BORIS M. MIĆIĆ IZABRAN ZA PREDSEDNIKA EVROPSKE PEŠAČKE ASOCIJACIJE | Planinarski savez Srbije\nBORIS M. MIĆIĆ IZABRAN ZA PREDSEDNIKA EVROPSKE PEŠAČKE ASOCIJACIJE\nBrašov, Rumunija- Na godišnjoj konferenciji Evropske pešačke asocijacije (ERA) koja se održava od 28. septembra do 01.oktobra za novog predsednika ove asocijacije izabran je Boris M. Mićić, predsednik Planinarskog saveza Srbije.\nBoris M. Mićić\nBoris M. Mićić rođen je 1947. godine. Od najranije mladosti član je planinarskog kluba „Pobeda“ iz Beograda u kojem je obavljao sve važne funkcije. U periodu od 2001. do 2005. obavljao je funkciju sekretara Planinarskog saveza Srbije. Od 2009. Boris M. Mićić je predsednik Planinarskog saveza Srbije i uskoro mu se završava drugi mandat.\nOd 2005. godine, zalaganjem Borisa M. Mićića započinje proces učlanjenja Planinarskog saveza Srbije u Evropsku pešačku asocijaciju da bi 2007. godine naš Savez postao punopravni član ove organizacije. Gospodin Mićić je od prvih dana u ERI bio aktivan na implementiranju evropskih pešačkih puteva kroz Srbiju, organizator je prvog regionalnog ERA sastanka koji je po prvi put uključio sve države bivše Jugoslavije. Zajedno sa sekretarom Saveza Branislavom Božovićem projektovao je i trasirao dva evropska pešačka puta kroz Srbiju (E4 i E7) ukupne dužine od 3 500 km.\nZa vreme njegovog mandata na čelu PSS, naš Savez je bio domaćin 44. Generalnog sastanka Evropske pešačke asocijacije koji se održao u Vršcu 2013. godine. Od 2014. godine Boris M. Mićić obavljao je i funkciju prvog asistenta Prezidijuma Evropske pešačke Asocijacije.


Ipak, nije vezista tima iz Londona jedini Srbin koji će zaigrati na novom stadionu. Tu čast će imati i Dejan Stanković koji će sa legendama Intera odigrati utakmicu protiv legendi Totenhema 30. marta.\nNovi stadion FK Totenhem\nEkipu "Inter Forever" će pored nekadašnjeg reprezentativca Srbije predstavljati još Havijer Zaneti, Žulio Cezar, Loran Blan, Huan Sebastijan Veron, Endi van der Mejde, Nikola Ventola, Jirgen Klinsman i mnogi drugi. Italijanski klub će sa klupe predvoditi slavni golman Frančesko Toldo.\nZanimljivo je da će Klinsman igrati po jedno poluvreme za obe ekipe, pošto je u bogatoj karijeri branio boje i Totenhema i Intera.\nSastav "pevaca" još uvek nije poznat, ali se Pol Gaskojn oglasio preko Tvitera rekavši da će biti jedan od članova londonskog kluba na ovoj utakmici.\nInače prvi duel na novom stadionu ogirali su igrači Totenhema do 18 godina protiv vršnjaka Sautemptona i domaćin je slavio sa 3:1.


28.10.2014, RTS – Romkinje višestruko diskriminisane | Novinsko-informativna agencija Roma\nU Srbiji su žene iz Romske zajednice diskriminisane i imaju manje prava na obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, zapošljavanje i učešće u javnom i političkom životu, rečeno na skupu o učešću Romkinja u odlučivanju.\nNa skupu o učešću Romkinja u Nacionalnom savetu istaknuto je da bi ta institucija trebalo aktivno da učestvuje u sprovođenju Dekade Roma, kako bi se poboljšao ekonomski položaj zajednice i smanjilo izopštavanje, prenosi Beta.\nPotpredsednica tehničkog Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine Sofka Vasiljković istakla je da bi Romkinje koje će biti u Nacionalnom savetu trebalo da “unaprede liderske veštine”.\nPredsednik Nacionalnog saveta Roma Vitomir Mihajlović rekao je da su Romkinje trostruko diskriminisane – zato što su žene, zato što su Romkinje, kao i unutar same zajednice.\nDemantovao je da su žene u Savetu bile sputavane i da su podnosile blanko ostavke, i dodao da je njihov rad mnogo zavisio od njihove kreativnosti.\nMihajlović je naveo da su od 35 članava Saveta 12 činile žene, i dodao da je na njegovoj listi na predstojećim izborima za nacionalni savet svako treće mesto rezervisano za pripadnice romske zajednice.\nZamenik šefa Misije OEBS u Srbiji Majkl Ujehara rekao je u Beogradu da se u Srbiji glasovi žena iz manjinskih grupa retko čuju i da su izložene diskriminaciji.\nUjehara je istakao da OEBS podržava romske nevladine organizacije, kao i Vladu Srbije da se poveća inkluzija u društvu, kao i puno učešće žena u političkom životu.


Ski centar Kolašin 1600 bilježi dobru posjetu, ispoštovane sve epidemiološke mjere – Portal Mojkovac\nSki centar Kolašin 1600 bilježi dobru posjetu, ispoštovane sve epidemiološke mjere\nPrvi dani rada na ski centru Kolašin 1600 bilježe jako dobru posjetu i pored mjera zabrane međugradskog saobraćaja i rada ugostiteljskih objekata, saopštili su iz preduzeća Skijališta Crne Gore.\nKonkretno juče, 01.01.2021.godine, bilo je više od 300 skijaša, više od 150 panoramskih vožnji za razgledanje planine, a izdato je više od 50 dječijih sanki, sa više od 50 polaznika skijanja na dječijem poligonu.\nSkijališta Crne Gore su donijela posebne Covid procedure u cilju sprečavanja širenja i suzbijanja virusa Korona. Skijanje je u epidemiološkom smislu najbezbjedniji sport jer se praktikuje na otvorenom prostoru sa posebnim vidom zaštite svih korisnika (skijaška odijela, maske, rukavice, kacige). Izvršena je i kompletna dezinfekcija žičare, opreme, restorana i objekata najbezbjednijim sredstvima koja traju mjesec dana, kako to npr. radi KCCG, a dosljedno se sprovode sve propisane mjere na dnevnom nivou.\n„Narednih dana očekujemo sve ljubitelje snijega i sportova na snijegu u što većem broju, a kompletna infrastruktura skijališta je spremna i stavljena u funkciju skijanja“, saopšteno je iz Skijališta Crne Gore.


Naime, čak 20 atletičara je diskvalifikovano sa Olimpijskih igara u Tokiju zbog propusta u testiranjima na doping.\n- Međutim, nekoliko atletičara koji su članovi američkog koledž sastava, testirano je, ali je AMA ocijenila da ti testovi nisu provedeni u skladu s potrebnim normama uzimanja i analize - navodi AGN, a preneo je "B92".\nTih dvadesetoro atletičara dolaze iz zemalja koje AIU svrstava u "A kategoriju", odnosno smatra ih "visokorizičnim", a čiji predstavnici moraju da se podvrgavaju testiranjima na doping tri puta u roku od tri meseca uoči nekog velikog takmičenja.\nNigerija je najviše pogođena jer je njenih desetoro od ukupno 23 atletičara dobilo zabranu nastupa na OI u Tokiju. Međutim, jedna od kandidata za osvajanja zlata na 100 metara, sprinterka Blesing Okagbare, nije na tom spisku.\nDruge zemlje čiji su atletičari diskvalifikovani su Kenija (2), Belorusija (3), Etiopija (1), Maroko (1) i Ukrajina (3).


Višković: Moraju biti obezbjeđena sredstva | VIP SCENA\nVišković: Moraju biti obezbjeđena sredstva da se sačuva javna potrošnja\nBANJALUKA – Premijer Republike Srpske Radovan Višković rekao je danas u Banjaluci da zbog situcije prozrokovane pandemijom virusa korona moraju biti obezbjeđena finansijska sredstva kako bi bila sačuvana javna potrošnja i zastavljen pad bruto domaćeg proizvoda.\n„Republika Srpska je pet, šest godina funkcionisala bez aranžmana sa Međunarodnim monetarnim Fondom (MMF) i tako bi bilo i dalje da nije bilo pandemije virua korona. Nismo ni mislili ući u aranžman, jer u ovogodišnjem budžetu Srpske planirano je bilo da otplata kredita bude veća od zaduživanja“, rekao je Višković u Narodnoj skupštini Republike Srpske.\nOn je podsjetio da je budžet Srpske na kraju prošle godine bio u suficitu višem od 70 miliona KM i da javni dug bio na nivo 38 do 48 odsto bruto domaćeg proizvoda.\n„Da nije bilo virusa korona budžet Srpske u ovoj godini bi bio jedan od najboljih od postojanja Republike. Nisam valjda kriv što nas je zadesila pandemija i što je pad prihoda u budžetu 250 miliona KM. Nisam valjda kriv što za zdravstveni i realni sektor za mart, april i maj izdvajamo 250 miliona KM“, navodi Višković.\nOn je istakao da Srpska i sa planiranim zaduženjima neće preći zakonsku granicu od 60 odsto bruto domaćeg prizvoda.\n„U Republici Srpskoj do sada imamo 6.500 ljudi koji su ostali bez posla u vrijeme pandemije. Od ovog broja 3.350 su bli zaposleni na određeno vrijeme i žao mi je svakog čovjeka koji je ostao bez posla. U ovom vremenu imamo i više od 4.000 novozaposlenih, dok je u Federaciji BiH više od 20.000 ljudi ostalo bez posla“, kaže Višković.\nOn je pozvao nadležne pravosudne institucije u Srpskoj i BiH da rade posao ako je bilo kriminala u vrijeme pandemije.\n„Apsolutno nemam za šta da se brinem i da se stidim! Sve što sam radio bilo je časno i pošteno kako bi bilo zaštićeno zdravlje ljudi i naš zdravstveni sistem. I u tome smo uspjeli“, poručio je predsjednik Vlade Srpske.\nOn je naveo da nabavka radara u Srpskoj nikada nije realizovana onako kako tvrdi poslanik PDP-a Draško Stanivuković.\n„Morao bi se Stanivuković obratiti starijim kolegama u Narodnoj skupštini pa da mu kažu ko je i kako zaustavio projekat nabavke radara u sklopu javno-privatnog partnerstva. Zato je Vlada Srpske donijela odluku da projekat realizuje sama i da obezbijedi 12 miliona KM. Projekat će biti realizovan u tri godine i kompletan prihod od radara ići će u budžet Srpske“, rekao je Višković.\nOsvrćući se na to što su pojedini mediji plasirli laž da su članovi njegove porodice oboljeli od virusa korona, Višković je najavio da će zbog toga podnijeti tužbe.\n„Radi toga ću ih tužiti i to će biti najslađa presuda. Zar tako jedan medij u Srpskoj treba da izvjaštava građane, da laže i bavi se životima moje porodice? Svjestan sam i razumijem da sam meta kao politička ličnost, ali ću zaštiti svoju porodicu na zakonit način“, rekao je Višković.\nPrevPrethodna vestPOKUŠAJ GEPEKOVANJA? Napadnut Baka Prase\nSeldeća vestDodik: Srpsko-ruski hram u Banjaluci za dvije godine, očekuje se PutinNext


BalkanMagazin :: Piroćanci izbrisali lokacije za gradnju mini hidrocentrala na Staroj planini\nOIE postaće primarni izvor električne energije do 2025.\nBritanija želi postati lider u ekološkoj elektroenergetici\npetak, 17. jul 2020 10:03\nZa danas u podne najavljena je Javna prezentacija novog prostornog plana Pirota, iz koga su izbačene lokacije za MHE na Staroj planini, pišu Južne vesti napominjući da ostaju lokacije na Nišavi.\nSvi zainteresovani Piroćanci mogu da se do 28. jula upoznaju sa novim Prostornim planom, a njegova prezentacija održaće se u petak, 17. jula u svečanoj sali Gradske uprave. Kao što je i ranije odlučila Skupština grada, izbrisane su sve potencijalne lokacije za gradnju mini-hidroelektrana na Staroj planini, a kako objašnjavaju nadležni, ostala je mogućnost gradnje 5 objekata ovakvog tipa na Nišavi nizvodno od grada, pišu Južne vesti.\nSugestije i primedbe građana na novi krovni urbanistički dokument biće razmatrane 10. avgusta na otvorenoj sednici, a 28. jul je krajnji datum do kada će građani moći da daju svoje mišljenje. Nakon toga ide na saglasnost komisiji pri Ministarstvu građevine, a plan je da do kraja godine on bude i na sednici Skupštine grada.\nOn što je građane najviše zanimalo u prethodnom periodu je potencijalnih 58 lokacija za gradnju mini-hidroelektrana, a novim planom je, kao je i bilo najavljeno, odlučeno da se većina tih lokacija izbriše iz novog dokumenta.\nKako kaže direktor Javnog preduzeća za planiranje i izgradnju Slaviša Svilarov, sve lokacije su izbrisane iz zaštićenog područja Stare planine, izbačene su i druge lokacije van zaštićenog područja, a jedina mogućnost za gradnju mini-hidroelektrana ostaje na reci Nišavi.\nPredviđene su na Nišavi, ali zahtev komisije je da se za svaku potencijalnu lokaciju odradi Plan detaljne regulacije. Bilo je na manjim rekama predviđeno i van zaštićenog područja, a sada su i te lokacije izbrisane - kaže Svilarov.\nNjegov imenjak Slaviša Tošić, odgovorni planer koji je radio na ovom dokumentu, pojašnjava mogućnost gradnje na Nišavi i kaže da je sve rađeno na osnovu zaključka Skupštine grada.\n“Izbrisane su sve koje su bile u zaštićenom području Stare planine, a u materijalu za rani javni uvid ostale su 11 lokacije, pet na Nišavi i šest na malim rekama - dve na Osmakovskoj reci, po jedna na Petrovoj reci, Kamičkom potoku, Prisjanskom i Pasjačkom potoku. Onda smo izbrisali i ovih šest jer su to mali vodotokovi. Ostalo je pet lokacija na Nišavi, u potezu od petlje Pirot Zapad nizvodno, do mesta gde Nišava napušta granicu naše opštine”, kaže Tošić.\nDakle, kako Tošić objašnjava, moguća je gradnja na Nišavi, ali lokacije nisu utvrđene, kao ni tip mini-hidroelektrana.\nOne nisu fiksirane, na tom potezu mogu da se grade, ali uz obavezu izrade plana detaljne regulacije. To podrazumeva posebnu proceduru, nacrt, javni uvid, to je mnogo otvoreniji postupak. I to važi za bilo koju lokaciju - objašnjava planer ističući da je novina u novom planu to što su tačno predviđena moguća područja i parcele za gradnju, što do sada nije bio slučaj.\n“Sva građevinska područja su pokirivena planom, odmah se mogu dati informacije, lokacijski uslovi, i da se ide u projekat i gradnju. Građevinska područja u naseljima su sužena, u ranijem planu je korišćena geografska podloga velike razmere i one nisu imale parcele pa su ta geografska područja bila šira oko naselja, neke parcele poput livada, njiva ili voćnjaka su bila deo parcela gde je moglo da se gradi. Sada je to definisano po katastarskim parcelama”, objašnjava Tošić.\nNovim planom, na zahtev građana, u svakom selu su proširene komunalne površine za groblja, jer su mnoge mesne zajednice, kako kaže Tošić, imale problema sa mestima za sahranjivanje\nJavna prezentacija planirana je za petak, 17. jul u 12 sati, a ukoliko budu donete nove mere oko zabrane okupljanja, održavanje prezentacije će se prilagoditi novom merama. Takođe, ukoliko bude veliko interesovanje prezentacija će biti predstavljena u nekoliko grupa.\nNovi prostorni plan Pirota dostupan je i na ovom linku.


Vlada i Norwegian pregovaraju o nacionalizaciji | Avio press\nVlada i Norwegian pregovaraju o nacionalizaciji\nNorwegian Air i Vlada Norveške vode pregovore o nacionalizaciji ove niskobudžetne kompanije zbog njenog sve lošijeg finansijskog stanja. CEO Norwegian Jacob Schram je izjavio da prevozniku trebaju dodatna finansijska sretstva kako bi preživeo predstojeću zimsku sezonu. Norwegian Air je početkom godine već dobio pomoć u iznosu od 330 miliona dolara ali taj novac očigledno neće biti dovoljan.\nNorwegian Air se i pre krize izazvanom korona virusom nalazio u veoma lošem finansijskom stanju. Ogromni dugovi su prethodnih godina naterali kompaniju smanjuje troškove poslovanja ukidanjem linija i baza u Evropi ali i šire.


Barnije: U pregovorima o Bregzitu nije učinjen nijedan veliki korak\nPregovori o Bregzitu (Brexit) ostvarili su slab napredak, izjavio je danas vodeći pregovarač Evropske unije Mišel Barnije (Michel Barnier), što znači da oni još ne mogu biti prošireni na ključna pitanja britanskog napuštanja bloka, kao što su buduće trgovinske veze.\nBarnije je kazao da uprkos "konstruktivnom duhu" petog kruga pregovora u ovoj sedmici, nisu učinili nijedan veliki korak naprijed.\nGovoreći o tome koliko Britanija mora platiti kako bi ispunila svoje finansijske obaveze, on je izjavio: "Ušli smo u slijepu ulicu i to je uznemirujuće".\nBarnije je naglasio da neće biti u stanju da preporuči čelnicima EU koji se sastaju u narednoj sedmici da je ostvaren "dovoljan napredak" kako bi se proširili razgovori o budućim odnosima Britanije i EU, uključujuči i trgovinu.\nČelnici se sastaju u Briselu 19. i 20. oktobra s obzirom na činjenicu da je ostalo malo vremena za postiznje sporazuma, oni će pristati da prošire pregovore.\nEU tvrdi da se to može desiti samo ukoliko se ostvari napredak u ključnim pitanjima kao što su finansijsko rješenje, prava građana pogođenih Bregzitom i status granice Sjeverne Irske i Irske, prenosi AP.\nU novogradskoj ulici Bosanska: Šuta bačena na travu 12.10.2017 16:35


Bivši američki predsednik Džerald Ford sahranjen u svom rodnom gradu Grend Repidsu\nTrideset-osmi predsednik Sjedinjenih Država, Džerald Ford, sahranjen je danas u svom rodnom mestu Grend Repids u Mièigenu, posle višednevnih javnih i privatnih komemorativnih službi.\nOd utorka kada je kovčeg sa posmrtnim ostacima 38. američkog predsednika izložen u njegovom muzeju, pored njega postojano prolaze ožalošćeni građani, a većina njih stajala je u redu satima. Kovčeg je tokom jučerašnjeg dana prebačen iz prestonice Vašingtona u Grend Repids, gde su ga na ulicama grada, dočekale na desetine građana.\nDanas u toku dana, kovčeg je prenet iz predsednikovog muzeja u episkopalnu crkvu u kojoj je održana služba, posle koje je predsednik sahranjen u okviru muzejskog kompleksa. O predsedniku Fordu, koji je preminuo prošle nedelje u Kaliforniji u 94. godini života, govorili su doskorašnji sekretar za odbranu, Donald Ramsfeld, koji je služio i u Fordovoj administraciji, i Džimi Karter, koji je Forda porazio na predsednièkim izborima 1976. godine.\nTokom jučerašnje službe u Nacionalnoj katedrali predsednik Buš nazvao je Džeralda Forda čovekom čiji je karakter doprineo smirenosti i isceljenju nacije u jednom od najtežih trenutaka u američkoj istoriji.


Vesti online / Vesti / Svet / Objavljena prva fotografija napadača iz tramvaja, reč je o Turčinu\n14:39 >> 14:58h\nObjavljena prva fotografija napadača iz tramvaja, reč je o Turčinu\nHolandska policija identifikovala je Turčina (37) kao napadača koji je pucao u ili na tramvaj i, kako se veruje, usmrtio jednu i ranio nekoliko osoba.\nHolandska policija na mestu pucnjave u Utrehtu\nGokman Tanis, rođen u Turskoj, traži se u Holandiji, navodi se u tvitu policije Utrehta uz fotografiju osumnjičenog.\nLokalnom stanovništvu je savetovano da se ne obraćaju čoveku, već da odmah pozovu policiju.\nNekoliko osoba je povređeno, a za jednu se veruje da je ubijena u holandskom gradu Utrehtu kada je nepoznati muškarac pucao na tramvaj, zatim seo u automobil i pobegao.\nBenader hem niet zelf maar bel direct de opsporingstiplijn 0800-6070 pic.twitter.com/QZ88s3Wl0k — Politie Utrecht (@PolitieUtrecht) March 18, 2019\nSVET Troje ljudi poginulo u pucnjavi u Utrehtu\nSVET Nemačka pojačala nadzor granice zbog napada u Utrehtu\nSVET Opsada u centru Amsterdama: Pucnji na ulici, ima mrtvih\nPonedeljak 18.03.2019. 17:31\nE pa jeste sigurni da je Turčin?Nemoj sutra da kažete da je Srbin.


Naslovna » BG servis » Pešačka zona od Slavije do Trga Republike u nedelju\nNeko drugi 20. septembar 2013. BG servis Komentari su isključeni na Pešačka zona od Slavije do Trga Republike u nedelju\nTokom održavanje ove manifestacije Ulica kralja Milana, Terazije i Kolarčeva biće zatvorene za kretanje motornih vozila.\nUlicom kneza Miloša i Resavskom, koje se ukrštaju sa pešačkom zonom, saobraćaj motornih vozila će se odvijati po ustaljenom režimu. Vozila koja se kreću Ulicom Svetozara Markovića na raskrsnici sa Kralja Milana neće moći da skrenu levo i desno u Kralja Milana, nego moraju da nastave pravo prema raskrsnici sa Resavskom.\nU ovom periodu doći će do izmena u režimu rada vozila javnog gradskog prevoza. Trolejbusi sa linija 19, 21, 22 i 29 saobraćaće na skraćenim trasama od Trga Slavija do perifernih terminusa (kao lokalne linije) sa sledećim brojem: linija 19L, 21L, 22L i 29L trolejbusa. Autobusi sa linija 24, 26, 37 i 44 će saobraćati, u oba smera: Trg Republike – Makedonska – Dečanska – Bulevar kralja Aleksandra i dalje redovnim trasama. Autobusi sa linije 37 i 44, u smeru ka periferiji, koristiće stajalište „Trg Republike“ (zajedno sa linijama 24 i 26). Vozila sa linije 27 će, u smeru ka Trgu Republike, saobraćati trasom: Bulevar kralja Aleksandra – Dečanska – Makedonska – Trg Republike. Autobusi sa linije 31 saobraćaće u oba smera: Studentski trg – Trg Republike – Makedonska – Dečanska – Bulevar kralja Aleksandra – Kneza Miloša – Nemanjina – Trg Slavija i dalje redovnom trasom.\nVozila javnog prevoza će na izmenjenim delovima trase koristiti postojeća stajališta, a stajališta kod hotela „Kasina“ i „Moskva“, kao i kod „Beograđanke“ ukinuta su od 10.00 do 15.00.\nIz Sekretarijata za saobraćaj apeluju na vozače da na mestima ukrštanja sa pešačkom zonom voze sa povećanom opreznošću. (Beoinfo)\nTagovibeograd bg servis dub pešačka zona vesti\nPrethodni Otvorena avio linija Beograd – Budimpešta – Minsk\nSledeći Bezistan: Jesenja akcija usvajanja pasa „Najbolji prijatelj“


U Banjaluci u toku veliki narodni skup "Sloboda"\nU Banjaluci u toku veliki narodni skup „Sloboda“\nTanjug 20. aprila 2022. 17:33\nBANJALUKA – Hiljade građana širom Republike Srpske okupilo se danas na banjalučkom Trgu Krajina, gde je u toku veliki narodni skup „Sloboda“ organizovan u znak podrške rukovodstvu Srpske i protesta protiv nametanja odluka međunarodnih predstavnika.\nSkup se održava u organizaciji Boračke organizacije Republike Srpske s ciljem očuvanja odluka koje donose institucije Srpske i koje ni u kom slučaju ne smeju biti derogirane, jer su u skladu sa Ustavom i Dejtonskim sporazumom.\nPovod ovog velikog narodnog okupljanja je poslednja odluka Karistijana Šmita koji pokušava da ospori imovinu Republike Srpske.\nOvaj nemački diplomata je postavljen za visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH prošlog leta mimo odluke Saveta bezbednosti UN i zato ga Republika Srpska ne priznaje.\nŠmit je 12. aprila rekao je da je „obustavio Zakon o nepokretnoj imovini Republike Srpske koja se koristi za funkcionisanje javne vlasti“.\nReč je o zakonu koji je Narodna skupština Republike Srpske usvojila 10. februara i koji je, u međuvremenu, stupio na snagu.


Crippled Corner: VRANE\nŽika K. i ja smo u ponedeljak na našoj tradicionalnoj projekciji srpskih filmova gledali VRANE Gordana Mihića i Ljubiše Kozomare.\nReč je o jednom od underrated klasika Crnog talasa i filmu koji uz BUBAŠINTERA predstavlja najprogresivniji segment Crnog talasa.\nSlično kao i BUBAŠINTER, tako i VRANE anticipiraju Almodovara i njegovu neverovatnu sposbnost da nešto što je potpuno bizarno tretira kao najnormaniju stvar, bez ikakvog pojašnjavanja, moralne osude ili pozicioniranja nasuprot normalne okoline.\nVRANE su naseljene pitoresknim gubitnicima, izopačenicima i kriminalcima i ponovo je reč o svetu u kome ne postoje društveno prihvatljivi tipovi, u kome su i sve državne ustanove prikazane u svom najpokvarenijem i najkarikaturalnijem izdanju.\nCica Perović suvereno vlada tim univerzumom u kome su sve premise uvrnute a svi razvoji događaja relativno logični u odnosu na tu premisu.\nOsnovna razlika koja odvaja VRANE od besprekornog BUBAŠINTEROVOG dometa jeste gubitak koncentracije na samom kraju filma kada ova priča dobija prilično nezadovoljavajuće zaključenje, i po prvi put, sasvim mimo duha filma ulazi u neku vrstu moraliziranja.\nNo, sve dotle u filmu se graniči sa genijalnim, naravno u parametrima "naivne kinematografije" kojom su se Mihić i Kozomara bavili.\nPosted by Krunić at 3:17 AM


BEKO FSS 57100 GW električni šporet - Idealno.rs\nPočetna / Bela tehnika / Kuvanje / Šporeti / BEKO FSS 57100 GW električni šporet\nDodatne funkcije Svetlo, Tajmer, Mehaničke komande\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za BEKO FSS 57100 GW električni šporet i izberi najbolju. Šporeti iz kategorije Kuvanje je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda BEKO FSS 57100 GW električni šporet i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda BEKO. Opis i tehnički podaci proizvoda BEKO FSS 57100 GW električni šporet se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. BEKO FSS 57100 GW električni šporet je dostupan u prodavnici bcgroup, Bus Computers, ComTrade Shop, Cool Shop, DIjaspora.shop, DOT Market, Dr Techno, eklik, eKupi, Elbraco, Ina, iscom, Jakov Sistem, Kliklak Racunari, Laptop Centar, pavleri, Tehnomanija, TiCo, vmelektronik po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za BEKO FSS 57100 GW električni šporet proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za BEKO FSS 57100 GW električni šporet je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nBEKO BEKO FSS 57100 GW električni šporet Tip: Električni šporet Tip rerne: Konvencionalna Zapremina: 60l Gril: Da Dodatne funkcije: Svetlo, Boja: Bela Visina: 85cm Širina: 50cm Dubina: 60cm Masa: 38kg Napomena: 4 funkcija pečenja Čišćenje: Steam Shine čišćenje Ostalo: Vrata od punog stakla Garancija: 5 godina\n-8 %28.469,00 din\n26.299,00 din besplatna dostava\n26.706,00 din + troškovi dostave\n26.809,00 din + troškovi dostave\n27.290,00 din + troškovi dostave\n27.315,00 din + troškovi dostave\n27.846,00 din + troškovi dostave\n29.172,00 din + troškovi dostave\n32.006,50 din + troškovi dostave\nod 29.899,00 DIN\nALFA PLAM šporet na čvrsto gorivo REGULAR 46 ELEGANT levi, beli\nBEKO komplet FSE67310GX\nGORENJE mikrotalasna rerna BM6250 ORA X\nod 40.320,00 DIN\nod 40.680,00 DIN


Stručnjaci razočarani brzinom obrade uzoraka koronavirusa u SAD - Kineski Radio Internacional\nStručnjaci razočarani brzinom obrade uzoraka koronavirusa u SAD\nSi-En-En je u ponedeljak preneo da je brzina obrade uzoraka novog koronavirusa u Sjedinjenim Državama zabrinjavajuća, pa čak i sporija od mnogih zemalja u razvoju.\nU izveštaju je istaknuto da je profesionalna baza podataka pokazala da su SAD u globalnoj potrazi za mutiranim sojevima kovida-19, brzini sakupljanja, analiziranju i puštanju uzoraka virusa tek na 61. mestu u svetu.\n“Zemlje sa ograničenim resursima, kao što su Bangladeš, Šri Lanka i Surinam, su brže obrađivale uzorke od Amerike, što je zaista tužno”, rekao je doktor Piter Hotez, virusolog sa medicinskog koledža Bejlor u SAD.\nAnaliza Globalne zajedničke inicijative podataka o gripu Broad instituta u Harvardu i Instituta tehnologije u Masačusetsu pokazala je da je prosečno u SAD potrebno 85 dana od uzimanja uzorka iz nosne šupljine pacijenta do objavljivanja njegove genomske sekvence. “Kada čekate 85 dana, sekvenca može da postane jedna od retkih mutacija virusa koja se već proširila u polovini populacije", rekao je Hotez.


Mediji: Najveći broj NATO vojnika u vežbama oko Srbije još od 1999. godine\nBeta 1. juna 2021. 11:05\nTokom maja i juna na teritoriji Balkana i u okruženju Srbije održava se čak 17 velikih vojnih vežbi u kojima učestvuje ukupno 46.000 vojnika oružanih snaga SAD, članica NATO i zemalja regiona, što je najveći broj povezanih vojnih aktivnosti na tom prostoru od ulaska medjunarodnih snaga na Kosovo 1999. godine.\nKako navodi portal Balkanska bezbednosna mreža, po okriljem velike američke vežbe „Branilac Evrope 21“ održava se čak 12 vojnih aktivnosti, dok se u okviru NATO manevara „Čvrsti branilac 21“ na Balkanu odigrava padobranska vežba, vežba mehanizovanih snaga i logistička vežba.\nNa bilateralnom i multilateralnom nivou održavaju se i vojnoobaveštajne vežbe kao i vežbe PVO na poligonu Šabla kod Crnog mora u Bugarskoj.\nSerija vežbi počela je na Balkanu sa američkom vežbom „Branilac Evrope 21“, čiji je cilj odgovor na oružani napad na nekog od američkih saveznika u regionu Balkana i Crnog mora.\nU Bosni i Hercegovini se na poligonima Manjača i Glamoč, kao i na aerodromu Dubrava kod Tuzle održavaju zajedničke vojne vežbe SAD i BiH, dok se u Sloveniji održava vežba avijacije i PVO, uz razmeštaj raketnog sistema velikog dometa Patriot.\nNa tu vežbu se nadovezuje i redovna godišnja vežba „Jadranski udar 21“, gde je glavna tema navodjenje vazduhoplovne vatrene podrške na ciljeve na zemlji, dok se u Hrvatskoj vežba „Trenutni odgovor 21“ odvija na tri poligona.\nČlanice Američko-Jadranske povelje u Hrvatskoj u junu organizuju vežbu vojno-obaveštajnih snaga „Laufer 21“ gde osim domaćina, učestvuju i oružane snage SAD, BiH, Slovenije, Severne Makedonije, Albanije i Kosovske bezbednosne snage.\n„Madjarska je bila domaćin vežbe specijalnih snaga ‘Crni labud 21’. Pored vojske domaćina učestvovale su Hrvatske, Slovačka, Austrija i Slovenija, uz savetnike iz SAD i Nemačke… U Rumuniji je održana krovna vežba specijalnih jedinica ‘Trojanski otisak 21’. Predvodi je Evropska komanda specijalnih snaga Vojske SAD. Pored domaćina učestvuju S. Makedonija, Crna Gora, Bugarska, Nemačka, Španija, Velika Britanija, Gruzija i Ukrajina. Vežba se održavala i na teritoriji Gruzije, Bugarske i Severne Makedonije“, dodaje se u tekstu.\nNa istom mestu i u isto vreme kada se na poligonu Šabla u Bugarskoj održavaju te vežbe, zajedničku vojnu vežbu održaće i pripadnici PVO snaga Bugarske i Srbije, ali se tvrdi da ta vežba nije deo aktivnosti NATO i SAD.\n„Po prvi put SAD izvode vežbu i na teritoriji Kosova uz učešće Kosovskih bezbednosnih snaga. Prema dokumentu u koji je Balkanska bezbednosna mreža imala uvid, 204 pripadnika tih snaga delovaće samo na području rudnika Babaj Boks uz 12 savetnika iz Vojske SAD. U bazi Bondstil za potrebe vežbe nalazi 150 pripadnika 16. brigade za održavanje Vojske SAD“, navodi taj portal.


Naslovna/Politika/Ulazak u NATO bi stavio tačku na Republiku Srpsku\nOdustajanje od vojne neutralnosti, aktiviranje Akcionog plana za članstvo i ulazak u NATO bi mogao da jednom za svagda stavi tačku na priču koja se zove Republika Srpska, rekao je za Srnu docent na Fakultetu političkih nauka u Banjaluci Aleksandar Vranješ.\nVranješ je istakao da Republika Srpska nema izbora i da mora da se odupre nastojanjima da BiH postane članica NATO, a srpski narod u Srpskoj mora imati apsolutni konsenzus o tom pitanju, jer bi posljedice mogle biti nesagledive.\n“Možda bi Srpska na neki način egzistirala još neko vrijeme u okvirima BiH kao članice NATO, ali bi izgubila svoju supstancu koja suštinu crpi iz viševjekovne borbe srpskog naroda na ovom prostoru za slobodom i samostalnošću, a čija se najveća izvojevana pobjeda zove Republika Srpska. Ulaskom BiH u NATO sve bi to bilo dovedeno u pitanje i nisam siguran kako bismo opstali”, naglasio je Vranješ.\nOn je ocijenio da je personifikacija borbe koja je potrebna Srpskoj predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik koji najviše trpi pritiske od stranih i domaćih pronatovskih faktora i koji je u zapadnim medijima označen kao najveća barijera i najsnažnija kočnica, koju u tome podržava lično predsjendik Rusije Vladimir Putin.\n“Zato je neophodo da se svi srpski politički predstavnici, ali i građani Republike Srpske ujedine u vezi sa ovim pitanjem i podrže Dodika u suprostavljanju aktiviranju MAP-a, ulasku BiH u NATO i svim ostalim pritiscima prema Srpskoj kojima svjedočimo. Srpska mora ostati na pozicijama svoje Rezolucije o vojnoj neutralnosti bar dok narod na referendumu ne odluči drugačije”, rekao je Vranješ.\nGovoreći o uslovljavanju formiranja vlasti na nivou BiH aktiviranjem MAP-a i usvajanjem godišnjeg nacionalnog programa, Vranješ je napomenuo da postoje indicije da bi to bio i posljednji uslov za ulazak BiH u NATO.\n“Ako bi srpski predstavnici na nivou BiH tome dali doprinos kao što je svojevremeno Mladen Ivanić glasao za usvajanje Strategije spoljne politike BiH, time bi bio potvrđen legitimitet za dalje sprovođenje aktivnosti na putu prema NATO. U tom slučaju Srpska bi teško mogla da spriječi finalni korak za ulazak u Sjevernoatlansku alijansu. Ako se ne bismo mogli oduprijeti aktivaciji MAP-a, ne bismo mogli ni posljednjoj stepenici ka članstvu”, kaže Vranješ.\nPrema njegovim riječima, treba ostati na sadašnjoj poziciji da Srpska neće podržati aktivaciju MAP-a ni po cijenu formirnja novog saziva Savjeta ministara, niti bilo kojih drugih ucjena.\n“Republika Srpska uvijek ima još jedan adut, a to je da povuče sve srpske funkcionere iz Sarajeva, pa da se onda u tim uslovima nastave budući pregovori o formiranju Savjeta ministara. I dalje smatram da će Bošnjaci odustati od tog uslova zarad formiranja vlasti na nivou BiH”, istakao je Vranješ.\nKomentarišući tvrdnje bošnjačkih političara da je integracija u NATO čak i važnija od evropskih integracija i da bi to bilo praćeno ogromnim investicijama koje bi podigle posrnulu BiH ekonomiju, Vranješ je istakao da u zemljama regiona koje su ušle u NATO nisu primjećener ni velike investicije, ni veliki ekonomski rast.\nVranješ kaže da suprotno od toga, insistiranje SAD da sve države članice podignu izdvajanje za odbranu na dva odsto bruto domaćeg proizvoda, može dovesti siromašnije države među njima u prilično nezavidnu finansijsku situaciju.\n“Floskule o ekonomskom razvoju i investicijama su kreirane za potrebe ili prozivodnje pristanka za ulazak ili za pravdanje povećanog izdvajanja za odbranu na uštrb prilično klimavih ekonomija država Istočne i Јugoistočne Evrope. Svaki od tri konstitutivna naroda u BiH imaju svoje razloge za ili protiv NATO, a ekonomija sigurno nije važnija determinantna u tome svemu”, ocjenjuje Vranješ.\nPrema njegovim riječima, za Hrvate je ulazak u NATO sasvim logičan, uzevši u obzir i da je Hrvatska odavno članica.\n“Hrvati ulasku u NATO daju apsolutnu podršku. Međutim, interesantno je da oni ovo pitanje trenutno ne stavljaju na visok nivo političkih prioriteta u BiH. Zato se stiče utisak da Hrvati političke borbe između Srba i Bošnjaka o ovom pitanju posmatraju sa strane. To u suštini nije tako, ali je njihov politički fokus trenutno na izbornom zakonu i definitivno to pitanje neće stavljati u drugi plan niti koalirati sa Bošnjacima u vezi sa NATO integracijom, sve dok pitanje preglasavanja hrvatskih predstavnika ne bude riješeno”, kaže Vranješ.\nOna dodaje da Bošnjaci članstvo u NATO-u vide kao konačnu odbranu BiH od navodnog separatizma.\n“I sami svjesni da kompletan politički sistem BiH počiva na klimavim nogama, Bošnjaci u NATO-u vide saveznika koji će im omogućiti unitarizaciju BiH, slabljenje srpske, ali i hrvatske političke komponente i konačno garanta suvereniteta BiH. Nigdje ekonomija nije u fokusu, osim što se na propagandnom planu, vještački stvara iluzija konkretne koristi za BiH, koje naravno nema niti će je biti”, naglasio je Vranješ.\nBiH ekonomija Hrvatska investicije Milorad Dodik NATO nauka pobjeda pregovori Republika Srpska SAD SRNA Vladimir Putin Vrijeme\nUtorak, 13. Novembar, 2018.\nNedjelja, 8. Juli, 2018.\nČubrilović nakon sastanka: Tokom ove godine osnivanje nove političke stranke\nSrijeda, 16. Januar, 2019.\nIvanišević “izribao” Kirjosa zbog komentara o Đokoviću\nPelješki most vitalni entitetski interes zbog granice i Trgovske gore Subota, 20. Juli, 2019.\nTužilaštvo BiH godinama šuti o rekordnoj zapljeni heroina Subota, 20. Juli, 2019.\nWeb kamere na 62 lokacije, u planu proširenje Subota, 20. Juli, 2019.\nNedjelja, 21. Juli, 2019.\nPoljoprivrednici u Srpskoj na udaru klimatskih promjena


Svesna potrošnja, eko proizvodi, održiva lepota - reč održiva već je postala jedna od najpopularnijih u 2020. godini. Svi predlažu primenu razumnog i svesnog pristupa ne samo prilikom izbora šminke ili vintage suknje: strani seksolozi savetuju vežbanje svesnog seksa kako bi se prepoznali iz nove perspektive i voleli svoje telo.\nSvesni seks je praksa kontrole emocionalnih, fizičkih i psiholoških aspekata ljubavnog odnosa sa partnerom. To ne znači da morate stalno da razmišljate o seksu: radije, morate da ispustite sve uznemirujuće misli i osetite puni erotski potencijal svog tela.\nŠtaviše, veruje se da će vam proučavanje knjiga o psihologiji, tantri i meditaciji pomoći u tome. U istočnim mentalnim i telesnim praksama nema ni reči o svesnom seksu, ali ima dovoljno preporuka za samospoznaju i za proučavanje sopstvene senzualnosti.\nBudući da je seksualna revolucija odavno izvedena, a danas govorimo o „ovome“ otvorenije nego ikad, svesni seks kao trend nudi nam da otkrijemo senzualnu povezanost s prirodom, osluškujemo instinkte i uopšte smatramo intimni život vitalnim aspektom zdravlja i blagostanja.\nOsvešćenost u seksualnim vezama pomaže vam da naučite sve tehnike za uživanje i razumete šta tačno nedostaje kako biste bili potpuni. Seks je usko povezan s emocijama, pa pristalice svesnih praksi u krevetu izjednačavaju iskrene razgovore, diskusiju o intimnim preferencijama, erotske fantazije i strepnje.\nNe samo devojkama, već i muškarcima često je teško prevazići psihološku barijeru i početi izražavati svoje misli i iskustva, ali nakon što to učine,\nmnogi parovi primećuju - njihovi osećaji su postali dublji i bilo je lakše dostići orgazam.\nAko vam nešto ne odgovara u intimnim vezama ili ne možete dugo rešavati nagomilane probleme u njima, nemojte ćutati, samo razgovarajte o tome šta se dešava sa partnerom.\nNajgori trenutak za pregovore o seksu može se smatrati periodom pre i\nposle vođenja ljubavi: muškarac nije mentalno spreman da razgovara o takvim problemima u tako pikantnom trenutku, tako da razgovor može\nPokušajte razgovarati o svojim iskustvima u opuštenijoj atmosferi - za vreme romantične večere ili odmora. Često koristite fraze poput „osećam se“, „mislim“, „zanima me“ u razgovoru, kako bi čovek razumeo šta doživljavate.


Cvijanović: 9. januar će se i dalje slaviti kao Dan RS Predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da će se 9. januar i dalje slaviti kao Dan Republike Srpske, bez obzira na odluke Ustavnog suda BiH, te poručila građanima da se spreme za slavlje naredne godine.\n09. 11. 2019. u 10:54 Face.ba\n- Ima ustavna, politička i demokratska sredstva i mehanizme da zaštiti svoja obilježja. Smatram da mnogi procesi u BiH idu u pogrešnom pravcu, pa tako i ovo pitanje osporavanja Dana Republike - rekla je Cvijanovićeva za Euro Blic.\n- Mi razmijemo da građani žele da obilježavaju 9. januar, dan za koji imaju puno poštovanje i shvataju njegov značaj. Oni koji ga napadaju nastoje da ukinu identitet Republike Srpske, koja je verifikovana 9. januara 1992. godine. S tim se nastoji staviti `pod tepih` činjenica da je Srpska nastala prije rata, prije oružanih sukoba, da smo imali izgrađene institucije, svoju teritoriju i svoju vlast - objasnila je Cvijanovićeva.\n- Umjesto pitanja formiranja vlasti, kretanja na evropskom putu, ekonomskih tema, političko Sarajevo, ali i jedan dio međunarodne zajednice, okomili su se na identite Republike Srpske - napomenula je Cvijanovićeva.


UNS: Novosti prodate preduzeću Media 026 iz Smedereva | Insajder TV - Više od vesti\nUNS: Novosti prodate preduzeću Media 026 iz Smedereva\nŠtamparija Borba a.d, većinski vlasnik Kompanije Novosti, donela je odluku da odobri ugovor o prodaji ove medijske kuće privrednom društvu Media 026 d.o.o. sa sedištem u naselju Vučak u Smederevu, čiji je vlasnik Boban Rajić, za oko 300 miliona dinara, objavilo je Udruženje novinara Srbije (UNS).\nUNS navodi da je Skupština akcionara Štamparije Borba je na jučerašnjoj sednici dala saglasnost na "raspolaganje imovinom velike vrednosti" kojom je odobreno zaključenje kupoprodajnog ugovora, čime će, ukoliko bude potpisan, privrednom društvu Media 026 pripasti 98 odsto vlasništva Kompanije Novosti.\nU Nacrtu ugovora o prenosu akcija u Kompaniji Novosti, koji je objavljen na sajtu Štamparije Borba, navodi se da se privredno društvo Media 026 obavezuje da Štampariji isplati razliku između potraživanja od 58.869.691 dinara i prodajne vrednosti od 300 miliona dinara, što iznosi 241.130.309 dinara.\nUNS navodi, da štamparija Borba traži 299.512.500 dinara za prodaju Kompanije Novosti što je 30 odsto od ukupnog iznosa vrednosti 98,08 udela koje ima u ovoj Kompaniji.\nKako je objavio UNS, ovo privredno društvo jedino je podnelo zahtev za kupovinu udela Štamparije Borbe u Kompaniji Novosti. Rajić se međutim, kako se navodi, na pozive UNS-a nije javljao.\nKompanija Novosti je od maja ove godine u većinskom vlasništvu Štamparije Borba a.d, umesto Milana Beka sa 98,06 odsto učešća u kapitalu.\nBoban Rajić, vlasnik privrednog društva Media 026 d.o.o. Vučak, koje je osnovano u avgustu prošle godine, generalni je direktor i vlasnik smederevskog preduzeća Coka. To preduzeće je izdavalo je poslovni prostor hrvatskom Agrokoru za prodavnice Merkator S. Kako su mediji pisali, Agrokor je prestao da plaća zakupninu poslovnoj grupaciji Coka 2017. godine, nisu plaćali ni vodu ni struju. Rajić je tada javno govorio i o pretnjama i pritiscima na njegovu porodicu koji su usledili nakon njegovih pokušaja da naplati dug.\nU UPPR-u se navodi da je račun ove medijske kuće bio blokiran od 12. jula 2017, nalogom Poreske uprave, zbog poreskog duga od 2009. godine i zatezne kamate koja je taj iznos znatno uvećala.\nKako je objavio sajt Novosti 2017. godine, dug od 2009. godine nastao je zbog nepodmirenih obaveza prema državi "doprinosi za poreze i zarade u visini 103 miliona i 25 miliona za neplaćeni PDV", kao i da taj dug sa kamatom iznosi 284 miliona dinara, a to je petina ukupnog duga, koji je Kompanija Novosti imala prema poveriocima.


U završnoj fazi obnova Bistričke stanice\nKaže da će u jednom dijelu Bistričke stanice biti izložbeni prostor s ciljem da podsjeća na dugu historiju željeznica u Bosni i Hercegovini\nZahvaljujući Gradu Sarajevo obnova nacionalnog spomenika Bosne i Hercegovine, Bistričke stanice, je u završnoj fazi, te se otvaranje očekuje krajem godine – potvrdila je Feni pomoćnica gradonačelnice Sarajeva za urbano planiranje, investicije, stambene i komunalne poslove Merima Arifhodžić.\nObnova je počela kada je Grad Sarajevo riješio stambeno pitanje za sedam porodica koje su godinama živjele u ovom za stanovanje neuslovnom objektu. Radovi na kompletnoj rekonstrukciji, rehabilitaciji i sanaciji nisu prestajali ni tokom pandemije.\n– Sretni smo zbog toga, a Grad Sarajevo će angažovati vrhunske arhitekte kako bi na najbolji mogući način osmislili koncepciju stare Bistričke stanice, a sve u svrhu očuvanja tradicije jedine i važne željezničke stanice iz austrougraskog perioda. Uskoro će biti završeni unutrašnji i vanjski radovi, kao i hortikulturno uređenje – rekla je Arifhodžić.\nKaže da će u jednom dijelu Bistričke stanice biti izložbeni prostor s ciljem da podsjeća na dugu historiju željeznica u Bosni i Hercegovini.\nOvaj reprezentativni objekat velike historijske vrijednosti, kako tvrdi, postat će mjesto susreta kulturnih i društvenih događaja značajnih za Grad Sarajevo.\nZgrada željezničke stanice Bistrik napravljena je na najvišoj tački Bistrika i danas predstavlja najimpozantniji objekat na tom prostoru.\nIzgrađena je nakon što su austrougarske vlasti 1882. godine željeznicom uvezale Sarajevo sa Slavonskim Brodom i Budimpeštom. Tada se stvorila potreba da se sa Sarajevom povežu i istočni dijelovi BiH, gdje su, uz granicu sa Srbijom, bili stacionirani vojni garnizoni.\n– Bistrička stanica je simbol grada Sarajeva, kojem ovom obnovom vraćamo autentični izgled. Čuvanjem objekta podsjećamo na našu baštinu i lijepe uspomene generacija i poboljšavamo turističku ponudu Sarajeva – poručila je Arifhodžić.


Pokloni, šećer, tuga, i stres: Šta praznici rade našem mozgu – Opustise.rs\nNaslovna / Magazin / Zdravlje / Pokloni, šećer, tuga, i stres: Šta praznici rade našem mozgu\nPokloni, šećer, tuga, i stres: Šta praznici rade našem mozgu\nDarivanje, zahvalnost i sav taj šećer mogu učiniti da se osećate zaista dobro. Ali i zimska tuga je takođe stvarna.\nIstraživači s Univerziteta u Kopenhagenu slučajno su, istražujući migrenu, primetili kako se određeni centri u mozgu aktiviraju kad osobe gledaju „praznične sadržaje“ poput božićnih fotografija.\nRezultati istraživanja objavljeni su u britanskom magazinu “Medical Journal” 16. decembra.\n„Ono što smo otkrili je vrlo interesantno“, kaže za Haffington post dr. Brajan Hedok, medicinski fizičar na univerzitetu u Kopenhagenu i koautor studije.\nDa, dobijati poklone je predivna stvar, a istraživanja su pokazala da, kad darujemo nekoga, naš centar u mozgu odgovara na isti način kao da smo i sami dobili poklon, što je zapravo jedan od razloga zašto se osećamo tako dobro dok poklanjamo dragim ljudima ili onima kojima je pomoć potrebna.\nNaš mozak i zahvalnost\n„Zahvalnost nagrađuje velikodušnost i održava krug zdravog društvenog ponašanja“, kaže Antonio Damasi, profesor psihologije i neurologije sa univerziteta u Južnoj Kaliforniji.\nJedno istraživanje iz 2008. godine, koje je sprovela američko udruženje psihologa, pokazalo je da je 8-10 Amerikanaca pod velikim stresom za vreme praznika, što ljude može da učini nervoznim, razdražljivim, svadljivim i sl.\nKad konzumiramo slatkiše, telo šalje poruku našem mozgu u kojem se potom aktivira centar za nagrađivanje. Naravno, nema ničeg lošeg u povremenom stimulisanju ovog centra, ali ukoliko se to dešava suviše često, dolazi do slabijih reakcija, kao i javljanja nezdrave želje za šećerom.\nUkoliko se, međutim, za vreme praznika uvek osećate loše, ne krivite Božić, Novu godinu ili nedostatak voljene osobe. Razlog za loše raspoloženje može da bude sezonski afektivni poremećaj, forma kliničke depresije koja se javlja povremeno tokom zimskih meseci, kada smo manje izloženi suncu.\n← Prethodna vest Ojačajte imunitet, sprečite prehladu\nSledeća vest → Signali da „tamo dole“ nešto nije u redu


Tražena hitna smena predsednika Rukometnog saveza Srbije Božidara Đurkovića! - Sportske.net\nŠta će se desiti sa srpskim rukometom?\nRegionalni rukometni savez Kosova i Metohije tražio je danas hitnu smenu predsednika Rukometnog saveza Srbije Božidara Đurkovića.\n"Zbog velikih posledica koje su nastupile, a mogle su biti mnogo veće po državu i rukometni sport, zahtevamo bezuslovnu i hitnu smenu Božidara Djurkovića, kao i da se raspusti skupština (saveza) i svih njenih organa", navodi se u pismu RSKiM.\nTa organizacija je u pismu upućenom predsedniku i premijeru države, ministru unutrašnjih poslova, ministarstvu za sport i omladinu i Kancelariji za Kosovo i Metohiju, iznela da očekuje hitnu reakciju i podršku oko stava, u cilju da se taj sport "vrati na stare staze slave po čemu je bio prepoznatljiv u svetu", kao jedan od najtrofejnijih.\nRukometni savez Kosova i Metohije usprotivio se odluci da se kvalifikacioni turnir za juniorke igra bez državnih simbola. Prvo je trebalo da se održi u Kragujevcu, a potom je pomeren u Kovilovo, bez prisustva navijača i medija.\nUsledili su protesti ispred Sportskog centra Kovilovo, a nekoliko sati pre utakmice izmedju Srbije i Kosova ministarstvo unutrašnjih poslova je zabranilo igranje.\nNavodi se da su rukometni i sportski radnici sa prostora Kosova i Metohije zahvalni na preduzetoj meri i donetoj odluci.\n"Vaša odluka je u potpunosti u skladu sa našim stavovima iznetim u javnosti, sa načinom na koji je Rukometni savez Srbije prihvatio način igranje ovog turnira, a koji nije u skladu sa Ustavom i zakonom Srbije kao i politikom našeg državnog rukovodstva", dodaje se.\nTakodje, piše da je bilo nepojmljivo da se RSS na čelu sa Djurkovićem "ogluši na interes celokupnog srpskog naroda".


U zajedničkom saopštenju objavljenom nakon sastanka Saveta, ponovljena je posvećenost evropskoj perspektivi Srbije, pozdravljeno otvaranje klastera 4 u decembru 2021. godine kao i ambicija Srbije da otvori nove klastere, a na osnovu daljeg napretka u primeni reformi u zemlji.\nNaglašava se da je u Srbiji „primećen napredak u oblasti vladavine prava“ , a dogovoreno je da zemlja nastavi reforme posebno u oblasti pravosuđa, borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, slobode medija i procesuiranja ratnih zločina pred domaćim sudovima.\n„Učesnici su se složili oko važnosti pravilnog funkcionisanja demokratskih institucija i jačanja sveukupnog poverenja u izborne procese kao suštinskog za demokratiju i vladavinu prava“, navodi se u tekstu saopštenja.\nTokom Saveta za stabilizaciju i pridruživanje pozdravljeni su rezultati referenduma o ustavnim amandmanima u Srbiji i razmotreni dalji koraci u reformi vladavine prava u zemlji, a i u skladu sa EU standardima.\nUčesnici Saveta EU Srbija složili su se da je potrebno da se Srbija konstruktivno angažuje u dijalogu Beograda i Prištine i da „u dobroj veri i u duhu kompromisa“ radi na postizanju sveobuhvatnog pravno obavezujućeg sporazuma koji bi trebalo da reši ključna otvorena pitanja između dve strane i doprinese regionalnoj stabilnosti.\n„To je ključno kako bi Srbija i Kosovo mogli da napreduju u svojim evropskim putevima. Učesnici su ponovili svoja snažna očekivanja da će se svi već postignuti sporazumi u potpunosti poštovati i sprovoditi, sa fokusom na uspostavljanje Zajednice srpskih opština. Izraženo je i žaljenje zbog konstatacije da vlasti u Prištini nisu dozvolile održavanje referenduma o ustavnim amandmanima, za razliku od prakse u prošlosti“, navodi se u saopštenju Saveta EU i Srbije.\nNa Savetu za stabilizaciju i pridruživanje pozdravljeno je i aktivno učešće i doprinos Srbije zajedničkim evropskim vojnim misijama i operacijama, kao i pripreme Srbije za učešće u civilnim misijama EU.\nU zajedničkom saopštenju EU i Srbije naglašena je i potreba za smislenom regionalnom saradnjom i dobrosusedskim odnosima na Zapadnom Balkanu, uključujući i rešavanje ratnih zločina.\nPodržano je i pokretanje Zajedničkog regionalnog tržišta na Zapadnom Balkanu i zaključeno da će se samo uz inkluzivnu regionalnu saradnju u potpunosti iskoristiti potencijali evropskog Ekonomskog i investicionog plana za Zapadni Balkan.


Svečanom sednicom, u prisustvu mnogobrojnih zvanica, obeležen je 12. septembar, Dan opštine Majdanpek. Dejan Vagner, predsednik opštine podsetio je na sve ono što je urađeno između dva praznika i ukazao na dalje planove. Bila je ovo prilika da se zaslužnim pojedincima uruče tradiconalne septembarske nagrade, najviša priznanja opštine, kao i pohvale. Ovogodišnji dobitnici su Zorana Mihajlović -...Više\nPročitaj više o Majdanpek obeležava Dan opštine\nSunčica i Milan Savić, bračni par iz Vranja, apsolutni su šampioni prvog otvorenog prvenstva u bodi bildingu i fitnesu „Majdanpek Open 2016“. Ovaj turnir, koji je okupio više od četrdeset takmičara iz zemlje i okruženja, bio je svojevrsna priprema za predstojeća takmičenja, državno, a potom i Balkansko prvenstvo, u Knjaževcu krajem oktobra. Organizator takmičenja bio je klub „GYM 030“, a...Više\nPročitaj više o Prvenstvo u bodi bildingu i fitnesu "Majdanpek OPEN 2016"


Balkan, 05 februar 2019\nPolicija privela osumnjičenog za pretnje novinarima N1\nPad Srbije na listi Fridom Hausa iz slobodnih u delimično slobodne zemlje\nN1: Krajnje vreme da predstavnici vlasti ozbiljno razmisle o tome šta pričaju\nSAD: Carine izazov za bilateralne odnose sa Kosovom\nSrbija pala iz grupe slobodnih u delimično slobodne zemlje\nPretnje smrću novinarima TV N1 u Srbiji\n"SNS ne poštuje pravila igre uspostavljena 5. oktobra 2000."\nNajmanje jedna osoba stradala u nesreći na Skadarskom jezeru\nPonovo srušena ploča nestalim novinarima na Kosovu\nPloča postavljena na mestu gde su 21. avgusta 1998. godine oteti novinari Đuro Slavuj i Ranko Perenić porušena je i odnesena sedmi put za poslednjih šest godina, saopštilo je Udruženje novinara Srbije. Nedaleko od mesta gde je bila danas su je pronašli novinari.\nProtest "1 od 5 miliona" u Severnoj Mitrovici\nU Severnoj Mitrovici je, uprkos brojim pretnjama i pritiscima, održan prvi protestni skup,,1 od 5 miliona'', kome je prisustvovalo oko stotinak ljudi. Okupljeni su prošetali do mesta gde je pre nešto više od godinu dana ubijen Oliver Ivanović i zapalili sveće.\nProtesti "Jedan od pet miliona" u više od 20 gradova\nU više od 20 gradova u Srbiji održavaju se protesti "Jedan od pet miliona", na kojima građani traže odlazak sa vlasti Aleksandra Vučića i promene u političkom životu Srbije. Osim u Beogradu, protesti se održavaju i u Kosovskoj Mitrovici, Leskovcu, Trsteniku, Užicu i mnogim drugim gradovima.


Predsednik privremenih prištinskih institucija, Hašim Tači, nije danas odgovorio na pitanje novinara da li će dati mandat za sastav nove vlade lideru Pokreta "Samoopredeljenje" Aljbinu Kurtiju.\nTači je bio u Prekazu gde je, povodom Dana nezavisnosti Albanije, položio cveće na spomen obeležje komandana tzv. OVK Adema Jašarija.\nNa pitanje novinara da li će dati mandat za sastav nove vlade Kurtiju, Tači je kratko odgovorio:"Hvala, čestitam", prenela je prištinska "Gazeta Expres".\nKosovska Centralna izborna komisija (CIK) potvrdila je juče zvanične rezultate vanrednih parlamentarnih izbora na kosovskoj teritoriji, održanih 6. oktobra.\nPrema tim rezultatima najviše glasova osvojio je Pokret "Samoopredeljenje", a sledi Demokratski savez Kosova, dok je cenzus prešla i koalicija Fatmira Ljimaja i Bedžeta Pacolija.\nPredstavnici dve vodeće sastanak održaće još jedan u nizu sastanaka o programu buduće vlade za koju je već dogovoreno da će imati 12 ministara.


Prevazići posljedice korone! Usorac: Uvođenjem prelevmana na uvoz mlijeka zaštititi domaće proizvođače | BL Portal\nPrevazići posljedice korone! Usorac: Uvođenjem prelevmana na uvoz mlijeka zaštititi domaće proizvođače\n16. Septembra 2020. 13:36\nPredsjednik Udruženja poljoprivrednih proizvođača – mljekara Republike Srpske Vladimir Usorac istakao je da je neophodno zaštititi domaće proizvođače mlijeka uvođenjem prelevmana na uvoz mlijeka, te na taj način doprinijeti i da se prevaziđu negativne posljedice epidemije virusa korona u ovoj oblasti.\nUsorac je upozorio da je perspektiva razvoja ove oblasti loša, jer 20 miliona litara mlijeka stoji na lageru u mljekarama.\n“U mljekarama tvrde da će to uspjeti prevazići, ali bojim se da će se te zalihe povećavati, jer je uvoz mlijeka iz Evrope u BiH slobodan, dolazi ovamo po nižim cijenama i obara cijenu mlijeka domaćih proizvođača”, rekao je Srni Usorac.\nOn je pojasnio da proizvođači mlijeka u Evropi imaju velike premije, što im omogućava da u BiH izvoze mlijeko po veoma niskim cijenama.\nUsorac je naveo da je trenutno proizvodna cijena mlijeka u Republici Srpskoj na minimumu, te da farmeri neće moći podnijeti dalje smanjenje.\n“Zbog toga bi trebalo uvesti prelevmane i carine na mlijeko, kako bi to dalo efekte. Nama nije problem izvoz, nego to što mlijeko uvozimo bez ikakvih dažbina”, rekao je Usorac.\nOn je naveo da mljekari u Republici Srpskoj godišnje proizvedu između 110 i 115 miliona litara mlijeka, dok članovi Udruženja proizvedu oko 40 miliona litara.\n“Građani treba da se okrenu domaćoj proizvodnji, jer se ne može porediti kvalitet našeg i mlijeka koje uvozimo iz inostranstva”, rekao je Usorac.\nTags: domaći proizvođači, mlijeko, uvoz, Vladimir Usorac\nMladenci ostali u šoku: Ćana kamionom upala na svadbu u Novom Gradu VIDEO\nKrov od kancerogenog materijala: Zaustavljeno rušenje bioskopa Kozara\nBrine broj umrlih od korone u BiH: Preminulo čak 14 osoba, novozaraženih više od 250 ljudi


14..Oct.1999 15:01 (GMT+01:00)\nŠta su kosovski Srbi rekli Ananu u Gračanici\nPonovljen zahtev za kantonima\nKušner i Anan ni za ni protiv formiranja srpskog korpusa,\nBEOGRAD- Generalni sekretar UN Kofi Anan posetio je u sredu uveče Gračanicu, gde je s predstavnicima kosmetskih Srba razgovarao o problemima s kojima se suočavaju od dolaska mirovnih snaga Kfora do danas. U razgovorima je učestvovao i šef UNMIK Bernar Kušner.\nVladika raško-prizrenski Artemije i predsednik Srpskog pokreta otpora Momčilo Trajković govorili su o progonu Srba sa Kosova i Metohije i genocidu koji nad njima sprovode Albanci. Trajković je ponovio zahteve Srba da se izvrši kantonizacija Kosova i Metohije, formira srpski zaštitni korpus, poput onog koji su formirali Albanci, i definiše status južne srpske pokrajine.\nAnan je podsetio da je za rešavanje ovih pitanja zadužen Kušner i da njemu predlože plan kantonizacije. Kušner je kazao da je UNMIK u srpskim enklavama formirao administrativne punktove, što bi trebalo da znači da je započeo i proces kantonizacije. Srpska strana smatra da u kantonima nastanjenim Srbima vlast treba da dele Srbi i UNMIK. Srbi bi imali svoju policiju i administraciju. Drugi zahtev, za formiranjem SZK, ostao je bez odgovora.\nPrvi čovek UN pred Simonidom\nPrilikom boravka u Gračanici, generalni sekretar UN Kofi Anan posetio je i istoimeni manastir . Dok je razgledao prelepe freske, među kojima se ističe " ranjena" Simonida, vladika Artemije mu je govorio o srpskoj istoriji, korenima i spomenicima koji svedoče o bogatoj kulturnoj baštini srpskog naroda. Pri tom mu je rekao da su albanski teroristi uništili, spalili, srušili ili oštetili 70 srpskih svetinja. Za uspomenu na ovu posetu vladika je Ananu poklonio knjige "Raspeto Kosovo" i "Kosovo".\nNa treće pitanje, o definisanju statusa Kosmeta, Anan je rekao da su po Rezoluciji 1244 SB Kosovo i Metohija u sastavu Srbije i Jugoslavije. Član predsedništva Srpskog pokreta otpora Duško Ristić je u razgovoru za " Glas" kazao da je poseti Anana Gračanici prethodio njegov razgovor sa predstavnicima nacionalnih zajednica na Kosmetu.\nU razgovorima su sa srpske strane učestvovali vladika Artemije i Momčilo Trajković, a sa albanske Hašim Tači, Ibrahim Rugova, Ređep Ćosja i Bljerim Šalja. Razgovorima su prisustvovali i predstavnici Turaka i Muslimana. Vladika Artemije i Trajković govorili su o teškom položaju Srba na Kosmetu i svim problemima s kojima se suočavaju, ilustrujući svoje tvrdnje brojnim primerima.


U KC Niš od 2007.godine obavljeno 116 transplatacija BUBREGA\nPočetak/Društvo/U KC Niš od 2007.godine obavljeno 116 transplatacija BUBREGA\nOd 2007. godine u Kliničkom centru u Nišu je obavljeno 116 transplatacija bubrega, što nas svrstava u jednu od najboljih zdravstvenih ustanova koja se bavi tim važnim aspektom medicine, ističe profesor dr Zoran Radovanović, director KC Niš.\nIako smo novim Zakonom o transplataciji svi potencijalni donori organa, lekari će se i dalje pridržavati dosadašnje prakse i tražiti pristanak rodbine kako bi se izbegle sve moguće špekulacije, rekao je Radovanović. On je dodao da u Kliničkom centru postoji poseban tim koji razgovara sa pacijentima i sa rodbinom na čijem se čelu nalazi dr Miroslava Živković.\n“Na Klinici za nefrologiju trenutno imamo 270 pacijenata koji su na dijalizi. To su najteži i najkompleksiniji pacijenti, a period koji provodu na dijalizi je samo korak ka transplantaciji koja je nas konačni cilj”, kaže profesor dr Branka Mitić, direktorka ove klinike.\nKoordinaror Tima utvrđivanje i potvrđivanje moždane smrti i razgovor sa porodicama preminulih dr Miroslava Živković dodaje da je ovaj tim jedan od najboljih u Srbiji ga čini stotinak ljudi medicinske i nemedicinske struke.\n“Tim za transplantaciju organa u Nišu postoji od 2007.godine i najveći je interdisciplinardni tim na nacionalnom nivou, ne samo u Klinićkom centru, gde u postupku potvđivanja moždane smrti i razgovora sa porodicama, transplantacije i ostalih postupaka, učestvuje 50 medicinskih stručnjaka i bar još toliko nemidicinskih strucnjaka”, potvrđuje dr Miroslava Živkovic.\n“Ovaj podatak je jako važan da bi se shvatilo o kakvom poduhvatu se radi”\nOd 2007. godine priča se o vrhunskom cilju da pacijenti dobiju bubreg, ali i neki drugi organ koji bi im produžio život.\n“Vrlo predano radimo na tome i borimo se protiv zabluda, predrasuda i nepoverenja u zdravstveni sistem. Zdravstveni sistem i naš tim služe kao posrednici između onih koji nekome mogu nešto da daju i onih kojima je to nešto potrebno. Trudimo se da omogućimo dobročinstvo u Srpskom narodu koje je duboko ukorenjeno”, kaže dr Miroslava Živkovic i dodaje da je su za uspešnu transplantaciju potrebne dve stvari.\n“To su dobar Zakon koji imamo, a potom i edukacija kojom se razbijaju verske i sve druge predrasude o presađivanju organa. Do sada smo edukovali oko 5.000 zdarvstvenih radnika i nastavićemo da radimo na tome. Jedan od zadatka je da kod ljudi razbijemo i strah koji postoji, a koji je, u osnovi, strah od nepoznatog. Moramo svima da objasnimo da se ovde radi o vrhunskom plemenitom cilju zaveštanja”, zaključuje dr Miroslava Živković.\nKC Niš Klinika za nefrologiju nefrologija transplantacija bubrega Zakon o transplataciji Zoran Radovanović


KOSOVO: PATOLOGINJA GOVORI O UBIJANJU CIVILA | Institute for War and Peace Reporting\nKOSOVO: PATOLOGINJA GOVORI O UBIJANJU CIVILA\nPrema rečima svedokinje, preko stotinu kosovskih Albanaca ubijeno je u selu Izbica.\nPatologinja koja je pregledala tela preko 100 Albanaca poginulih u napadu na kosovsko selo Izbica izjavila je ove sedmice u Hagu – na suđenju šestorici visokih srpskih zvaničnika – da su većina žrtava bili civili na koje je pucano iz automatskog oružja.\nGordana Tomašević, sa beogradske Vojno-medicinske Akademije (VMA), izjavila je i da je obdukciju – koja je usledila skoro dva meseca nakon što su se u martu 1999. izvršena ova ubistva – naredio bivši načelnik generalštaba Vojske Jugoslavije (VJ), Nebojša Pavković.\nPrema navodima optužnice protiv Pavkovića, Milana Milutinovića, Nikole Šainovića, Dragoljuba Ojdanića, Sretena Lukića i Vladimira Lazarevića, 4,500 stanovnika Izbice i okolnih oblasti sklonilo se na jednu livadu dok su jugoslovenske snage 27. marta granatirale selo. Stotinu i šesnaest muškaraca odvojeno je od žena i dece, da bi ih sutradan nedaleko od sela ubili pripadnici srpskih snaga – navodi se u optužnici.\nŠestorici optuženika pripisuje se odgovornost za ratne zločine koji su na Kosovu počinjeni tokom 1998. i 1999., uključujući i ubijanje više stotina kosovskih Albanaca, kao i prisilno razmeštanje oko 800,000 ljudi.\nU optužnici se navodi i da su, u nastojanju da zataškaju ono što se desilo u Izbici, srpske snage pokopale tela, da bi ih kasnije ekshumirale i prevezle na druge lokacije.\nTomaševićeva tvrdi da joj je Pavković, na sastanku koji je održan 22. maja u jednom prištinskom hotelu, naložio da izvrši obdukciju leševa.\nA kada je ona zatražila da joj optuženi pokaže pismeni nalog istražnog sudije za tu obdukciju, Pavković je odgovorio da nema tog dokumenta i da je on nadležan za Prištinu.\nOna je izjavila da je od 3. do 6. juna u jednom hangaru u Kosovskoj Mitrovici pregledala 101 telo. Većina ih je već bila sasvim raspadnuta, a izuzev jedne, sve žrtve su ubijene automatskim oružjem. Većinom se radilo o civilima, dok su samo petorica poginulih na sebi imala crne uniforme Oslobodilačke vojske Kosova (OVK).\nTomaševićevoj je jedan kolega rekao da sva tela dolaze iz iste grobnice.\nSvedokinja je svoje nalaze unela u izveštaj koji je sačinila, ali koji joj niko nije tražio na uvid. Naposletku je tu dokumentaciju, u decembru 2003., predala Prvom opštinskom sudu u Beogradu.\nDrugi ovosedmični svedok bio je bivši pripadnik Kosovske verifikacione misije (KVM) OEBS-a, Ričard Caglinski (Richard Ciaglinski).\nOn je porekao tvrdnje branilaca po kojima je KVM – u periodu vazdušnih napada NATO-a na Jugoslaviju, započetih 24. marta 1999. – „direktno ili indirektno“ podržavala OVK.\n„Kosovska verifikaciona misija nije podržavala OVK. Preduzeli smo sve kako bi ih ubedili da prestanu da se naoružavaju i napadaju“, rekao je Caglinski, koji je inače bivši britanski pukovnik.\nOn je rekao i da su VJ i srpska policija u sukobima s OVK-om i napadima na kosovska sela posegnule za neprimerenom silom, ali i dodao da je KVM bila u prilici da vidi kako obe strane napadaju civile.\nNa svom ranijem svedočenju, Caglinski je izjavio da mu je pukovnik VJ-a Milan Kotur rekao da će srpske snage uskoro napasti OVK i da će „nakon toga sve Albance iseliti s Kosova“. On tvrdi i da mu je Kotur dao i vojnu mapu koja prikazuje planove napada VJ-a i srpske policije na OVK.\nLazarevićev branilac Đuro Čepić insistirao je na tome da je za vreme boravka KVM-a na Kosovu ubijeno 183 civila, policajca i vojnika. Caglinski je to negirao, tvrdeći da su oni poginuli nakon odlaska KVM-a.


Jovanović: Investicije u turizmu vrijede tri milijarde eura :: Ekonomija\nJovanović: Investicije u turizmu vrijede tri milijarde eura\n13.05.2019 07:41 > 07:44 | Postavio/la: Milena Aprcović\nInvesticije koje se danas razvijaju u crnogorskom turizmu vrijede tri milijarde eura, saopštio je direktor Agencije za promociju stranih investicija Miloš Jovanović.\nOn je rekao Dnevnim novinama da će, osim u turizmu, do kraja naredne godine najveća ulaganja biti u oblasti saobraćaja i energetike, a postoji interesovanje i za gradnju gasne elektrane u državi.\n“U prvom kvartalu zabilježen je znatan porast stranih direktnih investicija (SDI) u odnosu na isti period prošle godine. Bruto priliv SDI je iznosio oko 182 miliona EUR i porastao je oko 31,5 odsto, dok je neto priliv bio oko 83 miliona i veći je čak 63 odsto u odnosu na prvi kvartal prošle godine”, kazao je Jovanović.\nOn je naveo da značajan rast priliva SDI dolazi kao rezultat dodatnog poboljšanja biznis ambijenta, stabilizacije javnih finansija, povećanja kredibilnosti političkog i ekonomskog prosperiteta i pojačanja prakse vladavine prava.\n“Analize će pokazati da su postojećim investicijama stvorene i pretpostavke za razvoj konkretnih kapitalnih grinfild investicija, koje će u određenoj mjeri doprinijeti već velikom ekonomskom razvoju”, smatra Jovanović.\nPrema njegovim riječima, s obzirom na činjenicu da su SDI dobar pokazatelj vjere u ekonomiju, njenog rasta, zapošljavanja, transfera tehnologije i porasta produktivnosti, može se projektovati da će i u narednom periodu nastaviti rast tih uzajamno zavisnih varijabli.\nČlanstvo u NATO savezu je, kako je dodao, pozitivno uticalo na rast SDI.\n“Prvi i glavni efekat je inhibiran činjenicom da se potencijalni i postojeći investitori osjećaju mnogo sigurnije prilikom potencijalnog investiranja ili reinvestiranja u Crnu Goru. Naime, dešava se veliko takmičenje između zemalja na globalnom nivou u privlačenju SDI. Potencijalni investitori ulažu u zemlje u kojima će njihove investicije biti sigurne i u kojim neće izgubiti novac”, zaključio je Jovanović.


Radnici u strahu i bez odgovara na pohlepu kapitala\nBeta 7. oktobra 2015. 17:30\nRadnici u Srbiji suočavaju sa sve većom pohlepom vlasnika kapitala na koju nemaju pravi odgovor, rečeno je danas u Beogradu na skupu „Stop pohlepi kapitala“ organizovanom povodom Svetskog dana dostojanstvenog rada.\n„Rad je postao roba, ali je i čovek postao roba u vremenu u kojem živimo“, rekao je lider Udruženih granskih sindikata „Nezavisnost“ Branislav Čanak, ukazavši da je neophodno buđenje svesti radnika u 21. veku.\n„Nedostojanstven rad i nedostojanstven radnik, ne može da proizvode dostojanstvenog poslodavca“, rekao je Čanak.\nPredstavnik Saveza samostalnih sindikata Srbije Duško Vuković rekao je da danas svet kapitala koristi sva raspoloživa sredstva da teret krize prelije na radnike, što proizvodi sve veće siromaštvo i u Srbiji i u celom svetu.\n„Ceo život se u Srbiji u tranziciji odvija između straha onih koji su dole i pohlepe onih koji su gore“, rekao je profesor Fakulteta političkih nauka Zoran Stojiljković, moderator okruglog stola.\nOn je rekao da je Srbija danas među prvih pet zemalja po strahu od gubitka posla, a među 10 zemalja u kojima se građani ne osećaju srećno.\n„Pravo na dostojanstven rad trebalo bi da se tiče svih u društvu a ne samo sindikata“, rekao je Stojilković i zamerio političarima i strankama u Srbiji što zaboravljaju na pravo na dostojanstven rad.


Druženje sa Dečjom filharmonijom - PRess Serbia | PR PRess team\nDruženje sa Dečjom filharmonijom u Ušće Shopping Centru\nU sklopu najave velikog događaja „Noć muzike“, mladi muzičari Dečje filharmonije održaće mini koncert u subotu, 20. avgusta u Ušče Shopping Centru sa početkom od 19 časova i još jednom pozvati sve posetioce da u petak 26. avgusta dođu na Tašmajdan i uživaju u klasičnoj muzici pod otvorenim nebom.\nGudački kvartet izvešće deo repertoara koji se sastoji od aranžmana nezaboravnih kompozicija iz poznatih filmskih ostvarenja poput „Lovca na jelene“, „Ratova zvezda”, „Rokija”, „Pirata sa Kariba”…a očaravajuća energija mladih muzičara iz celog regiona na originalan način upoznaće posetioce sa svetom klasične muzike.\n[button color=”” size=”” type=”3d” target=”” link=””]Muzika , univerzalni jezik koji ruši granice i stvara mostove Fondacija “Deca deci” i Dečja filharmonija je neprofitna organizacija osnovana 2007 godine, u saradnji sa Beogradskom Filharmonijom a pod pokroviteljstvom Skupštine grada Beograda. Fondacija okuplja stručnjake iz različitih oblasti, ljubitelje klasične muzike i ima za cilj promociju muzičkog obrazovanja dece u njaranijem uzrastu klasične muzike kao i privlačenje mlađe koncertne publike. Fondacija takođe podstiče građansku inicijativu i aktivan odnos pojedinca u kreiranju boljeg društva. Kroz realizaciju muzičkih sadržaja, Fondacija nastoji da stvara bolje uslova za kulturnu saradnju i razmenu u regionu i svetu. Kroz učestvovanje u muzičkim programima kreiranim po najvišim profesionalnim standardima u kojima su izvođači deca, u saradnji sa stručnjacima iz različitih oblasti, deca uz druženje, stiču znanja i ovladavaju veštinama scenskog nastupa koji doprinosi njihovom profesionalnom razvoju i edukaciji. Pored toga, deca razvijaju odgovoran odnos prema društvu, solidarnosti i humanosti. Pored dečijeg orkestra i solista koji se svake godine biraju na audiciji, formirana je i Regionalana dečja filharmonija, orkestar sačinjen od dece muzičara iz pet gradova regiona : Ljubljane, Zagreba, Sarajeva , Skoplja i Beograda. Regionalna dečja filharmonija ima za cilj da omogući novoj generaciji dece iz regiona, da kroz muzičke programe stiču nova iskustva i veštine, ali i kroz sardanju i druženje upoznaju jedni druge, međusobne kulture. Oni zajedno predstavljaju region u najlepšem i najhumanijem svetlu, i povezuju ga sa svetom kroz muziku – jezik koji je razumljiv svima[/button]\nTagovidečija filharmonija noć muzike usce soping centar


NEMAČKA: IS VRBUJE MIGRANTE – Balkanekspresrb.rs\nNemačka koja je primila više od milion izbeglica prošle godine, zabrinuta je da bi džihadisti mogli da iskoriste velike prilive ljudi u EU za inkognito ulazak u evropski prostor\nSEDAMNAEST džihadista organizacije Islamska država ( IS) predstavili su se kao izbeglice da bi ušli u Europu, ali većina je mrtva ili su u zatvoru, rekao je u subotu šef nemačke obavještajne službe za dnevnik Frankfurter Allgemeine Zeitung (Faz).\nPostoje jasni znakovi prema kojima je 17 osoba po uputstvima IS putovalo predstavljajući se kao izbeglice koje beže od sukoba u Siriji i u Iraku, rekao je Hans-Georg Maasen, predsednik Kancelarije za zaštitu Ustava. Većina ih je već mrtva, među kojima dvojica bombaša samoubica iz atentata 13. novembra u Francuskoj, ili su u zatvoru, nastavio je.\n“Time je IS demonstrirala svoju snagu”, rekao je i objasnio da toj organizaciji nije potrebno kretati se migracijskim putanjama za ulazak u Evropu. “Radi se o političkom iskazivanju snage”, rekao je Maasen koji je ponovo potvrdio da Nemačka može biti na meti atentata kao onog na aerodromu u Istanbulu, ili ranije u Briselu i Parizu. Nemačka koja je primila više od milion izbeglica prošle godine, zabrinuta je da bi džihadisti mogli da iskoriste velike prilive ljudi u EU za inkognito ulazak u evropski prostor. Dvojica bombaša samoubica na u pariskom predgrađu su se u Grčkoj predstavili kao tražioci azila. Nemačke obavještajne službe brinu moguće veze nekih izbeglica i islamističkih krugova u Nemačkoj. Te službe su do sada zabeležile više od 320 pokušaja kontakata između islamista i migranata.(Agencije) ♦\nTagsIS migranti Nemačka


Balkanski lideri frustrirani ponašanjem EU se složili da otvore međusobne granice | Novine Toronto\nBalkanski lideri frustrirani ponašanjem EU se složili da otvore međusobne granice\nAmerička novinska agencija Asošijeted pres (AP) piše da su "frustrirana odlaganjem prijema svojih zemalja u Evropsku uniju, tri balkanska lidera u četvrtak potpisala sporazum o otvaranju svojih državnih granica za građane i proizvode 2023. godine bez ograničenja".\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijeri Albanije i Severne Makedonije Edi Rama i Zoran Zaev potpisali su tri sporazuma tokom ekonomskog foruma u glavnom gradu Severne Makedonije, Skoplju, koji su organizovale privredne komore te tri zemlje.\n"Ako uspemo da prevaziđemo administrativne probleme, od 1. januara 2023. godine biće granica, ali neće biti zaustavljanja za naše građane", rekao je Vučić. AP prenosi da je on rekao da "neće biti zaustavljanja od Beograda do Tirane i obrnuto. Biće to istorijski trenutak".\nAgencija prenosi da je inicijativa za omogućavanje slobodnog protoka robe, kapitala i ljudi između Srbije, Albanije i Severne Makedonije počela je 2019. godine, a sada je nazvana "Otvoreni Balkan".\nZaev je rekao da je neuspeh EU da ispuni svoja obećanja zbog bilateralnog pitanja sa jednom članicom EU, iako su i Severna Makedonija i Albanija ispunile sve kriterijume za ulazak, "protiv evropske ideje, protiv interesa same EU".\nZemlje Zapadnog Balkana "jedva čekaju da se reše svi unutrašnji problemi EU" kako bi region napredovao, rekao je on, zaključuje AP.


Sud u Beogradu odobrio da Srbija izruči Americi 11 programera iz Niša, čeka se ministar | Luftika\nNakon što je jedan od programera sam tražio da mu se sudi u Americi, koja je tražila izručenje svih zbog sumnje da su prevarili američke državljane i tako zaradili 70 miliona dolara, sada je Viši sud konstatovao da postoje zakonske pretpostavke za izručenje svih osumnjičenih, pišu Južne vesti.\nRešenje kojim se utvrđuje da su ispunjene zakonske pretpostavke za izručenje Sjedinjenim Američkim Državama K.K, K.F.A.K, M.P, U.S, N.K, A.S, M.M, N.D, B.R, N.M radi vođenja postupka pred Okružnim sudom Sjedinjenih Američkih Država u Severnom okrugu u Teksasu, u krivičnom predmetu br. 3:20 –CR-0120-B Sjedinjene Američke Države protiv K.K i drugih zbog zavere u izvršenju prevare koja uključuje elektronsku komunikaciju iz prekršaja Glave 18 Krivičnog zakonika SAD iz člana 1349 i 1343 tačka 1 i zbog zavere u pranju novca iz prekršaja glave 18 Krivičnog zakonika SAD iz člana 1956 (h) tačka 2 – navodi se u saopštenju.\nKažu da je zamolnica za izručenje koje je podnelo Ministarstvo pravde SAD podneta u potpunosti u skladu sa Zakonom o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima i Ugovorom o izručenju zaključenim između Republike Srbije i SAD.\nAdvokat Milan Petrović koji zastupa dvoje osumnjičenih kaže da rešenje još nisu dobili, ali da je saopštenje Suda veoma šturo, paušalno, te da nema obrazloženja.\n– Mi ćemo sigurno iskoristiti pravo žalbe Apelacionom sudu koji je instanca koja će morati da ponovo pogleda sva dokumenta i činjenice i odluči da li su stvarno ispunjeni svi uslovi za njihovo izručenje ili ne. Nakon odluke Apelacionog suda ide konačna odluka ministra pravde koji je poslednji u nizu koji može da odluči o izručenju – kaže Petrović.\nObjašnjava da ovo rešenje ne menja “status” okrivljenih kada je reč o njihovom pritvoru, te da trudnica ostaje u kućnom pritvoru.\nNjima se na teret stavlja krivično delo prevare kojom su, kako se sumnja, putem interneta zaradili 70 miliona dolara. Među prevarenima je i jedan državljanin Teksasa, pa se u ceo slučaj umešalo i američko pravosuđe i FBI, koji je asistirao u akciji hapšenja.\noznakeizručenje programeri programeri srbija


Nikon 40mm F2.8G ED AF-S Micro objektiv cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nNikon 40mm F2.8G ED AF-S Micro objektiv cene\nTrenutno nemamo slike za Nikon 40mm F2.8G ED AF-S Micro\nCanon EF 75-300mm/1:4,0-5,6 III objektiv\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Nikon 40mm F2.8G ED AF-S Micro objektiv po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Nikon objektiv 40mm F2.8G ED AF-S Micro na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Objektivi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Nikon Objektivi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Nikon 40mm F2.8G ED AF-S Micro objektiv sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Nikon 40mm F2.8G ED AF-S Micro objektiv. Pre kupovine, podatke za Nikon objektiv 40mm F2.8G ED AF-S Micro proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


... /Vranić podržao inicijativu o vakcinisanju studenata van Kantona Sarajevo / Radio Sarajevo\nFoto: SDPBiH/Beganović, Vranić i Šteta\n... / Vranić podržao inicijativu o vakcinisanju studenata van Kantona Sarajevo\n27. 08. 2021. u 09:58:00 Radiosarajevo.ba\nPovjerenik Foruma mladih SDP BiH Suad Beganović uputio je prijedlog o omogućavanju vakcinacije studenata čije je mjesto prebivališta van Kantona Sarajevo, a studiraju u glavnom gradu Bosne i Hercegovine.\nPočetak studentske godine, septembarski rokovi i upisni period garantuje da će i broj studenata porasti u Sarajevu, čime je i opasnost od zaraze za njih veća.\nShodno tome, vakcinacija studenata koji svakako žive i kreću se u Sarajevu ne bi smjela zavisiti od mjesta prebivališta u ličnoj karti.\n... / Naša stranka traži da se studentima koji studiraju u Sarajevu omogući vakcinacija\nMinistar zdravstva KS Haris Vranić pozitivno je odgovorio na prijedlog i obećao pripremu institucionalne uredbe koja će omogućiti studentima koji nisu građani Sarajeva vakcinaciju uz priloženi Indeks.\nVranić je dodao kako će Vlada KS birati zdravlje svih ljudi prije toga odakle dolaze, naročito jer je sada i društveni interes masovna vakcinacija.\nPodršku ideji pružio je i predsjednik KO SDP Sarajevo Adnan Šteta, koji se pridružio akciji promocije vakcinisanja.\nSa sastanka je poslana zajednička poruka da se mladi trebaju vakcinisati, jer time štite vlastito zdravlje, a vakcinacija garantuje veću otpornost i slabije simptome čak i u slučaju novih varijanti virusa, saopćeno je iz SDP-a.\nTagovi: Haris Vranić vakcinacija SDP\nSarajevo / U Bosnu i Hercegovinu stiglo 100.620 Pfizer vakcina\n.../ Naša stranka traži da se studentima koji studiraju u Sarajevu omogući vakcinacija\n! / Brnabić: Studenti iz Sarajeva vakcinisali se u Srbiji\nBiH / Meteorolozi i za danas izdali ozbiljno upozorenje: Pogledajte prognozu do nedjelje\nPoruke / Vojin Mijatović: Ovo je momenat odluke\nSarajevo / Danas sjednica Vijeća ministara BiH: Evo koje tačke su na stolu\n! / Muftija Dizdarević jednim tvitom pokrenuo burnu raspravu: "Pendrek stanuje drugdje"


Mala i srednja preduzeća (MSP) zauzimaju značajno mesto u privredi Srbije. Finansijski položaj ove grupe preduzeća se kontinuirano poboljšava u prethodne tri godine čime rastu i zahtevi za finansiranjem. Trenutno, eksterno finansiranje u Srbiji je koncentrisano na bankarski sektor, sa identifikovanim nedostatkom alternativnih izvora finansiranja koji bi uključio mikrokreditne institucije, konvertibilne kreditne aranžmane, finansiranje kroz dužničke instrumente i vlasničko finansiranje, prilagođene za različite faze zrelosti i poslovnog razvoja kompanija.\nBanke u Srbiji čine preko 90% ukupno dostupnih izvora finansiranja MSP, sa vrlo malim učešćem drugih finansijskih institucija. U periodu od 2011. do 2016. godine domaći bankarski sektor beleži pad obima finansiranja pravnih lica. MSP se naročito susreću sa problemom dobijanja investicionih kredita. Najčešći razlozi odbijanja kreditiranja su: nedovoljan finansijski kapacitet (neadekvatan novčani tok, nedovoljna kapitalizovanost preduzeća tj. nizak udeo sopstvenih sredstava, visoka konkurencija koja utiče na pad profitnih marži, visok rizik refinansiranja), nedostatak adekvatnog kolaterala, rizik vlasnika i menadžmenta (tj. Nedostatak adekvatnog sistema korporativnog upravljanja), nedostatak kvalitetnih poslovnih planova, nedostatak kreditne istorije.\nVlada RS pruža finansijsku i nefinansijsku podršku MSP direktno preko pojedinih ministarstava I indirektno preko institucija koje je osnovala sa ciljem ekonomskog razvoja, kao što su Fond za razvoj, Fond za inovacionu delatnost, Agencija za osiguranje i finansiranje izvoza i Razvojna agencija Srbije. Obim finansiranja pravnih lica (bez preduzetnika), od strane državnih fondova I agencija je 19 puta manji od obima finansiranja od strane bankarskog sektora.\nDominantni izvori finansiranja su iz Fondova EU. Institucije Evropske unije koje sprovode programe podrške namenjene MSP u Srbiji su Horizont 2020 (podnosi se direktna aplikacija za grantove i nabavku imovine), Cosme (realizuje se preko banaka partnera ili investicionih fondova, a obuhvata kreditna sredstva, garancije i dokapitalizacije) i IPARD (u formi bespovratnih sredstava i sprovodi ga Uprava za agrarna plaćanja). MSP imaju najveće interesovanje za IPARD grantove čiji je ukupan budžet oko 230 miliona evra.\nInicijativa za razvoj i inovacije za zapadni Balkan (WB EDIF) ima za cilj povećanje dostupnosti finansijskih sredstava za MSP sa sedištem na zapadnom Balkanu. Ukupna raspoloživa sredstva iznose 300 miliona evra I dostupna su u formi garancijske šeme i dva investiciona fonda (ENIF i ENEF).\nZa finansiranje tekuće likvidnosti na raspolaganju su vam keš krediti, kao I kratkoročni krediti za održavanje tekuće likvidnosti, ako je neophodno da konsolidujete dugovanja za to služe krediti za refinansiranje, ako kupujete robu na raspolaganju vam je više vrsta kredita. Sledeći bitan korak je pregled banaka koje nude vrstu kredita koji vam odgovara, prikupljanje svih uslova kreditnih aranžmana, nakon čega poređenjem uslova svih banaka donosite odluku o kreditu.\nUkoliko vam je neophodna gotovina izbor pada na keš kredit. Prilikom odobrenja ovog kredita banka ne proverava namenu u koju će biti utrošena sredstva. U skladu sa tim i maksimalni iznos kredita koje banke izdaju su manji za ovu vrstu kredita, jer se pretpostavlja da je klijentu novac potreban za finansiranje tekuće likvidnosti ili rešavanje nekih sitnih potreba. Ukoliko se opredelite za keš kredit, jako je važno da postoji disciplina i racionalnost u trošenju sredstava. Keš kredit je dobra opcija kada unapred imate plan kako da uposlite novac koji uzimate od banke, a želite da izbegnete dodatnu dokumentaciju ili troškove u vezi odobrenja kredita. Na primer, kod namenskih kredita neophodno je da priložite dokumentaciju koja opravdava namenu korišćenja sredstava – profakture, ukoliko kupujete robu; potvrda o ostatku duga ukoliko refinansirate kredit itd.\nOdabir između kratkoročnog ili dugoročnog kredita je delom individualna stvar i ova odluka najviše zavisi od toga koliku ratu vaš budžet može da izdrži. Dužina otplate kredita uslovljena je I vrstom kredita kao I politikom banke. Kratkoročni kredit se obično uzima kada su u pitanju manje sume kredita jer što je kraći rok, rata je veća. Dobra strana kratkoročnog kredita jeste što će klijent platiti manji iznos ukupne kamate. Dugoročni kredit se obično uzima za veće sume novca, jer većim periodom otplate smanjujete mesečnu ratu. Naravno, ovo je i skuplja varijanta jer banka obračunava kamatu na duži obračunski period, pa je i veći iznos ukupne kamate koju će klijent vratiti.\nDobro pripremljeni finansijski izveštaji zajedno sa prezentacijom kompanije tražiocu kredita mogu omogućiti bolje uslove kreditiranje kao i veće sume odobrenih sredstava u čemu se i ogleda svrha angažovanja finansijskih savetnika (Micro Finance Consulting).\nPre nego što se odlučite da li ćete se zadužiti kod banke, potrebno je da procenite isplativost dugoročne investicije, uporedite visinu izdataka s rezultatima koje investicija treba da donese, te da li ćete biti u mogućnosti da u toku ugovornog odnosa s bankom uredno izmirujete obaveze po kreditu. Vodite računa o tome da gradite urednu kreditnu istoriju, što se obezbeđuje redovnim izmirivanjem obaveza, a u skladu sa ugovorenom dinamikom, kako kasnije ne biste imali problema kod novog zaduživanja uz povoljnije uslove.


Jami veselje sa publikom na nastupu\nPevačica Jasna Milenković, javnosti poznata kao Jami, devedesetih godina bila je jedna od najlepših i najtraženijih pevačica na estradnoj sceni. Može da se pohvali velikim brojem pesama od kojih su mnoge vremenom postale hitovi, a tokom ovog vikenda Jami je nastupila u jednom poznatom gej klubu u Beogradu, gde se latila mikrofona i zapevala pesmu “Čokolada”.\nNišta to ne bi bilo čudno, da pevačica sve vreme nije pevala oko šipke.\nUmesto na bini, Jami je sa mikrofonom u ruci stajala na sredini kluba i uz vatromet, poput "go go" igračice pevala svoje, ali i pesme koleginica, među kojima su bile numere Nikolije Jovanović, Nataše Bekvalac i Ane Nikolić, i time pokazala da je i dalje sjajno služe glasovne sposobnosti.\nODBOJKAŠI, KOŠARKAŠI, GOLMANI "U treningu su i dobroj formi": Jami otkrila kakve muškarce voli i ZAŠTO (VIDEO)


Održana komemoracija povodom smrti Miloja Živanovića – Radio Galaxy – 89.3MHz\nPoseta Nebojše Stefanovića lazarevačkom rukovodstvu\nObjavio/la Radio Galaxy at October 14, 2020\nDanas je na lazarevačkom groblju sahranjen član veća opštine Lazarevac, doskorašnji zamenik predsednika opštine Lazarevac i predsednik OO SPS Lazarevac i diplomirani inženjer rudarstva, Miloje Živanović.\nNa komemoraciji održanoj u sali Centra za kulturu Lazarevac, od Živanovića su se oprostili članovi porodice, brojni prijatelji, poslovni saradnici, stranačke kolege i opštinsko rukovodstvo.\nMinutom ćutanja odata je počast ocu, suprugu, sinu , bratu, prijatelju i saradniku, a okupljenima su se nakon pročitane kratke biografije, obratili podpredsednik OO SPS, Milivoje Nikolić, predsednik GO Lazarevac, Bojan Stević, predsednik Gradskog odbora Beograda, Nikola Nikodijević i podpredsednik GO SPS, Aleksandar Antić.\nMiloje Živanović preminuo je iznenada u subotu 10. oktobra u svojoj 58. godini.\nOstavio je iza sebe suprugu i dva sina.\nMiloje Živanović, rođen je 07. novembra 1962. u Valjevu. U svojim Velikim Crljenima je proveo detinjstvo gde je i završio osnovnu školu. Srednju školu je završio u Lazarevcu nakon čega je upisao Rudarsko-geološki fakultet Univerziteta u Beogradu gde je stekao zvanje diplomiranog rudarskog inženjera.\nRadni vek započinje u Rudarskom basenu „Kolubara“ kao diplomirani rudarski inženjer, a njegov radni vek se nekako i podudara sa početkom njegovog političkog angažmana jer je 1990. godine bio jedan od osnivača Socijalističke partije Srbije u Lazarevcu.\nVeć 1991. godine postaje predsednik opštinskog odbora Socijalističke partije Srbije u Lazarevcu na čijem čelu se nalazio do 1995. godine.\nIste godine postaje predsednik izvršnog odbora skupštine opštine Lazarevac gde ostaje do kraja 1996. godine.\nNakon toga imenovan je za zamenika direktora Direkcije za građevinsko zemljište, planiranje i izgradnju Lazarevca, gde ostaje do aprila 2001. godine.\nU jednom od najtežih perioda kako za Srbiju tako i za Socijalističku partiju Srbije, Miloje 1999. godine je izabran za sekretara opštinskog odbora Socijalističke partije Srbije u Lazarevcu.\nU periodu od 2012. do 2014. godine obavljao je funkciju direktora Kolubare Građevinar, a krajem 2014. godine izabran je za predsednika oštinskog odbora Socijalističke partije Srbije u Lazarevcu.\nNa Vidovdan 2016. godine imenovan je za zamenika predsednika Gradske opštine Lazarevac. Svakom sugrađaninu koji je želeo omogućio je prijem u svoju kancelariju, često je na ulici stajao i po nekoliko sati sa građanima, i sa istom energijom rešavao kako krupne opštinske probleme tako i probleme svakog pojedinca.\nNa mesto člana Veća Gradske opštine Lazarevac imenovan je 1. septembra 2020. godine.\nUradio je mnogo za ljude i grad. Neki od projekata koji su mu bili značajni su izgradnja Osnovne škole „Knez Lazar“, digitalizacija telefonije i uvođenje telefona u svako selo opštine Lazarevac. Podsticao je one najznačajnije oblasti za svakog građanina: zdravstvo, kulturu, prosvetu.\nBio je porodičan čovek, voleo je lov i pse, svoju karijeru je gradio na inovacijama u struci, bio je odbornik Skupštine Grada Beograda, odbornik Skupštine Gradske opštine Lazarevac, član nekoliko upravnih odbora, kao i nadzornog odbora Rudarskog basena „Kolubara“. Vodio je kulturno umetničko društvo, bio je organizator mnogih manifestacija i humanitarnih akcija, pomagao je Crkvu i podsticao mlade talente i natalitet.\nVerovao je u pravdu i poštenje, uvek je bio dosledan idejama socijalizma, po čemu će ga sigurno mnogi pamtiti. Na čelu socijalista u Lazarevcu bio je do poslednjeg dana svog života.


Evropski parlament traži uvođenje obveznica za oporavak | Restart Magazin\n18/04/2020 Urednik\tcovid-19, David Sasoli, EU, Evropski parlament, oporavak\nEvropski parlament je na vanrednom zasedanju usvojio predložene mere mobilizacije preko tri milijarde evra za pomoć EU zdravstvenim sistemima u borbi protiv COVID19.\nIstovremeno, Parlament se kroz usvojenu Rezoluciju zauzeo za to da se finansiranje evropskog oporavka od COVID19 realizuje kroz pojačani višegodišnji EU budžet, postojeće fondove, ali i kroz tzv evropske ”obveznice za oporavak”. Evropski parlament je velikom većinom glasova podržao mere koje je Evropska komisija prethodnih dana predložila kao deo paketa odgovora na krizu izazvanu pandemijom korna virusa u Evropi.\nUsvojena je inicijativa za preusmeravanje fondova kohezione politike, inicijativa za izdvajanje dodatnih 3,08 mlijarde evra za zdravstveni sektor, a podržano je dodatno finansiranje Evropskog centra za prevenciju i kontrolu bolesti. Pored podrške poziciji Evropske komisije da bi predstojeći sedmogodišnji budžet EU trebalo da bude ”osnova” za ekonomski oporavak Evrope nakon pandemije COVID19, Evropski parlament se snažno založio i za uvođenje sistema evropskih obveznica za oporavak.\nPredsednik Evropskog parlamenta David Sasoli konstatuje da je pitanje obveznica nešto što su mnogi tražili i što je u centru paženje kada je reč o pregovorima unutar EU o ekonomskom oporavku nakon pandemje.\n”Evropski parlament je rekao šta misli i velikom većinom podržao planove za obnovu evropske ekonomije. Namera nam je da se u tom cilju stimulišu i promovišu sva reaspoloživa sredstva uključujući i obveznice za oporavak”, kaže Sasoli. On navodi da će ovakav ”jasan stav” Evropskog parlamenta predstaviti na sledećem sastanku lidera EU27 zakazanom za 23. maj.\nPrethodno, lideri EU27 nisu mogli da se dogovore oko uvođenja zajediničkih obveznicao dnosno mehanizama zajedničke garancije za zaduživanje na evropskom nivou. Ovakav instrument za prevazilaženje posledica pandemije i opravak ekonomija tražila je grupa ”južnih zemlja” predvođenih Italijom, Francuskom i Šapnijom.\nSa druge strane, Holandija, Nemačka i Finska predvode tzv ”severnu grupu” zemalja koje insistiraju na principu da je svaka država prvenstveno odgovorna za svoje zaduživanje. Holandija je već tokom prvog razgovora lidera EU27 o merama oporavka stavila veto na ideju o evro-obveznicima ili korna- obveznicama.\nNakon što ni ministri finansija evrozone nisu uspeli da postignu dogovor o obveznicama za oporavak, Evropski parlament je više nego jasno stavio do znanja da je to put kojim Evropa treba da ide u oporavak, ali i budućnost. ”U pitanju je suživot svih nas i Juga i Sevra bez razlike. Mi želimo da izađemo iz krize kroz demokratiju i da poštujmo evropska pravila, ugovore i vrednosti”, zaključio je Sasoli. Rezolucije Evropskog parlamenta nisu pravno obavezujuće, ali imaju jak politički signal.\nLideri EU već su prošle godine nakon evropski izbora prekršili ”jasnu volju” Evropskog parlamenta tako što su zanemerili parlamentarni princip ”vodećih kandidata” prilikom imenovanja za čelne funkcije EU institucija.\n← Kada će američke države početi popuštanje mera ?\nSAD, NATO i Izrael znali za virus još 2019? →\nDjoković eliminisan sa turnira u Monte Karlu


Koncerti na Zidiću - SlovoPres\nKoncerti na Zidiću\nSlovoPres 12/07/2018 Koncerti na Zidiću2018-07-12T02:38:16+01:00 Vesti Nema komentara\nTokom leta na Platou Milana Mladenovića, popularnom Zidiću kraj Doma omladine Beograda, svake subote besplatan koncert od 20 časova\nKoncerti na Zidiću, koje Dom omladine Beograda već nekoliko sezona organizuje na Platou Milana Mladenovića, postali su nezaobilazna tačka susreta svih generacija u vrelim letnjim večerima.\nZidić ispred DOB subotom od 20 časova biće malo umetničko žarište na otvorenom, scena za muzičare svih žanrova koji će moći da pokažu šta sve umeju pred publikom – kako onima što su s namerom došli na koncert, tako i pred slučajnim prolaznicima. Svima se nudi jedinstveno muzičko putovanje u moguću budućnost naše muzičke scene.\nKoncerti na Zidiću ispred Doma omladine Beograda postali su institucija za sebe, mesto novih otkrića, odakle se pank, džez, metal, hip-hop, bluz i alternativni rok snažno i daleko čuju u samom srcu grada, mesto druženja i uživanja. Ovi koncerti predstavljaju priliku da se mladi bendovi promovišu.\nPlato ispred Doma omladine zove se po Milanu Mladenoviću, frontmenu Ekatarine Velike, muzičaru koji predstavlja jednu od najznačajnijih figura u našoj popularnoj muzici, osobi koja je umećem, integritetom i stavom inspirisala mlađe generacije. Neki od najvećih uspeha njegove grupe povezani su upravo s Domom omladine Beograda. Nema ničeg logičnijeg nego da se baš s ove lokacije nova energija i muzika usmere pravo u centar grada.\nKralj Čačka u DOB\nInter/akcija u Domu omladine\n« Beogradsko leto 2018.\nOd početnice do majstora »


Vlada: Utvrđen Prijedlog strategije za unapređenje prava manjina - Argumenti\nNaslovna Srpska Vlada: Utvrđen Prijedlog strategije za unapređenje prava manjina\nVlada: Utvrđen Prijedlog strategije za unapređenje prava manjina\nVlada Republike Srpske utvrdila je danas Prijedlog strategije za unapređivanje i zaštitu prava pripadnika nacionalnih manjina u Srpskoj za period 2020-2024. kako bi se realizacijom strateških i operativnih ciljeva, dodatno unaprijedila postojeća prava i položaj pripadnika nacionalnih manjina u različitim područjima.\nStrategija se donosi i radi uključivanja pripadnika nacionalnih manjina u procese kreiranja javnih politika, kao i uspostavljanje kvalitetnije i efikasnije saradnje sa Vladom, organima i institucijama Republike Srpske, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose s javnošću.\nNa sjednici je prihvaćena informacija o prijedlogu za sufinansiranje projekata Fonda za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost Srpske, te donesena odluka da se ovom Fondu sa 1.860.000 KM finansijski podrži, odnosno sufinansira niz projekata s ciljem zaštite i unapređenja životne sredine.\nNajveći dio sredstava, 390.000 KM biće usmjeren na kofinansiranje projekta unapređenja energetske efikasnosti u Srpskoj, koji realizuje Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju.\nPrema ovoj odluci, Fond za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost sufinansiraće aktivnosti na realizaciji tri projekta koje implementira Razvojni program UN.\nTo su aktivnosti na teritoriji Srpske u projektu „Povećanje investicija u zgrade sa niskom emisijom ugljenika u BiH“, za koje je odobreno 340.000 KM, za projekat „Pokretanje ekološkog finansiranja u svrhu nisko-karbonskog urbanog razvoja“ sa iznosom od 200.000 KM, te za implementaciju infrastukturnih mjera energetske efikasnosti bolnice u Trebinju – druga faza, za šta će biti izdvojeno 60.000 KM.\nPreostali dio sredstava iz ove odluke biće usmjeren na finansijsku podršku ili sufinansiranje projekata koji realizuju privredni subjekti i jedinice lokalne samouprave.\nSredstva na koje se odnosi ova odluka Fond će obezbijediti u skladu sa ranije odobrenim Planom rada i Finansijskim planom Fonda, za ovu godinu.\nVlada je donijela rješenje o davanju saglasnosti Republičkom sekretarijatu za raseljena lica i migracije za utrošak 505.000 KM.\nSaglasnost je data na utrošak 265.000 KM sa pozicija kapitalni grantovi za finansiranje povratka u Srpsku, 110.000 KM sa pozicije kapitalni grantovi za finansiranje povratka u Federaciju BiH, te transferi jedinicama lokalne samouprave za finansiranje povratka u Srpsku 130.000 KM.\nDonesena je i odluka o isplati sredstava nerazvijenim i izrazito nerazvijenim jedinicama lokalne samouprave u ukupnom iznosu od 500.000 KM.\nVlada: Ugovorene investicije od 519 miliona KM


Saobraćajni slalom Šarplaninskom ulicom na Telepu - biznis24.rs\nSlalom u saobraćaju je neizbežan ako se zadesite u delu Telepa. Test spretnosti za vozače, one iskusne, a posebno za one sa manje iskustva je kada Šarplaninskom ulicom dođu do ugla sa Izvidničkom.\nIzgradnja putne infrastrukture, intenzivne u Novom Sadu, ali i održavanje postojeće u neretkim slučajevima predstavlja problem brojnim učesnicima u saobraćaju, ali i građanima koji tu žive i ukazuju na te iste probleme, a u njih ubrajaju i odugovlačenje sa radovima nadležnih. Ekipa RTV-a posetila je jedno takvo mesto.\nPre mesec dana je Vodovod zamenio šaht, koji u početku nije bio adekvatno obezbeđen, a kao rezultat, zbog nepreglednosti raskrsnice zabeleženo je nekoliko nezgoda, uglavnom u noćnim satima. Sve nam ovo potvrđuje i na problem ukazuje Marija Nemet, koja, kao i njene komšije očekuje da se radovi završe, a to podrazumeva nekoliko lopata asfalta kako bi se šaht u potpunosti obezbedio.\nU Vodovodu su nam rekli, da u daljoj proceduri Uprava za građevinsko zemljište i investicije treba da izda nalog putarima kako bi se posao okončao.\n„Pet incidenata je bilo, ovo zadnje je bilo najteže kada je vozač naleteo verovatno nije video pošto se beton slabo vidi uveče, kao i asfalt, sve je letelo, a ulje je curilo 20 metara“, kaže Marija Nemet.\n[embedded content] U Šarplaninskoj ulici, veoma prometnoj, u kojoj se nalazi i škola „Jožef Atila“ ovo nije jedini problem. Na uglu sa Kotorskom nije dovoljno uočljiv znak stop, pošto prvenstvo prolaza imaju vozila koja dolaze iz te ulice i prema rečima komšija potreban je dodatan oprez, jer nepažnja i neprilagođena brzina mogu lako dovesti do saobraćajne nezgode.\ndelu · dođu · infrastrukture · intenzivne · iskusne · iskustva · izgradnja · Izvidničkom NOVI · kada · manje · neizbežan · neretkim · Novom · održavanje · posebno · postojeće · putne · Sadu · saobraćaju · Šarplaninskom · Slalom · slučajevima · spretnosti · Telepa · test · ugla · ulicom · vozače · zadesite\nPokloni zahvalnosti novosadskim umetnicima\nJapan planira proizvodnju “zelene” struje pomoću vodonika izv ...\nKako da POSLOVNA DOKUMENTACIJA bude uredna i uvek pri ruci?\nOni su HEROJI SRBIJE: 7.000 kesa smeća u najvećoj akciji čišć ...\nKlisanski Breg bez vode do 13 sati\nEY Indeks promena navika potrošača\nMEDIANA RISING FUTURE 2021: Za društvenu odgovornost i razvoj ist ...