti nivo prava građana da imaju uvid u rad državnih organa. To ukazuje na nameru države da javnosti oteža uvid u rad javnih institucija. Od građana se očekuje da plaćaju i da ne pitaju kako se troši njihov novac.\n“Pravo javnosti da zna je veoma važno pravo koje kroz Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja omogućava svim građanima da imaju uvid u rad javnih institucija koje se finansiraju njihovim novcem. Zahvaljujući važećem zakonu u poslednjih nekoliko godina razotkriveno je mnogo nezakonitih postupaka u javnim službama. Javni organi vlasti ne smeju da budu oslobođeni od odgovornosti da polažu račun građanima, jer oni postoje zbog nas”, kaže Pavle Dimitrijević iz Crte.\nGrupa organizacija civilnog društva pokrenula je inicijativu za odbranu prava javnosti da zna, koja je do sada okupila 80 građanskih i medijskih udruženja i organizacija.\nKampanja je do sada pronašla put do više gradova širom Srbije- Prijepolje, Užice, Valjevo, Smederevo, Sombor, Niš, Čačak, Loznica, Kragujevac, Kraljevo i Zaječar.


JKP Visoko izgubilo tužbu protiv stanovnika Podvinaca – Visokoin.com\nNaslovna » JKP Visoko izgubilo tužbu protiv stanovnika Podvinaca\nJKP Visoko izgubilo tužbu protiv stanovnika Podvinaca\nBrojne su nedoumice u vezi sa poslovanjem u Javnom komunalnom preduzeću “Visoko”, o kojima smo i ranije izvještavali, stoga i ne čude posjete brojnih inspekcijskih organa koji istražuju poslovanje ovog javnog preduzeća. A da je to istina potvrđuje i nova presuda Općinskog suda u Visokom, u slučaju u kojem je JKP “Visoko” tužio jednog od stanovnika visočkog sela Podvinci, zbog navodnog duga za komunalne usluge, kojom je odlučeno da je ovo preduzeće izgubilo parnični postupak.\nNaime, JKP “Visoko” tužilo je našeg sugrađanina (ime poznato redakciji), zbog duga od 56,16 KM, “na ime duga za komunalne usluge za period od 1. 1. 2017. do 31. 12. 2017. godine”, te je sud prvenstveno donio odluku u korist preduzeća. Ipak, nakon prigovora našeg sugrađanina sud je ponovo razmotrio činjenice, te je sudija Avdija Avdić donio sljedeću presudu:\n“Odbija se u cijelosti tužbeni zahtjev tužitelja (JKP “Visoko”) koji glasi: ‘Obavezuje se tuženi da tužitelju na ime duga za komunalne usluge za period od 01.01.2017 godine do 31.12.2017. godine, isplati iznos od 56,16 KM sa zateznom kamatom od dana podnošenja izvršnog prijedloga, kao i da tužitelju nadoknadi troškove postupka’. Obavezuje se tužitelj da tuženom nadoknadi troškove postupka od 720 KM”.\nU obrazloženju tužbe dodatno se navodi da je “tuženi istakao kako je doveden pred svršen čin, da on kao pojedinac nikada nije pismeno obavješten ili pozvan, niti je ikada potpisao bilo kakav ugovor sa JKP Visoko. Dalje navodi kako on i stanovnici MZ Radovlja vrlo su nezadovoljni, prije svega sa cijenom kao i sa uslugama, primjera radi kanta za smeće se nalazi i po kilometar od domaćinstva, te da on kao demobilisani borac, nezaposlen nije u stanju iz finansijskih razloga da plaća ovu cijenu”.\nSud je pojasnio da je u članu 118. Odluke o komunalnom redu utvrđeno da naknadu za pruženu ulugu korisnik usluge plaća na mjesečnom nivou, na osnovu računa ispostavljenog od davaoca usluge, čime je tužitelj (JKP “Visoko”) bio dužan svaki mjesec ispostaviti račun, što očigledno nisu učinili, s obzirom na konačno pojašnjenje iz ovog sudskog spora.\n“Tuženi je na ročištu istakao kako nije dobio nijedan pojedinačan račun, već samo jedan račun na kojem su objedinjeni svi iznosi za sporni period potraživanja. Kako tužitelj nije dokazao da je račune za pružene komunalne usluge ispostavio tuženom, u skladu sa navedenom Odlukom o komunalnom redu, kao i Odlukom o izmjenama i dopunama odluke o komunalnom redu, a kako obaveza plaćanja istih dospijeva dostavljanjem računa korisniku usluge, to je i tužbeni zahtjev tužitelja neosnovan, pa je sud u skladu sa navedenim i donio presudu kao u izreci”, navedeno je u ovom pojašnjenju.\nInače, vrlo su zanimljve i informacije koje građani ističu, a u kojima tvrde da JKP “Visoko” račune za smeće ispostavlja ljudima koji uopće nemaju uslove za odlaganje smeća, jer nisu obišli ta mjesta.\nU konačnici, sve to znači da će građani, kao i nebrojeno mnogo puta do sada, platiti nerad i nesposobnost pojedinaca u javnim preduzećima. U ovom slučaju, nečije neznanje ili nesposobnost da potpiše ugovor sa krajnjim korisnikom i ispostavi račun za uslugu odvoza smeća, sve nas će koštati 720 KM sudskih troškova, koji će biti isplaćeni budžeta javnog preduzeća, od novca koji pripada svim građanima.


Prevod sa ruskog na romski jezik\nPrevod sa ruskog na romski jezik - Audio verzija\nPrevođenje sa ruskog na romski jezik\nPrilikom obrade bilo kog dokumenta u ovoj varijanti jezika će prevodilac i sudski tumač u potpunosti ispoštovati zakon i izvršiti najpre direktno prevođenje dokumenata sa ruskog na romski jezik, a potom i overu, kako bi potvrdili na taj način vernost prevoda originalu.\nZahteva se od svakog klijenta da na uvid donese originalna dokumenta direktno u poslovnicu Prevodilačkog centra Akademije Oxford ili da ih pošalje preporučeno putem "Pošte Srbije", a može prepustiti i bilo kojoj kurirskoj službi da na adresu najbližeg predstavništva ove institucije dostavi originalna dokumenta.\nDa bi svako, kome su potrebni direktni prevodi dokumenata sa ruskog na romski jezik bio u potpunosti siguran da će dobiti pravno validne sadržaje, savetuje mu se da podatke o nadoveri zatraži samostalno od nadležnih. A misli se na overu dokumenata Apostille ili takozvanim Haškim pečatom, što nije u nadležnosti zaposlenih pomenute institucije. Važno je da vlasnik dokumenata kontaktira nadležne službe i od njih direktno dobije informaciju o tome da li pomenuti pečat treba na njegova dokumenta da bude stavljen, te u kom trenutku, to jest da li na samom početku postupka obrade ili nakon izvršenog prevoda i overe prevoda od strane sudskog tumača. Svi ti podaci imaju uticaja i na sam tok postupka obrade svakog dokumenta i na njegovo trajanje.\nTrebalo bi da vlasnici dokumenata odluče da li im više odgovora da po kompletno obrađena dokumenta licno dođu, a kako bi ih u samoj poslovnici preuzeli ili će odabrati opciju angažovanja kurirske službe, koja će sadržaje dostaviti na njihovu adresu. Podrazumeva se da klijent koji drugu ponuđenu varijantu bude izabrao ima obavezu i da tu uslugu plati, a prema tada aktuelnom cenovniku kurirske službe, o čemu će prethodno dobiti sve potrebne informacije.\nNaravno da sudski tumač i prevodilac mogu u navedenoj jezičkoj kombinaciji da obrade i književna dela iz roda proze i poezije, ali i članke iz novina, te časopise svih vrsta, udžbenike i popularne, kao i stručne tekstove bilo koje složenosti, dužine i obimnosti.\nSem toga, može biti izvršen i prevod uz pomoć šapata sa ruskog na romski jezik, ali i konsekutivni i simultani, a pomenuta institucija omogućuje i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje po uslovima koji su izuzetno povoljni.\nPodrazumeva se da će i zahtevi klijenata, koji se tiču prevoda marketinških materijala bilo koje vrste u konkretnoj jezičkoj kombinaciji biti u najkraćem roku ostvareni.\nU slučaju da se to zahteva od njih, prevodioci i sudski tumači mogu obraditi i bilo koji internet sadržaj, a kada će primeniti i SEO alate (Search Engine Optimisation). Zapravo će oni tako uticati na buduće, znatno bolje pozicioniranje ne samo web sajtova, već i mnogih drugih sadržaja u polju pretrage na internetu.\nPomenuta specijalizovana institucija u svakoj poslovnici zapošljava i lektore, kao i korektore, tako da je svim zainteresovanima dostupna i usluga profesionalne redakture i to bilo koje vrste materijala.\nKada klijent bude zahtevao direktno prevođenje filmova sa ruskog na romski jezik, ali i svih ostalih kako video materijala, tako i audio, imaće mogućnost i da izabere između dve dodatne usluge. Dostupna je mogućnost kako sinhronizovanja svih prevedenih video i audio sadržaja po zahtevu klijenata, tako i usluga njihovog profesionalnog titlovanja. Zahvaljujući tim dodatnim uslugama, klijenti imaju priliku da u relativno kratkom roku dobiju takve sadržaje kompletno obrađene i spremne za plasiranje slušaocima, odnosno gledaocima.\nTrebalo bi da sve pomenute materijale klijenti na obradu pošalju elektronski, te da ih isto tako i preuzmu, a nakon što konkretne usluge budu bile pružene. Svako kome ne bude odgovarala takva opcija, može da kontaktira najbližu poslovnicu ove institucije i da od zaposlenih dobije dodatne informacije o ostalim načinima slanja i preuzimanja takvih sadržaja.\nPrevođenje presude o razvodu braka sa ruskog jezika na romski\nKada klijent bude zahtevao direktan prevod pravnih akata sa ruskog na romski jezik, biće informisan o tome da prevodioci i sudski tumači izvršavaju i uslugu overe prevoda svih takvih i mnogih drugih dokumenata. Tako će dobiti kompletno obrađenu ne samo presudu o razvodu braka, nego i svaki drugi dokument koji je vezan za oblasti prava i sudstva, te će imati dozvolu da ih primenjuje kad god mu to bude bilo potrebno, jer su prevedena i pečatom sudskog tumača overena dokumenta jedina pravno validna.\nNaravno da će prevodioci i sudski tumači u toj kombinaciji jezika da obrade kompletno i sve tipove potvrda i saglasnosti, odnosno izjava i uverenja, a u većini slučajeva su to dokumenta koja se predaju nadležnim institucijama.\nZainteresovanima su na raspolaganju i direktni prevodi ličnih dokumenata sa ruskog na romski jezik, posle čega se u skladu sa pravilima vrši njihova overa. Ovlašćeni sudski tumač upoređuje sadržinu prevedenog dokumenta sa originalom, te utvrđuje da li postoji neka razlika između njih, jer jedino ako su sadržaji potpuno isti, on ima pravo svoj pečat na prevod da stavi. A na taj način on potvrđuje da su u pitanju potpuno isti sadržaji, a ako klijent donese već prevedene materijale u kojima ima grešaka, prvo se vrši redaktura takvih sadržaja, pa se tek onda pristupa overi prema aktuelnim pravilima.\nU slučaju da to bude potrebno, zaposleni u okviru svakog predstavništva Prevodilačkog centra Akademije Oxford mogu kompletno da obrade i sva dokumenta, koja ulaze u sastav različitih tipova dokumentacija. Tako će klijenti dobiti kompletno obrađenu tendersku i poslovnu, odnosno tehničku i medicinsku, ali i građevinsku dokumentaciju, to jest svaki pojedinačni dokument koji u njihov sastav ulazi.\nPodrazumeva se da su sudski tumači i prevodioci specijalizovani i za prevođenje diplome i dodatka diplomi sa ruskog na romski jezik, ali i svih drugih dokumenata koja su vezana za oblast obrazovanja. Isto tako će shodno iznetim zahtevima oni najpre da u pomenutoj varijanti jezika prevedu, a potom i izvrše overu za sva dokumenta i ostale materijale, koji su na određeni način vezani za oblast nauke.\nPrevodi crtanih i dokumentarnih filmova sa ruskog na romski jezik\nPodrazumeva se da će najpre sudski tumač i prevodilac u toj kombinaciji jezika obraditi dokumentarne i crtane filmove, ali će se pobrinuti da izvrše i direktan prevod igranih i animiranih filmova sa ruskog jezika na romski, posle čega će klijentima biti ponuđena dodatna usluga. Naravno da ovi stručnjaci mogu ostvariti i zahteve pojedinaca, vezano za prevod serija, ali i emisija različitih vrsta, te reklamnih poruka i ostalih video i audio materijala. A u dodatne usluge, pored sinhronizacije, spada i titlovanje svih tih sadržaja, tako da praktično rečeno u samoj poslovnici Prevodilačkog centra Akademije Oxford, klijenti imaju mogućnost da dobiju kompletno obrađene sve sadržaje tog tipa.\nUkoliko bude bilo potrebno, ovi stručnjaci mogu profesionalno da prevedu i sve web materijale u navedenoj jezičkoj kombinaciji, ali će izvršiti i njihovu optimizaciju. Stvar je u tome da oni znaju kada i na koji način treba primeniti alate SEO (Search Engine Optimisation), tako da će klijentima omogućiti da dobiju kompletno obrađene i online prodavnice i web sajtove, ali i softvere i ostali internet sadržaj.\nSpecijalizovani su zaposleni ove institucije i za usmeno prevođenje sa ruskog jezika na romski, a klijentima je na raspolaganju i iznajmljivanje profesionalne opreme za simultano prevođenje. Moramo napomenuti da prevodilac i sudski tumač izuzev simultanog, mogu izvršiti i konsekutivni, ali i takozvani prevod uz pomoć šapata u pomenutoj jezičkoj kombinaciji.\nKnjiževna dela iz oblasti i poezije i proze će oni, isto tako prevesti kada to neko bude zahtevao od njih.\nPobrinuće se sudski tumač i prevodilac da u datoj varijanti jezika obrade i tekstualne materijale, a sasvim svejedno da li su u pitanju popularni ili stručni.\nNa raspolaganju su klijentima i direktni prevodi udžbenika sa ruskog jezika na romski, a svakako mogu dobiti i profesionalno obrađene sve materijale iz oblasti marketinga, ali i članke iz novina, kao i sadržinu bilo kog časopisa.\nKo god ima prethodno urađen prevod u konkretnoj jezičkoj kombinaciji, ali kvalitetom njegove izrade nije u potpunosti zadovoljan, može angažovati korektore i lektore, kako bi profesionalnu redakturu svih tako obrađenih materijala izvršili.\nza ruski i romski jezik


Zašto je promenjen tužilac za zločine - Infosvijet\nZašto je promenjen tužilac za zločine Arkanovih ‘tigrova’ u Bijeljini?\nTužilaštvo za ratne zločine Srbije promenilo je zamenika tužioca zaduženog za istragu tragom fotografije ratnog fotografa Rona Haviva, na kojoj jedan od pripadnika Srpske dobrovoljačke garde (Garda), “Arkanovih tigrova”, aprila 1992. godine šutira civile ubijene u Bijeljini, saznaje Radio Slobodna Evropa (RSE) od više izvora bliskih istrazi i tužilaštvu.\nIz Tužilaštva za ratne zločine do ovog trenutka RSE još nije dobio zvaničnu potvrdu, niti objašnjenje zbog čega je postupajući tužilac zamenjen tek pola godine pošto je preuzeo slučaj zločina, koji je gotovo tri decenije tapkao u mestu.\nOvaj predmet formiran je nakon što je u aprilu 2015. godine Alma Pecković, ćerka ubijene Ajše Šabanović, podnela krivičnu prijavu protiv N. N. lica.\nBilo je to tačno 24 godine posle stravičnog zločina u Bijeljini i prizora Ajše Šabanović, Abdurahmana Pajazita i njegove supruge koji leže na zemlji dok pored njih stoji vojnik sa podignutom čizmom, zabeleženog na slici američkog fotoreportera Rona Haviva, 2. aprila 1992.\nIstog dana, ubijeni su i brat Alme Pecković, Admir i otac Redžep.\n“Slučaj fotografije Rona Haviva iz aprila 1992. godine jeste jedan od simbola rata u BiH”, ocenjuje direktorka Pravnog programa Fonda za humanitarno pravo Ivana Žanić.\n“Prošlo je 28 godina, a institucije u Srbiji ništa nisu uradile da istraže i procesuiraju taj zločin. Kako je ćerka i sestra ubijenih u Bijeljini podnela krivičnu prijavu još pre tri godine Tužilaštvu za ratne zločine, za sada, kako mi to vidimo, nema nikakvih pomaka u istrazi. To je problem kako sa tim slučajem, tako i sa mnogim drugim slučajevima koji takođe nisu procesuirani. To je ta jedna inertnost Tužilaštva za ratne zločine u istraživanju, a kasnije i u procesuiranju ratnih zločina”, kaže Ivana Žanić iz Fonda.\nIzabela Kisić, izvršna direktorka nevladinog Helsinškog odbora, ukazuje da je u slučaju Bijeljina zločin čak i dokumentovan, tako da se, kao i kada su u pitanju neki drugi slučajevi ratnih zločina, stiče utisak o nedostatku volje.\nSve je jasno i sve postoji i sve je tu. Međutim, institucije i Srbija ne žele da se to prikaže široj javnosti i ne žele da se zločinci kazne. To je ono što je problem. Ne želi se da se raskine sa nasleđem Miloševićevog (Slobodan Milošević, bivši predsednik Srbije, prim. nov.) režima, ne želi se saradnja sa zemljama u regionu sa kojima se ‘juče’ ratovalo”, rekla je Kisić.\nSlučaj zločina nad civilima u Bijeljini je prvobitno bio u nadležnosti zamenika tužioca za ratne zločine Srbije Milana Petrovića. Nakon njegovog odlaska u penziju, u julu 2018. godine ga preuzima zamenik tužioca Svetislav Rabrenović. Međutim, samo pola godine kasnije, on biva promenjen, a slučaj dobija zamenik tužioca Ognjen Đukić.\nSead Pecković, suprug Alme Pecković koja je podnela krivičnu prijavu, za list Danas je rekao da su se nadali da će tužilac Rabrenović pomoći da se ovaj slučaj pokrene, ali da, nakon njegove smene, nije uspeo da stupi u kontakt sa novim tužiocem koji je, kako je rekao Pecković, tražio da mu se obraćaju isključivo preko advokata.\n“Veoma je neobično da je smenjen tužilac za koga je porodica žrtve rekla da po prvi put imaju nekakvu saradnju, nekoliko godina nakon što je slučaj pokrenut”, ocenila je Izabela Kisić, izvršna direktorka Helsinškog odbora, uz ogradu da su razlozi za ovu promenu javnosti nepoznati.\nInformaciju o razlozima za promenu, od Tužilaštvu za ratne zločine RSE do ovog trenutka nije dobio.\nU nevladinom Fondu za Humanitarno pravo, međutim, ističu da ime postupajućeg tužioca ne bi ni trebalo da bude bitno.\n“Personalna rešenja u Tužilaštvu za ratne zločine nije tema kojom se bavi FHP. Bez obzira ko je postupajući zamenik tužioca za ratne zločine koji treba da vodi ovu istragu, njegova zakonska obaveza je da sprovede delotvornu i efikasnu istragu, da se otkriju počinioci ovog zločina. Za personalna rešenja u Tužilaštvu, adresa je tužiteljka za ratne zločine Snežana Stanojković”, istakla je za RSE direktorka Pravnog programa Fonda, Ivana Žanić.\nNa samom početku rata u Bosni i Hercegovini, u Bijeljinu su ušle različite paravojne formacije koje su prvih dana rata činile brojne zločine nad bošnjačkim civilnim stanovništvom.\nPrema svedočenjima, u Bijeljini su bili pripadnici Arkanove Srpske dobrovoljačke garde, Belih orlova, Nove srpske garde i drugi.\nMediji su pisali da je fotograf Ron Haviv svedočio u Sarajevu, marta 2017. godine. Tadašnji tužilac Milan Petrović, prema tim izveštajima nije prisustvovao saslušanju, već je u BiH uputio pitanja za Haviva.\nHaviv trenutno snima dokumentarni film upravo o zločinu u Bijeljini koji je aprila 1992. godine ovekovečio svojim fotoaparatom.\nIZ BiH izdala Fetvu o gasuljenju, opremanju i dženazi osobi koja je umrla usljed…\n‘SLUČAJEVI X’ OBJAVLJUJU ISPOVIJEST ROBIJAŠA KOJI JE PRVI…\nPripremite se za održavanje sistema grijanja i vodovodnih cijevi tokom…


Predsednik Severne Makedonije: Bez garancija Pariza za pregovore sa EU\nPredsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski, Foto: VOA\nPredsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski nakon susreta sa francuskim kolegom Emanuelom Makronom kaže da da nije dobio garancije Pariza o datumu za pregovore sa EU, iako su imali otvoren i dinamičan razgovor.\nU saopštenju kabineta makedonskog predsednika navodi se da je Makron Pendarovskom rekao da traži vreme za unutrašnje reforme EU.\nPrema rečima Pendarovskog, Francuska je već podnela predlog, takozvani "non pejper", zemljama članicama EU o reformi metodologije pristupnih pregovora o učlanjenju, koju Makron zahteva pre početka pregovora o pristupanju sa Severnom Makedonijom i Albanijom.\n"Makron se već bavi novom metodologijom. Oni su predložili non pejper zemljama članicama EU pre nedelju dana, i očekuju u toku narednih mesec dva, da dobiju komentare drugih zemalja, odnosno amandmane. Načelno, on smatra da bi nova metodologija trebalo da bude usvojena najkasnije do marta 2020. godine", izjavio je Pendarovski nakon susreta sa francuskim predsednikom u Parizu na marginama Pariskog mirovnog foruma.\nPendarovski takođe kaže da mu je Makron rekao da mogu da očekuju konačnu odluku o početku pregovora u maju na Samitu EU u Zagrebu, ali mu nije dao garancije da će odluka biti pozitivna.\n"Sve opcije su otvorene, s tim što je Makron na sastanku jasno rekao da je odlaganje posledica toga što je EU potrebno više vremena. On mi je rekao da su njegova stara zalaganja produbljenje EU i promena metodologije, ali da može da ide sve to paralelno, te da Severna Makedonija sada želi samo otvoranja i da mu je to jasno", navodi Pendarovski i dodaje da ni u jednom trenutku francuski predsednik nije ponudio dodatne reforme, niti zakon o tužilaštvu kao uslov za otvaranje pregovora.\nTakođe, prema rečima Pendarovskog, Makron nije pominjao nijednu drugu alternativu punopravnom članstvu u EU.\nPendarovski je najavio da će Makron posetiti Severnu Makedoniju u prvoj polovini 2020. godine, navodi se u saopštenju kabineta predsednika Severne Makedonije.\nKako je najavljeno predsednik Severne Makedonije Pendarovski će 22. novembra će boraviti u zvaničnoj poseti Srbiji, saopšteno je takođe iz njegovog kabineta.\nPlanirano je da makedonskog predsednika uz najviše državne i vojne počasti dočeka predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nNakon tet-a-tet susreta predsednika Vučića i Pendarovskog, planiran je plenarni sastanak, a zatim i zajednička konferencija za medije.


Migrant beži od suzavaca na turskom graničnom prelazu Pazarkule s grčkim Kastaniesom, kod Edirnea u Turskoj, 2. mart 2020.\nGrčke vlasti upotrebile su i danas suzavac i vodene topove da potisnu migrante koji su pokušali da se probiju preko grčko-turske granice, dok su turske vlasti ispaljivale suzavac na grčku stranu granice, javlja AP.\nHiljade migranata pokušavaju poslednje nedelje da uđu u Grčku preko njene istočne kopnene i pomorske granice posle objave Turske da migrantima otvara granice ka Evropi.\nTurska je javila da će rasporediti 1.000 pripadnika specijalne policije na svojoj strani granice da spreči grčke vlasti da vrate nazad migrante koji uspeju da pređu u Grčku.\nMnogi migranti kampuju blizu granice sa turske strane u nadi da će uspeti da pređu uprkos tome što Grčka naglašava da je granica zatvorena.\nPosle više meseci pretnji turski predsednik Redžep Tajip Erdoan (Recep Tayyip Erdogan) rekao je da njegova zemlja neće biti vratar za Evropu. Tražio je od Evropske unije (EU) da snosi veći teret brige o izbeglicama iako EU insistira da se drži sporazuma prema kome je dala više milijardi evra Turskoj da bi ona zadržala izbeglice na svojoj teritoriji.\nMigranti se udaljavaju od grčko-turske granice nakon što su sprečene da uđu u Grčku 2 marta 2020 u blizini reke Meric\nErdoanova odluka da otvori granicu usledila je u vreme ofanzive sirijske vlade u severozapadnoj sirijskoj provinciji Idlib gde se bore turske snage. U ofanzivi koju podržava Rusija poginulo je desetine turskih vojnika a gotovo milion sirijskih civila je raseljeno i krenulo ka zatvorenoj turskoj granici.\nPrimirje u Idlibu koje su dogovorili Erdoan i ruski predsednik Vladimir Putin stupilo je noćas na snagu u ponoć. Opozicioni aktivisti i posmatrači javljaju da nema ruskih i sirijskih ratnih aviona iznad Idliba i da je tamo situacija relativno mirna.\nZa sada se ne zna da li će ovo primirje uticati na situaciju na tursko-grčkoj granici.\nU Turskoj sada ima preko 3,5 miliona sirijskih izbeglica i Erdoan je često pretio da će otvoriti tursku granicu ka Evropi. On tvrdi da EU nije održala svoj deo sporazuma da plati više od šest milijardi evra da bi se zaustavio priliv migranata u Evropu, pošto je 2015. godine ušlo više od milion ljudi.\nGrčki zvaničnici ističu da oni koji pokušavaju da pređu granicu nisu izbeglice iz Idliba i većinom nisu Sirijci. Izveštači javljaju da oni koji su uspeli da pređu granicu su uglavnom iz Avganistana i drugih zemalja.


Akcija dobrovoljnog davanja krvi 16. maja u Shop parku – GMinfo\nCrveni krst Gornji Milanovac i Zavod za transfuziju krvi Kragujevac – u osnivanju i Shop park Gornji Milanovavac organizuju akciju Dobrovoljnog davanja krvi u ponedeljak, 16. maja 2022. godine, u tržnom centru Shop Park, u terminu od 10 do 14 sati. Krv mogu dati svi punoletni građani starosti do 65 godina, koji nemaju zdravstvenih problema i osećaju se dobro.\n– Napominjemo da se razvoj epidemiološke situacije u pogledu infekcije virusom kovid prati sa velikom pažnjom, te da su na akciji preduzete sve mere predostrožnosti u pogledu mera zaštite, dezinfekcije i socijalne distance među davaocima. Za sve davaoce obezbeđena je zaštitna oprema – kažu u Crvenom krstu Gornji Milnovac.\nKriterijumi za davanje krvi nakon vakcinisanja:\n1. Dobrovoljni davaoci krvi moraju zadovoljiti opšte kriterijume za davanje krvi;\n2. Neophodno je da poseduju dokumentaciju iz koje se vidi koju vrstu vakcine odnosno kojeg proizvođača su primili;\n3. Ukoliko nemaju podatak o vrsti vakcine koju su primili, davanje krvi se odlaže za 4 nedelje;\n4. Ukoliko su primili vakcinu proizvođača Moderna, Pfizer, SinoVac koje su inaktivisane ili RNK vakcine, nema odlaganja davanja krvi;\n5. Ukoliko su primili vakcinu proizvođača AstraZeneca, Sputnik V, Janssen sa virusnim vektorom, davanje krvi se odlaže za 2 nedelje;\n6. Osobe koje su primile COVID-19 vakcinu nemaju pravo da doniraju rekonvalescentnu plazmu.\nTags: akcija dobrovoljnog davanja krvi dvalac krvi Shop Park


ŠTA LESKOVCU DONOSI REFORMA ADMINISTRACIJE? - JUGPRESS\nŠTA LESKOVCU DONOSI REFORMA ADMINISTRACIJE?\nNajnoviji broj Nove Naše reči piše o tome šta će Leskovcu doneti projekat regulatorne reforme, koji je nedavno završen. Pojednostavljivanjem ili ukidanjem pojedinih administrativnih postupaka uštede u privredi iznosiće 2,9 miliona evra, tvrde u OPTIMUS-u, koji je srpovodio projekat.\nNova Naša reč piše o tome kada će biti renovirana jedna od najprometnijih ulica u gradu, 28. marta, kao i gde je sve zamenjena stolarija u okviru projekta unapređenja energetske efikasnosti.\nOdlazeći ambasador Holandije u Srbiji Loran Stokvis za Novu Našu reč govori o putu Srbije ka EU, otvaranuju prvih poglavlja, šansama srpske ekonomije, pravima manjinskih zajednica, korupciji, svojim utiscima iz Srbije.\nPotpisivanjem ugovora između grada i Nacionalne službe za zapošljavanje započelo se sa realizacijom Lokalnog akcionog plana za zapošljavanje, objavljivanje konkursa očekuje se ovih dana, piše Nova Naša reč.\nOvaj broj leskovačkog nedeljnika donosi izveštaj sa poslednje sednice Gradskog veća na kojoj je, između ostalog, bilo reči o tome kako je protekla prolećna setva, kakvo je stanje kukuruza, kao i kako se odvija žetva. Tu je i savet poljoprivrednicima kako da obave najvažniji posao posle žetve – obradu zemljišta i pripremu za jesen.\nVlada Srbije preduzima mere u cilju zaštite i pospešivanja poljoprivredne proizvodnje na jugu Srbije, piše Nova Naša reč. Za uređivanje atarskih puteva ove godine biće idzvojeno preko 17 miliona dinara, pri čemu će veći deo sredstava obezbediti grad. Povrtari iz leskovačkog kraja, koji su prvi put imali priliku da učestvuju u radu Odbora za poljoprivredu Skupštine Srbije, traže od Vlade Srbije da uredbama zaštiti njihovu proizvodnju, o čemu opširnije piše Nova Naša reč.\nO aktuelnoj političkoj situaciji , ali i o srpskoj političkoj sceni u prošlosti, mogućnosti da se opozicija ujedini i incidentima na Kosovu za Novu Našu reč govori predsednik Nove stranke Zoran Živković. Iz političkog života grada Nova Naša reč piše o skupštini radikala, kao i stranačkim aktivnostima demokrata i romske stranke „Jedinstvo“.\nKako je protekao 10. leskovački Karneval i ko su pobednici, od koga je leskovačka Narodna biblioteka na poklon dobila 1.000 knjiga, kao i o incidentu u Grdelici, kada je napadnut vlasnik TV „Klisura“, piše najnoviji broj Nove Naše reči.\nOvaj broj donosi i intervju sa Miloradom Krivokapićem, predsednikom Vaterpolo saveza Srbije, koji kaže da država mora da pomogne kako bi ovaj sport ostao na vrhu.


Za crnogorske vozače je posebno bitno da će se izdavanje ljekarskih uvjerenja, ali i sami sistem polaganja vozačkog ispita obavljati po strožim kriterijumima.\nPrema Akcionom planu za poboljšanje bezbjednosti saobraćaja, predviđeno je da Hitna pomoć mora imati tačno vrijeme odgovora za dolazak na mjesto nesreće.\nU Akcionom planu, usvojenom krajem prošle godine, se kritikuje Ministarstvo zdravlja, zbog neispunjenja dva cilja od kojih se jedan odnosi na izradu efikasne baze registra traumatizama.\n"I drugi koji se odnosi na uspostavljanje stabilnog izvještavanja o izdavanju ljekarskih uvjerenja i kontrolnim zdravstvenim pregledima, te izdavanju ljekarskih uvjerenja za vozače motornih vozila, uvjerenja o privremenoj nesposobnosti, revidiranju već izdatih vozačkih dozvola po osnovu ljekarskih izvještaja", piše u Planu.\nRevidiranje vozačkih dozvola\nU izvještaju se između ostalog navodi da će Fondu za zdravstveno osiguranje biti dostavljene sve potrebne informacije u cilju izrade projektnog zadatka za implementaciju centralizovanog informacionog sistema koji će podržavati stabilan sistem izvještavanja, monitoringa i evidencije izdavanja ljekarskih uvjerenja u skladu sa postojećom zakonskom regulativom.\n"Od Ministarstva pravde krajem 2017.godine obezbijeđeni su serveri koji su omogućili povezivanje Ministarstva unutrašnjih poslova i Uprave policije sa Registrom novčanih kazni i prekršajnom evidencijom. Od Ministarstva unutrašnjih poslova angažovan je eksterni izvođač čiji će zadatak biti izrada odgovarajućeg aplikativnog rješenja. Sa izvođačem je u decembru potpisan ugovor sa rokom realizacije od 30 dana, tako da će navedena aktivnost sasvim sigurno biti realizovana u prvoj polovini januara naredne godine. Druga aktivnost koja se sastoji u izradi elektronske evidencije vozila koja su podvrgnuta tehničkom pregledu, kao i o utvrđenim nepravilnostima na vozilima, nije realizovana i ista će biti prenesena u 2018.godinu", piše u Planu.\n"Potrebno je izvještavanje Zavoda za hitnu medicinsku pomoć po definisanim parametrima, vrijeme odgovora, time response, hitne medicinske pomoći u slučajevima saobraćajnih udesa na čitavoj teritoriji Crne Gore", zaključuje se u dokumentu.


Foto: Wikipedia | Evropska komisija nije dala "zeleno svjetlo" planu restrukture Uljanika\nTanjug 19.09.2018 15:58\nZAGREB - Evropska komisija nije dala saglasnost hrvatskoj vladi na nacrt programa restrukturiranja Uljanik Brodogradilišta, poručivši Zagrebu da je potrebna njegova dorada, a primedbe su se prvenstveno odnosile na narušavanje tržišne konkurencije i preveliku finansijsku pomoć države.\nMišljenje Evropske komisije, koje se napeto čeka od jula, stiglo je u Zagreb u ponedeljak, potvrdili su u Ministarstvu privrede za Poslovni dnevnik, dodajući da su dokument s komentarima EK prosledili Upravi pulskog brodogradilišta.\nOd Uprave Uljanika, hrvatsko Ministarstvo privrede je zatražilo da svoj nacrt programa usklade sa zahtevima koji, kako ističu, "u ovom trenutku Evropskoj komisiji predstavljaju ključne argumente zbog kojih ne može da da saglasnost na predloženi Nacrt programa restrukturiranja".\n"Ovakva ''korpa'' iz Brisela se i očekivala, posebno poslije posjete evropske komesarke za zaštitu tržišne konkurencije, koja je dala do znanja da je u predloženom programu udio države u trošku restrukturiranja veliki, te da privatni ulagač treba da da veći doprinos", piše Poslovni.\nPoslovni i ocjenjuje da će rješavanje jednog od najspornijih pitanja u zamišljenom restrukturiranju - uključivanje biznisa s nekretninama kao uslova za nastavak proizvodnje brodova u Puli - vlada očigledno prepustiti Istarskom demokratskom saboru, Upravi Uljanika i njenom strateškom partneru Danku Končaru da ga sami raspletu.\nDodaju da je, nakon izjava gradonačelnika Pule i župana Istarske županije da u ovom trenutku nisu spremni da promenama prostorno-planske dokumentacije omoguće predloženu diverzifikaciju, za vladu nejasno da li strateški partner, kog je odabrala Uprava kompanije, želi pod takvim uslovima da uđe u restrukturiranje brodogradilišta Uljanik.\nUljanik Evropska komisija


Časovi madjarskog jezika - Audio verzija\nMađarski je, mogli bismo reći, jedinstven jezik, potpuno izolovan od ostalih evropskih jezika. Pripada ugro-finskoj grupi jezika i na neki način je povezan sa finskim i estonskim jezikom. Govori ga oko 10 miliona ljudi u Mađarskoj i oko 4,5 miliona ljudi u okolnim zemljama, kao i širom sveta. Pritom, on je jedan od zvaničnih jezika EU. Kao članica EU, Mađarska učestvuje u oblikovanju kulturnog, političkog i ekonomskog života Evrope.\nZašto uzimati časove mađarskog jezika? Ako vam je neko od predaka bio mađarskog porekla ili samo građanin nekadašnje Austro-Ugarske carevine, eto razloga da naučite jezik i tražite mađarsko državljanstvo. Time postajete državljanin jedne od zemalja EU.\nS druge strane, na severu naše zemlje, mađarski se govori podjednako koliko i srpski. Možda je vaš budući posao vezan za komunikaciju sa nekim od klijenata sa ovog jezičkog područja.\nU svakom slučaju, ako nemate ni jedan praktičan i pragmatičan razlog za učenje ovog jezika, možda je najbolji razlog to što ćete znati jedan neobičan jezik, a samim tim i kulturu i nasleđe ove nama susedne zemlje. Mađarska je blizu i turistička poseta je uvek dobro rešenje za vaše slobodne dane, a sa malo ulaganja.\nSpisak gradova za časove madjarskog jezika


“RUSIJA SE VRATILA ZAUVEK”: menjaju se table u oslobođenim oblastima\nMariupolj, strateška luka koja se nalazi na jugoistoku Ukrajine i poprište nemilosrdne bitke koja traje više od dva meseca, tokom nedelja se promenila, posebno na ulazu u grad. Tako su oko ukrajinskog grada postavljeni putokazi na ruskom jeziku, koji zamenjuju one na ukrajinskom i engleskom, saopštile su proruske vlasti u regionu. Ministarstvo saobraćaja ove teritorije je tako u četvrtak najavilo zamenu ulaznih tabli aglomeracija regiona, objavljujući fotografije radnika koji demontiraju dvojezične na ukrajinskom i engleskom kako bi ih zamenili nazivima na ruskom.\nIstovremeno, Emine Džepar, zamenica ministra spoljnih poslova Ukrajine, otkrila je ove prakse na Tviteru, ukazujući na nameru da se tamo vrati nakon oslobađanja grada. Dok je ogromna čeličana Azovstal bila pod opsadom ruskih snaga i još uvek je pod opsadom, ostatak Mariupolja i okolinu osvojile su ruske snage i njihovi saveznici iz samoproglašene republike Donjeck, koju međunarodna zajednica ne priznaje.\nRusija negira da želi da okupira ukrajinske teritorije, ali je priznala nezavisnost dva separatistička regiona, zvanično otpočevši ofanzivu protiv svog suseda 24. februara u ime odbrane Rusa i onih koji govore ruski u ovim oblastima. Za protivnike Moskve to bi bio prvi korak ka aneksiji. Poslednjih sati u gradu je stupio na snagu trodnevni prekid vatre kako bi se olakšala evakuacija civila i ranjenih. Ipak, prema nekoliko novinara na licu mesta, ruske snage ne poštuju ovaj prekid vatre. Rusi pak govore da samo odgovaraju na provokacije ukrajinskih boraca i stranih plaćenika koji su sakriveni još uvek u čeličani.


Delegacija Evropske unije, Ured specijalnog predstavnika EU u Bosni i Hercegovini, oglasili su se povodom informacija da je postojao dogovor između člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika i evropskog komesara za proširenje Olivera Varhelya o održavanju posebne sjednice Narodne skupštine Republike Srpske na kojoj je razmatrano pitanje prijenosa nadležnosti sa nivoa BiH na nivo entiteta.\n– Činjenica da je član Predsjedništva BiH i predsjednik SNSD-a Milorad Dodik obavijestio komesara Varhelyija tokom njegove posjete BiH 24. i 25. novembra o svojoj namjeri da sazove sjednicu Narodne skupštine Republike Srpske za 10. decembar kako bi započeo proces povlačenja nadležnosti, ni na koji način ne implicira da je za takve planove dobio pristanak niti saglasnost. Naprotiv, komesar Varhelyi se usprotivio ovim planovima – navode iz Delegacije EU.\nStav komesara Varhelyija o povlačenju nadležnosti koje je najavilo rukovodstvo Republike Srpske, dalje ističu iz Delegacije EU, jasno je izražen tokom ove posjete u njegovim izjavama za medije.\n– Komesar Varhelyi je naglasio da bi planovi rukovodstva Republike Srpske za urušavanje državnih institucija udaljili Bosnu i Hercegovinu od usklađivanja sa pravnom stečevinom EU i stavili evropski put na čekanje. Osim toga, istakao je da će se to negativno odraziti na ekonomiju i građane. Komesar je ovaj stav ponovio i u razgovoru sa Miloradom Dodikom prije nekoliko dana – ističu iz Delegacije EU.\nDalje navode da je “komesar Varhelyi pozvao Milorada Dodika da ne poduzima nikakve jednostrane i ireverzibilne korake ka urušavanju institucija na državnom nivou”.\n– Iako zaključci koje je Narodna skupština Republike Srpske usvojila 10. decembra nemaju izvršnu snagu, samo njihovo usvajanje predstavlja dalji korak slijepom ulicom u pravcu eskalacije. Ovakav stav je ponovo potvrđen u zajedničkom saopštenju zemalja članica Kvinte i EU koji je objavljen 10. decembra. EU je u potpunosti opredijeljena za teritorijalni integritet i suverenitet Bosne i Hercegovine i odbacuje svaki plan koji bi narušio ustavni okvir BiH – zaključuju iz Delegacije EU.


Vesti > "Božić i sinovi" prestavljali Pančevo na ECOFAIR 2013\nKompanija “Božić i sinovi” je i ove godine predstavljala pančevačku reciklažnu industriju na Međunarodnom sajmu zaštite životne sredine Ecofair 2013.\nBiS Reciklažni centar se predstavio pod kupolom najveće hale beogradskog sajma, ovoga puta u okviru zajedničkog štanda Udruženja ,,Hrabri čistač,, čiji je BiS ne samo član, već I osnivač. Ovo udruženje operatera industrijskog i opasnog otpada, u kome je zastupljeno 20 renomiranih kompanija iz cele Srbije, bavi se reciklažom, energetskim iskorišćenjem, tretmanom i deponovanjem otpada, kao i izvozom opasnog otpada.\nCilj ovogodišnjeg nastupa na sajmu Ecofair bio je podizanje kapaciteta operatera prema najboljoj dostupnoj praksi kroz predlaganje i realizaciju projekata za stvaranje domaćih reciklažnih centara, a najviše je bilo reči o suzbijanju nelojalne konkurencije i sivog tržišta, postizanju efikasnije komunikacije među ovlašćenim operaterima, obaveštavanju javnosti i podizanju nivoa svesti našeg društva o zaštiti životne sredine sa akcentom na tretmanu industrijskog i opasnog otpada koje nisu dovoljno zastupljene.\nSajam je otvorila ministarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine Zorana Mihajlović, nakon čega se kompanija “Božić i sinovi” predstavila stručnom prezentacijom I primerom dobre prakse na temu “,,Reciklaža fluorescentnih cevi i svih vrsta sijalica,, koju je mnogobrojnim zainteresovanim posetiocima sajma predstavio Božidar Potkonjak, menadžer Reciklažnog centra “Božić I sinovi”. I u narednim danima na štandu udruženja ,,Hrabri čistač,, ređale su se interesantne prezentacije kompanija učesnica: Ekokarika Beograd, BIOM Zagreb, Dimničar Beograd, Jakob Beker Ruma, Miteco Kneževac i dr.\nMisija kompanije “Božić i sinovi” i njihovih kolega iz udruženja ,,Hrabri čistač,, je da se poveća odgovornost za obavljanje ove delatnosti i da u saradnji sa srpskim i evropskim institucijama bude poboljšan zakonodavni okvir mlade reciklažne industrije poštujući tradiciju i kulturu ovih prostora i da prednost da domaćoj pameti i infrastrukturi.


Nedoumice oko nuklearne energije i deset godina posle Fukušime – Sandžaklija\nDeceniju posle nuklearne katastrofe u Fukušimi, pored problema s kontaminiranom vodom i zemljištem, stanovnici te oblasti se suočavaju s psihičkim problemima.\nDeceniju posle nuklearne katastrofe u Fukušimi, pored problema s kontaminiranom vodom i zemljištem, stanovnici te oblasti se suočavaju s psihičkim problemima. S druge strane, dok je prva reakcija na nesreću bila gašenje nuklearnih reaktora, Japan i pored nepoverenja javnosti ponovo razmatra veću upotreba nuklearne energije kako bi ispunio svoje ciljeve u borbi protiv klimatskih promena, pišu svetski mediji.\nKada su snažni zemljotres i cunami pogodili Japan 11. marta 2011. godine izazivajući razaranje gradova i topljenja jezgra nuklearnih reaktora u Fukušimi, zaprepašćeni svet pratio je haotičnu borbu za suzbijanje najgore nuklearne katastrofe na svetu od Černobilja, ističe Rojters.\nNaleti talasa izazvani zemljotresom magnitude 9 stepeni Rihtera udarili su u severoistočnu obalu, usmrtivši skoro 20.000 ljudi i uništivši postrojenje Fukušima Daići, dok je više od 160.000 stanovnika pobeglo kada je radijacija izbijala u vazduh.\nJapanska vlada je potrošila oko 300 milijardi dolara za obnovu cunamijem razorenog regiona Tohoku, ali je zabranjen pristup oblasti oko postrojenja u Fukušimi, dok i dalje opstaje zabrinutost zbog radijacije i mnogi stanovnici iz tog kraja nastanili su se negde drugde.\nOd preostala 33 japanska komercijalna reaktora tek devet je odobreno za ponovno uključivanje u skladu sa sigurnosnim standardima posle Fukušime, ali samo četiri rade, u poređenju sa 54 pre katastrofe. U prvoj polovini prošle godine nuklearna energija je pokrivala samo šest odsto energetskih potreba Japana, u poređenju sa 23,1 odsto za obnovljive izvore i skoro 70 odsto za fosilna goriva.\nDemonstracije protiv nuklearne energije posle nesreće su s vremenom izgubile na snazi, premda i dalje postoji nepoverenje, ukazuje Rojters. Istraživanje iz februara pokazalo je da se širom zemlje 53 odsto stanovništva protivi ponovnom pokretanju reaktora, u poređenju sa 32 odsto koji su za. U Fukušimi je samo 16 odsto podržalo ponovno uključivanje reaktora.\nVoda kao simbol\nPored ostataka nuklearne elektrane Daići nalazi se više od 1.000 ogromnih metalnih rezervoara s gotovo 1,25 miliona tona vode sakupljene posle havarije koja je i dalje opasno radioaktivna, piše Vašington post uz konstataciju da deceniju posle katastrofe, kontaminirana voda simbolizuje muke Japana.\nPošto ponestaje prostora za izgradnju dodatnih rezervoara, vlada želi da postepeno ispusti vodu u more u naredne tri decenije, mada ih zasad, ukazuje američki list na ocene stručnjaka, u tome sprečavaju Olimpijske igre i loš publicitet pre početka takmičenja u julu. Ideja o puštanju vode razgnevila je i ribolovce u Fukušimi koji su tek stali na noge posle kontaminacije okeana 2011, a nezadovoljna je i Južna Koreja, iako je udaljena skoro 1.000 kilometara.\nMeđutim, kada je reč o nauci, japanska vlada i energetska kompanija TEPCO koja je vlasnik postrojenja u Fukušimi tvrde da je ona na njihovoj strani, navodi Vašington post. Voda je već očišćena ili će biti očišćena pomoću naprednog sistema za prečišćavanja ALPS koji može da ukloni gotovo sve radioizotope, uključujući zaista opasne poput stroncijuma i cezijuma. Ostao bi tricijum, prirodni izotop vodonika koji se smatra manje opasnim po ljudsko zdravlje i koji nuklearne elektrane širom sveta rutinski ispuštaju u okean. Zajedno sa tricijumom bili bi i sitni tragovi radioaktivnog izotopa ugljenik-14.\nŠto se tiče poverenja javnosti, japanska vlada i TEPCO su na klimavijim nogama, pošto su od prvih nedelja imali tendenciju da se umanjuju loše vesti, dodaje list.\nStručnjaci iz Grinipisa (Greenpeace) kažu da postoje rizici i puštanje tricijuma i ugljenika-14 u more i da bi bilo bolje da se to odloži bar do 2035. Oni tu odluku povezuju za mnogo značajnije obećanje japanske vlade – da se iz razorenih reaktora ukloni izuzetno radioaktivni materijal do 2041. ili 2051. godine, iako tehnologija za to još ne postoji. U novom izveštaju, Grinpis je za to obećanje ocenio da je “samoobmanjivanje”.\nMada uklanjanje 900 tona otopljenog nuklearnog goriva iz havarisanih reaktora tek treba da počne a japanska vlada još nije smislila šta da radi s radioaktivnom zemljom nagomilanom u velike crne kese, problem u oblasti oko Fukušime, sada većinom nije kontaminacija, ocenjuje Ekonomist, ukazujući da je mali deo područja zabranjen za stanovanje, dok stope raka u regionu nisu porasle a zdravstveni rizici su mnogo manje izraženi nego što se strahovalo posle katastrofe.\nU protekloj deceniji vladini napori na rekonstrukciji bili su usredsređeni na infrastrukturu i dekontaminaciju zemljišta, ali, podvlači časopis, naglasak na fizičkoj rekonstrukciji promašuje poentu imajući u vidu da su stope depresije i anksioznosti među stanovnicima Fukušime više nego dvostruko veće od nacionalnog proseka. Bolesti poput dijabetesa i hipertenzije su češće, verovatno zbog kontinuirane anksioznosti i poremećaja. Uz to porodice su razdvojene, a sredstva za život izgubljena.\nPosle katastrofa u Fukušimi političari su napore za rehabilitaciju predstavili kao priliku za širi preporod nakon ekonomske stagnacije i demografskog pada, kao istorijsku prekretnicu koja će kroz zajedničko iskustvo oblikovati generaciju, da bi na kraju umesto da podstakne reforme, nuklearna nesreća iznedrila razočaranje, ističe Ekonomist.\nBilo je, možda, previše očekivati revoluciju, ocenjuje časopis, dodajući da se katastrofa slučajno dogodila tokom samo drugog kratkog perioda u posleratnoj istoriji Japana kada Liberalno-demokratska partija nije bila na vlasti. Povezivanje nesreće s Demokratskom partijom Japana, koja je bila na vlasti od 2009. do 2012, pomoglo je diskreditovanju ideje o reformi i političkoj promeni.\nLiberalno-demokratska partija se i dalje zalaže za nuklearnu energiju uprkos skepticizmu javnosti, mada je bilo nekih promena sa strožim nadzorom nad nuklearnom industrijom. Sada je poboljšana spremnost za katastrofe, ali, kako piše Ekonomist, i dalje postoje iste mane koje su otežale odgovor na katastrofu – slaba centralna vlast, nedostatak koordinacije između ministarstava, loša komunikacija, birokratska nefleksibilnost, dok se politički zamah za reforme raspršio.\nRivalitet s obnovljivim izvorima energije\nKatastrofa u japanskim reaktorima označila je prekretnicu za nuklearnu industriju koja je nekada obećavala da će svetu dati gotovo neograničen izvor energije, piše Volstrit džurnal, ukazujući da su širom sveta kao odgovor na Fukušimu pooštreni propisi i odloženi projekti novih reaktora, dok bi, na primer, u Nemačkoj poslednji reaktor trebalo da bude ugašen sledeće godine.\nPrerano je, međutim, reći da je nesreća u Fukušimi svuda ubila nuklearnu energiju, podvlači američki list i dodaje da je umesto toga, svet podeljen na bogate razvijene države koje se uglavnom plaše nuklearne energije i niz zemalja u razvoju, predvođenih Kinom, gde nuklearna industrija još gaji nade za širenje.\nŠirom sveta 1. jula 2020. bilo je 408 aktivnih nuklearnih reaktora, što je pad sa 437 neposredno posle Fukušime, dok nuklearna energija proizvodi oko jedne desetine svetske struje, u poređenju sa vrhuncem od 17,5 odsto pre četvrt veka.\nS druge strane, globalni pokret za smanjenje emisije ugljenih gasova ponegde daje vetar u leđa nuklearnoj energiji. Prema podacima Svetske nuklearne asocijacije širom sveta je u izgradnji oko 50 reaktora, od čega 16 u Kini. Neke države poput Kanade razmatraju novu generaciju manjih reaktora.\nZastupnici nuklearne energije, međutim, kažu da obnovljivi izvori nisu nužno jeftiniji kada se uzme u obzir nepostojanost u snabdevanju. Oni takođe kažu da je cena nuklearne energije povećana zbog teške regulacije koja povećava građevinske i operativne troškove. Ali, podvlači Volstrit džurnal, tu se uveliko nadvija Fukušima, jer sa sećanjem na radijaciju posle katastrofe javnost, a posebno u Japanu, opire se argumentima za slabiju regulaciju.\nNuklearna energija ipak neophodna Japanu?\nTo je zastrašujući tehnički izazov koji će zahtevati od države da ubrza obnavljanje rada reaktora i pronađe trajno rešenje za problem skladištenja radioaktivnog otpada. Jednako teško za vladu premijera Jošihide Suge biće da ubediti oprezne regulatore i širu javnost koja gaji duboku zabrinutost zbog bezbednosti.\nOd preostala 36 reaktora Japan mora da pokrene oko 30 do 2030. godine da bi ispunio obaveze prema Pariskom klimatskom sporazumu, a do sada je spremno devet. Ipak, oko 39 odsto Japanaca želi da se zatvore sve nuklearne elektrane, pokazalo je februarsko istraživanje. Mnoge lokalne vlasti nerado daju odobrenja za rad reaktora, dok su sudovi podržali zahteve za privremeno zatvaranje nekih aktivnih reaktora.\nTa protivljenje je problematično za japansku vladu koja je obećala da će smanjiti emisije štetnih gasova za 26 odsto do 2030. s nivoa iz 2013. u skladu s pariskim obavezama.


Posetili smo Muzej Jugoslavije | Savremena gimnazijaSavremena gimnazija\nPosetili smo Muzej Jugoslavije\nJune 25, 2021 Comments Off on Posetili smo Muzej Jugoslavije\nI pored situacije sa koronavirusom, profesorke istorije, engleskog i sociologije uspešno su sprovele planirani projekat sa učenicima, koji je prošle godine, zbog zatvaranja kulturnih institucija, morao da pretrpi manje izmene.\nNaime, ove godine učenici su posetili Muzej Jugoslavije i upoznali se sa životom u socijalističkoj Jugoslaviji, štafetom mladosti i poklonima koje je Tito dobijao kako od stranih državnika, tako i od naroda republika koje su činile Jugoslaviju.\nUčenicima je posebno bila zanimljiva priča o poslednjoj štafeti, koja je sama po sebi veoma kontroverzna. Takođe, bili su zadivljeni i iznenađeni brojem i vrednošću kolekcije poklona. Mnogi su tek tada postali svesni važnosti i ugleda Jugoslavije u svetu u to vreme. Tokom boravka u muzeju učenici su imali zadatak da fotografišu najzanimljivije eksponate. Razlog za to je zadatak koji je usledio po povratku iz muzeja – trebalo je da naprave brošuru kojom će svoje vršnjake, koji u suštini nisu suviše zainteresovani za posete muzejima, da privuku i motivišu da ovaj zanimljivi muzej ipak posete. Na njima je bilo da odaberu eksponate i napišu propratni tekst, i to koristeći digitalne alate.\nNa ovaj način želimo da kao škola uvedemo još jednu praksu, a to je „Service Learning”, koji se u svetu sve više primenjuje. Pokušavamo da kroz nastavu, sa jedne strane, povežemo ono što lokalna zajednica ima da ponudi sa potrebama učenika sa druge strane. Na taj način, učenici su motivisaniji da uče putem aktivnog pristupa, a u ovom slučaju, šireći poruku o muzeju, kulturne institucije vraćaju popularnost među novom grupom korisnika.\nPrimer brošure pogledajte na ovom linku.


IMATE OKRNJEN ILI ISTANJEN ZUB: Stavite što pre krunice na zube, evo i zbog čega | Skandalozno\nIMATE OKRNJEN ILI ISTANJEN ZUB: Stavite što pre krunice na zube, evo i zbog čega\nIstanjen ili okrnjen zub svakako mogu narušiti lepotu vašeg osmeha, ali je još važnije i što mogu negativno uticati i na zdravlje i izgled samog lica. Zbog toga je važno da ovaj problem rešite postavljajući krunice za zube, koje se često od strane zubara ističu kao najbolji način suzbijanja ovakvih zdravstvenih poteškoća.\nIstanjen ili okrnjen zub lako mogu, pre svega, uticati na lepotu. Pritom se ne misli samo na lepotu osmeha koja je već ugrožena, već i na samo lice čija se koža vremenom brže opušta i stari ona kada nedostaje veliki deo zuba (ili čak čitav zub).\nDalje, ako se ne ide zubaru, ovaj problem se najčešće rešava žvakanjem samo sa jedne strane, što prouzrokuje opterećenje vilice, ali i gutanje nedovoljno sažvakane hrane, što kasnije stvara još jedno opterećenje, i to svih organa za varenje. Stoga kako iz estetskih tako i iz zdravstvenih razloga kao rešenje preporučuju se krunice za zube.\nKakve sve krunice za zube postoje?\nPrilikom odlaska kod zubara, biće vam predočeno da morate izabrati želite li metalne ili bezmetalne krunice za zube. Kako biste unapred znali kako da odgovorite na ovo pitanje, mi vam donosimo razlike ovih vrsta.\nNaime, metalne krunice za zube rade se od metala kao osnove (molibdena ili plutonijuma) i keramike koja se oko metala obavija u obliku konkretnog dela zuba. One su jeftinije od bezmetalnih, ali se zato i smatraju slabijim estetskim rešenjem.\nAko volite Ninu SENIČAR, obavezno pogledajte ovaj snimak – VIDEO\nTome je razlog sledeće: metalne krunice za zube drugačije propuštaju svetlost i često se njihov sivkasti središnji deo veoma lako može videti prilikom osmeha.\nIz ovog razloga se mahom, iako nešto skuplje, biraju bezmetalne krunice za zube koje se prave od cirkonijuma, koji se koristi u svemirskoj industriji, kao i za pravljenje veštačkih kukova, i koji je najsličniji pravom zubu, te razlika između krunice za zube ovog tipa i ostalih zuba uopšte nije vidljiva.\nKoju vrstu je najbolje odabrati?\nSvakako da se bezmetalne krunice za zube češće biraju iz navedenih estetskih razloga, ali su one bolje i kao opcija pažljivog vođenja računa o sopstvenom zdravlju. Naime, bezmetalne krunice za zube su, zbog materijala od kog se prave, biokompatibilne sa telom čoveka i ne izazivaju nikakve nus pojave ili alergijske reakcije.\nIste se, međutim, mogu desiti sa krunicama koje se izrađuju od metala, koje takođe neretko uzrokuju i povlačenje desni, koje se manifestuje sivkastim prelazom između desni i samog zuba.\nTakođe, metalne krunice za zube ujedno zahtevaju i veće brušenje i uništavanje gleđi zuba, za razliku od onih koje se prave od cirkonijuma.\nSama intervencija, bilo da se pacijent odluči za metalne ili bezmetalne krunice za zube, nije bolna i previše zahtevna, a nakon nje se normalno nastavlja sa svakodnevnim aktivnostima i same krunice se tretiraju kao i ostali zubi.\nMeđutim, kako se krunice za zube moraju izraditi prema svakom pacijentu ponaosob, potrebno je više dolazaka kod zubara kako bi se uzeo odlivak i one napravile prema traženom obliku zuba.\nBudite prvi sa komentarom na članku "IMATE OKRNJEN ILI ISTANJEN ZUB: Stavite što pre krunice na zube, evo i zbog čega"


Britanski ambasador u BiH Matthew Field naglasio je važnost poduzimanja konkretnih koraka\nU Sarajevu je danas potpisan sporazum o regionalnoj saradnji javnih i privatnih univerziteta na implementaciji aktivnosti koje će doprinijeti afirmaciji rodne ravnopravnosti na univerzitetima u Bosni i Hercegovini i regionu.\nInicijativa za ovom vrstom saradnje i umrežavanja potekla je iz TPO Fondacije u BiH na čelu sa profesoricom rodnih studija Zilkom Spahić Šiljak, koja je naglasila kako se potpisivanjem Memoranduma o saradnji sa 18 univerziteta iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Srbije i Crne Gore otvara vrlo važno poglavlje u integraciji principa rodne ravnopravnosti u visokom obrazovanju.\n“TPO Fondacija u saradnji sa mrežom koordinatorica i koordinatora na svakom univerzitetu će tokom naredne četiri godine jačati institucionalne mehanizme rodne ravnopravnosti. Na univerzitetima obrazujemo kadrove za sve oblasti života i važno je da oni budu rodno senzibilizirani, ali i da se tokom studija osjećaju zaštićeno od bilo koje vrste diskriminacije, uključujući i rodno zasnovano nasilje”, rekla je programska direktorica Spahić Šiljak. Dodala je da projekat pomaže univerzitetima da ispune standarde Evropske unije za apliciranje na evropske fondove, a državama ove regije pomaže da ispune Cilj 5. Održivog razvoja UN-a koji se odnosi na rodnu ravnopravnost.\nBritanski ambasador u BiH Matthew Field naglasio je važnost poduzimanja konkretnih koraka:\n“Univerziteti imaju izuzetno važnu ulogu u promoviranju rodne ravnopravnosti u BiH, svojim primjerom, ali i ulogom predvodnika i stručnjaka u polju rodne ravnopravnosti i inkluzije općenito. Veoma mi je drago da vodeći ljudi na univerzitetima prepoznaju potrebu da se više radi na promociji ovog pitanja i da poduzimaju konkretne korake”, rekao je ambasador Field.\nPuno podršku ciljevima i aktivnostima predviđenima ovim projektom dao je i Univerzitet u Sarajevu, čiji je rektor Rifat Škrijelj izrazio zadovoljstvo zbog razvoja partnerskog odnosa.\n„Univerzitet u Sarajevu kao najveći univerzitet u Bosni i Hercegovini izražava punu podršku ciljevima i aktivnostima predviđenima projektom UNIGEM. Po prvi put, osam državnih univerziteta u Bosni i Hercegovini, četiri privatna univerziteta, kao i šest univerziteta iz regije, imaju priliku zajedno raditi na uspostavi mehanizama za rodnu ravnopravnost. Dodatno, Univerzitet u Sarajevu će uspostaviti Resursni centar za edukaciju nastavnog kadra i studenata o pitanjima rodne ravnopravnosti, koji će biti na raspolaganju svim partnerskim univerzitetima u ovom projektu. Drago nam je da smo dio ove inicijative koja visokoškolskim institucijama, i regiji, olakšava praćenje standarda Evropske unije“, naglasio je rektor Univerziteta u Sarajevu, profesor Rifat Škrijelj.


UN: Arapski svet će biti epicentar razarajućih posledica pandemije COVID-19 | TRT Srpski\nUN: Arapski svet će ...\nUN: Arapski svet će biti epicentar razarajućih posledica pandemije COVID-19\n“Arapska regija će biti epicentar razarajućih posledica pandemije koronavirusa“, navodi se u saopštenju organizacije čije sedište je u libanskom Bejrutu.\n24.04.2020 ~ 20.01.2021\nEkonomsko-socijalna komisija Ujedinjenih nacija za zapadnu Aziju (ESCWA) upozorila je da bi arapske zemlje mogle biti najteže pogođene globalnom pandemijom COVID-19.\nIstičući kako bi direktne strane investicije u arapskom svetu mogle biti smanjene za 45 odsto, iz ESCWA tvrde da bi to moglo biti najveće smanjenje investicija ikada.\nTakođe, se navodi da bi posledice pandemije COVID-19 u kontekstu smanjivanja stranih investicija mogle biti višestruko veće od posledica kriza koje su arapski svet zahvatile 2011. godine početkom ustanaka pod nazivom Arapsko proleće.\nJedna od posledica pandemije su i rekordno niske cene nafte na tržišto, što bi budžete arapskih zemalja moglo koštati manjkom u budžetima od 20 milijardi dolara.\nIzvršna sekretarica ESCWA Rola Dashti pozvala je vlade arapskih zemalja da blagovremeno podrže trgovinske lance i očuvanje ekonomskih aktivnosti kako bi se sprečilo masovno otpuštanje radnika u tom delu sveta.\nOna je navela niz mera kojima bi arapske vlade mogle smanjiti ekonomsku krizu, uključujući oslobađanje poreskih obaveza, podsticaja poslodavcima i privremeni moratorij na otplate kredita pravnih i fizičkih lica.\n“Gubici u trgovinskoj razmeni u arapskom svetu bi po najoptimističnijoj prognozi mogli biti oko 88 milijardi dolara“, rekla je Dashti.\nTagovi: #koronavirus , #COVID , #pandemija , #arapska regija , #Ekonomsko-socijalna komisija Ujedinjenih nacija za zapadnu Aziju (ESCWA)\nBroj vakcinisanih protiv COVID-19 u Turskoj prešao milion\nU Turskoj se uspešno odvija kampanja davanja prve doze CoronaVaca, vakcine kineske kompanije SinoVac\nUspešno lansiran turski satelit 5 - A\nPodsistemska ispitivanja satelita Türksat-5A završena su bez ikakvih problema, a pokrenute su i operacije podizanja satelita.\nTurska kompanija provela uspešno testiranje autonomnog autobusa\n- Podaci objavljeni na "Worldometeru", pokazuju kako je od posljedica zaraze umrlo 2.065.698 osoba


Brisanje ćirilice na jugu BiH - Sputnjik Srbija\n02:52 04 Mart 2021\nBrisanje ćirilice na jugu BiH\n14:34 18.07.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPutokazi ispisani ćirilicom na putevima na jugu Bosne i Hercegovine neretko su meta vandala, koji, međutim, ostaju nekažnjeni jer se takva vrsta vandalizma uglavnom ne prijavljuje, objavio je sarajevski portal „Kliks“.\nNatpisi se precrtavaju uglavnom crnim sprejem, a reč je, kako se navodi, o krajnje destruktivnom ponašanju i kršenju zakona koji za ovaj vid vandalizma predviđa novčanu kaznu od 100 do 300 konvertibilnih maraka, dok ukupno oštećenje relativno nove vertikalne signalizacije na prilazima auto-putu A1 prelazi 25.000 KM bez PDV-a.\n„Autoceste Federacije BiH“ nisu nadležne za te znakove, jer su nakon izgradnje i rekonstrukcije lokalnih i regionalnih puteva isti predati u nadležnost kantonalnim direkcijama. Ipak, „Autocestama“ i lokalnim vlastima takvo ponašanje nanosi štetu.\nPortparol Zapadnohercegovačkog kantona Damir Čutura tvrdi da je policijska uprava Ljubuški primila dve prijave koje se odnose na oštećenja saobraćajne signalizacije sprejem.\n„U maju 2013. primili smo prijavu da je nepoznati počinilac ili više njih, na trasi auto-puta Bijača — Kravica, sprejem oštetio 25 saobraćajnih znakova, a u decembru 2013. primili smo prijavu da je na regionalnom putu Ljubuški — Metković sprejem oštećeno devet saobraćajnih znakova“, naveo je Čutura.\nsaobraćajni znakovi, putevi, vandalizam, ćirilica, Bosna i Hercegovina


Kolege iskulirale Natašu Bekvalac - Muzika - Svet - Vesti - Svet Plus\n10:07 27. SEP 2010.\n"Nisam dobila poklon za rođendan od Dače. Moj muž i ja ne pridajemo veliki značaj ovakvim datumima. On zna da me iznenadi s vremena na vreme različitim stvarima, a i zna da ja mrzim svoje rođendane", rekla je Nata ovim povodom. Inače, u najpoznatijoj kući na Košutnjaku organizovana je žurka povodom 30. rođendana pop pevačice iz Novog Sada, a ujedno je ovo bila prilika da se najavi njen novi album. U pratnji benda Nataša je premijerno izvela pet novih pesama, da bi potom otpevala nekoliko svojih starih hitova, što su okupljeni pozdravili ovacijama. Iako se na rođendan očekivao i dolazak Novaka Đokovića, to se nije desilo.\n"Moja PR služba je odradila svoj deo posla, i verujem da bi Novak došao da je bio u zemlji. Sigurna sam da negde reketa u svetu", kroz osmeh je prokomentarisala plavokosa pevačica. Iako je veliki broj gostiju prisutvovao žurki, primetan je bio izostanak Natašinih kolega, pa je tako boje pevača branio jedino Osman Hadžić. Ipak, pevačicu su podržali sestra Kristina, političar Nenad Čanak, voditelj "Granda" Tihomir Tepić i kreator Mladen Milivojević Baron. Od poznatih viđeni su i glumac Nenad Okanović, manekenka Tamara Paunović, kao i Boško Jakovljević, Marina Tucaković, Ilija Bozoljac, dok se Natin muž Dača provodio u društvu kolege Nikole Rađena.\nNataša i Kristina Bekvalac ..\n11. april 2014.. 20:12\nNataša Bekvalac zauvek izbrisala ..\n3. april 2014.. 21:31\nNataša Bekvalac uživa sa Vladom ..\n28. januar 2014.. 15:34


Fudbaler Selte Nemanja Radoja i igrač Benfike Ljubomir Fejsa propustiće predstojeću kvalifikacionu utakmicu protiv Velsa zbog povreda, rekao je selektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin.\nOn je kazao da će se ekipi u utorak iz mlade reprezentacije priključiti vezni fudbaler Torina Saša Lukić.\n"Ako bude nekih problema, a nadam se da neće, zvaćemo još nekog iz mlade reprezentacije", rekao je Muslin novinarima.\nReprezentativci Srbije okupili su se u Sportskom centru u Staroj Pazovi na početku dvonedeljnih priprema pred utakmicu sa Velsom u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo 2018. godine u Rusiji.\nNa okupljanu se nisu pojavili debitant Aleksandar Prijović, Jagoš Vuković i Nemanja Gudelj, koji će se reprezentaciji priključiti sledeće nedelje zbog obaveza u klubovima.\nSrbija je posle pet kola prva na tabeli Grupe D sa 11 bodova, koliko ima i Irska, ali uz lošiju gol raliku, dok je Vels treći sa sedam bodova.\nFudbalska reprezentacija Srbije dočekaće selekciju Velsa 11. juna na stadionu "Rajko Mitić" u šestom kolu Grupe D kvalifikacija za Mundijal u Rusiji. Utakmica će se igrati od 20.45.


Letnje vreme počinje u nedelju, kazaljka se pomera sa 2 časa posle ponoći za jedan sat unapred | Blok vesti\nLetnje vreme počinje u nedelju, kazaljka se pomera sa 2 časa posle ponoći za jedan sat unapred\nFoto: www.pixabay.com / Sat\n"Letnje računanje vremena u 2021. počinje 28. marta u dva časa tako što se, pomeranjem za jedan čas unapred, vreme u dva časa računa kao tri časa", saopštila je danas Direkcija za mere i dragocene metale.\nPomeranje vremena dešava se dva puta godišnje, zadnje nedelje u martu, kada se kazaljka pomera za jedan čas unapred, i poslednje nedelje oktobra, kada se vraća za sat unazad, na takozvano zimsko računanje vremena.\nSekretar Astronomskog društva "Ruđer Bošković" Milan Jeličić rekao je, za Betu, da se ovo vreme naziva dekretno ili ukazno što znači da se propisuje, tako što se leti dodaje jedan sat na postojeće srednjoevropsko, ili zimsko vreme.\n"Uvedeno je jer se obdanica i noć menjaju tokom godine, što se narodski kaže dan počinje ranije s obzirom kad sunce izlazi. Da bi se što više iskoristilo od dana pomeraju se kazaljke", objasnio je Jeličić.\nPrevious articleSKROMNI IBRAHIMOVIĆ: Zlatan sam sebe krunisao za kralja Švedske\nNext articleBIVŠI PARTIZANOVAC NOVI GENERALNI DIREKTOR ZVEZDE: Igrao za reprezentaciju, nosio crno-beli dres i tek sada ispunio san


Putin: Dostojanstven i kvalitetan život ruske porodice je prioritet za državu - Sputnjik Srbija\n00:31 23 Mart 2019\nPutin: Dostojanstven i kvalitetan život ruske porodice je prioritet za državu\n17:49 22.11.2018 Preuzmite kraći link\nPredsednik Rusije Vladimir Putin pozdravio je u sredu učesnike i pobednike Sveruskog takmičenja „Porodica godine“ i istakao da je omogućavanje ruskim porodicama da žive dostojanstveno i kvalitetno prioritet za državu.\n„Pozdravljam vas u Moskvi na finalu Sveruskog takmičenja ’Porodica godine‘. Sa zadovoljstvom navodim da je vaš projekat, usmeren na jačanje institucije porodice, unapređenje visokih duhovnih i moralnih vrednosti u društvu, ujedinio oko svojih blagorodnih ideja istomišljenike iz praktično svih regiona naše zemlje koji teže da podele svoje porodično i roditeljsko iskustvo, da se upoznaju i porazgovaraju s drugim učesnicima“, navedeno je u telegramu objavljenom na sajtu Kremlja.\nPrema rečima ruskog predsednika, primeri srećnog bračnog života i odgovornog vaspitanja dece veoma su važni i predstavljaju smernicu za mlade ljude.\n„Što više porodica živi u harmoniji i slozi, to je humanije i jače naše društvo, to više veruje u svoju budućnost“, naveo je Putin.\nSverusko takmičenje „Porodica godine“ održava se u organizaciji Ministarstva za rad i socijalnu zaštitu Rusije i Fonda za podršku deci u teškim životnim situacijama.\nporodica, Vladimir Putin, Rusija


Vesti iz BCBP, O vladavini prava na Zapadnom Balkanu sa predstavnicima EU\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / O vladavini prava na Zapadnom Balkanu sa ... /\nProblemima u oblasti vladavine prava na Zapadnom Balkanu bili su glavna tema studijske posete Briselu istraživača Beogradskog centra za bezbednosnu politiku, Instituta za evropske politike iz Skoplja i Instituta Alternativa iz Podgorice koja je održana u periodu 16-18. maja 2016. godine.\nTokom posete održani su konsultativni sastanci u Generalnom direktoratu za pravosuđe i zaštitu potrošača (DG JUST) kao i Generalnom direktoratu za susedstvo i pregovore o proširenju (DG NEAR), gde su predstavnici tink-tenkova iz regiona skrenuli pažnju na zabrinjavajuće trendove koji prete da ugroze vladavinu prava u regionu. Između ostalog, ukazano je na probleme sa održavanjem slobodnih, fer i demokratskih izbora, rastuću politizaciju aparata sile i njihovu zloupotrebu od strane vladajućih političkih elita, kao i sve manje slobodne medije u zemljama Zapadnog Balkana. Pored ovoga, ukazano je i na probleme specifične za zemlje u regionu, koji predstavljaju veliku opasnost po vladavinu prava a na koje Evropska komisija do sada nije obraćala dovoljno pažnje u svojim izveštajima o napretku. Osim Komisije, održani su i sastanci sa predstavnicima Komiteta za proširenje u okviru Saveta (COELA) kao i predstavnicima Evropske službe za spoljne poslove (EEAS).\nU okviru posete, održan je i okrugli sto u prostorijama OSEPI, na temu „Vladavina prava na Zapadnom Balkanu - Jačanje mehanizma uslovljavanja u poglavljima 23 i 24 pregovora sa EU“. Događaju su prisustvovali eksperti iz istraživačkih centara, organizacija i fondacija koje se bave pitanjima vezanim za politiku proširenja i Zapadni Balkan, kao i gosti iz Evropskog parlamenta. Teme sastanaka su bile trenutna situacija u Srbiji, Crnoj Gori i Makedoniji u oblastima koje obuhvataju poglavlja 23 i 24, sa fokusom na to kako rešiti postojeće probleme u procesu pristupnih pregovora sa EU.\nStudijska poseta istraživača institucijama EU i organizacijama i fondacijama organizovana je u okviru projekta Monitoring i evaluacija vladavine prava na Zapadnom Balkanu (MERLIN WB), koji sprovodi Institut za evropske politike (EPI) iz Skoplja, u partnerstvu sa BCBP i Institutom Alternativa (IA) iz Podgorice.\nPoseta je organizovana od strane Instituta za evropsku politiku Fondacije za otvoreno društvo (OSEPI) i Evropskog fonda za Balkan (EFB).\nPovezane teme:vladavina prava, Zapadni Balkan, Evropska unija, evropske integracije, MERLIN


Promovisani novi oficiri – Balkanekspresrb.rs\nPromovisani novi oficiri\nLepa svečanost promocije mladih oficira, koja se 14 godina održavala ispred Skupštine Srbije i radovala ceo Beograd, održana je danas u krugu Vojne akademije, u kasarni General Jovan Mišković na Banjici, uz svu epidemiološku zaštitu. Čak ni roditelja mladih oficira nije bilo.\nPredsednik Aleksandar Vučić uručio je pištolje najuspešnijim potporučnicima, Ognjenu Zlatiću, Mladenu Živkoviću, Hadži Miodragu Mladenoviću i Anđeli Bogojević\nU prve oficirske činove promovisano je 152 kadeta Vojne akademije i Medicinskog fakulteta VMA, kao i nekoliko oficira BiH.\nVučić je novim oficirima rekao da će država brinuti o njihovom standardu, visokim platama i da će svi dobiti velike stanove. Vojska Srbije će čuvati njenu neutralnost, ali ne na papiru, nego u praksi .\nPosle svečanosti, predsednik je odgovorio na nekoliko pitanja novinara. Rekao je da je sramota što niko u svetu ne reaguje na poruke Prištine da će formirati Zajednicu srpskih opština tek kada Srbija prizna Kosovo.\nZa avionsku liniju Beograd Priština kaže da će biti korisna za ceo region.\nNovinare je zanimalo kada će se formirati nova vlada. Dobili su odgovor da će to biti do kraja septembra:\n– Nije važno kada, važno je kakva će biti nova vlada. Naši građani od države očekuju sve više, ne uzimajući u obzir probleme sa kojima se ona, kao i ostale zemlje, suočava:\n– Nama je važno da ne gubimo radna mesta, da ne smanjujemo, već da povećavamo plate i penzije. Vrlo je važno da u 70 opština južno od Dunava, a i u celoj Vojvodini, bude urađena kanalizacija i fabrike za prečišćavanje otpadnih voda.\nSvečanosti na Banjici prisustvovala je i premijerka, Ana Brnabić i nekoliko njenih ministara, Zoran Đorđević, Nebojša Stefanović, Aleksandar Vulin, kao i kompletan vojni vrh.\nPovećanje broja zaraženih (108)