Grad Novi Pazar - Dominacija Novopazaraca na Krosu RTS, gradonačelniku priznanje za podršku\nU čast najuspešnijih učesnika ovogodišnjeg, 28. po redu Krosa RTS- a, organizovan je prijem, čiji je domaćin gradonačelnik Nihat Biševac. Novi Pazar je osvojio sedam zlatnih medalja u mlađim kategorijama. U seniorskoj konkurenciji, neprikosnoveni Elzan Bibić je nosliac Velike nagrade Radio Beograda, Zlatnog znamenja i povelje "Dobrila Dobrić", dok je status apsolutnog pobednika u ženskoj konkurenciji pripao fantastičnoj Teodori Simović. Učesnike i organizatore Krosa RTS tradicionalno je ugostio gradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac, koji je dobitnik povelje u kategoriji posebne podrške ovom takmičenju.\nPrvi čovek Novog Pazara istakao je da članovi AK nisu ponos samo svog grada već i čitave Srbije, Balkana ali i atletskog sveta. „Pokazali su da naše dugogodišnje ulaganje u sportsku infrastrukturu ima smisla i daje rezultate. Atletski klub je rasadnik šampiona i talenata na koje smo ponosni i čestitam svim atletičarima koji su ovogodišnji dobitnici priznanja Krosa RTS-a“, kazao je graodnačelnik Biševac. Prijatelj Novog Pazara i tvorac Krosa RTS, Stevan Kovačević uvek je, " na ogromno lično zadovoljstvo" rado viđen gost u gradu atletike.\n„Trener Rifat Zilkić je tvorac šampiona, rekordera i reprezentativaca. Poneo je povelju "Dobrila Dobrić" i Zlatno znamenje kao najuspešniji trener u istoriji ovog takmičenja. Verujem da su ostvareni rezultati stimulans za Novopazarce da nastave ovako i da dalje stvaraju velika imena domaće i svetske atletike, istakao je Stevan Kovačević, osnivač Krosa .


Srbija: Deficit budžeta 8,3 odsto BDP-a u 2020. - Penzin\nDeficit budžeta Republike Srbije iznosio je 459,1 milijardu dinara u 2020. godini. To čini 8,3 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) države.\nKako se navodi u Izveštaju o makroekonomskim i fiskalnim podacima Ministarstva finansija, ostvareni rezultat je bolji od plana za 24 milijarde dinara, odnosno za 0,5 posto BDP-a.\nNa sajtu Ministarstva finansija objavljeno je da su ostvareni prihodi u iznosu od 1.257 milijardi dinara. Kada su izvršeni rashodi u pitanju, tokom 2020. godine ukupan iznos je 1.716 milijardi dinara.\nU decembru 2020. godine ostvaren je deficit od 84,3 milijarde dinara, navodi se u Saopštenju ministarstva.\nUplata poreza na dodatu vrednost (PDV) čini najveći deo poreskih prihoda – uplaćen je iznos od 49,5 milijardi dinara. Nakon PDV-a, najveći deo čini uplata akciza u iznosu od 30,8 milijardi.\nNeporeski prihodi poslednjeg meseca 2020. godine iznosili su 14,5 milijardi dinara. kada je u pitanju priliv donacija, njih je u u decembru bilo u iznosu od 1,3 milijarde dinara.\nRashodi su izvršeni u iznosu od 202,3 milijarde dinara, naovdi se u Saopštenju. Od toga, 26,3 milijarde dinara činili su troškovi za zaposlene. Transferi fondovima za penzijsko i invalidsko osiguranje (PIO), zdravstveno osiguranje (RFZO), za socijalno osiguranje vojnih osiguranika (SOVO) i za Nacionalnu službu za zapošljavanje (NSZ) iznosili su 22,4 milijarde dinara. Rashodi za kapitalne investicije iznosili su 49,6 milijarde, a za subvencije 28,3 milijarde dinara.\nU 2020. godini, na nivou opšte države, ostvaren je fiskalni deficit od 442,8 milijardi dinara. Primarni fiskalni deficit iznosio je 332,6 milijarde dinara.\nDeficit opšte države je u 2020. godini iznosio 8,0 odsto BDP-a. To je za 0,9 posto BDP-a, odnosno za 49,5 milijardi dinara, bolje od planiranog, navodi se u saopštenju Ministarstva finansija.\nTags:budžet Republike Srbijebudžetski deficitMinistarstvo finansijaprihodirashodiRepublika Srbija\n11.000 poziva liniji za psihosocijalnu pomoć tokom pandemije


Tehnika hidraulike st - radimo.rs\nTehnika hidraulike st\t290 pregleda\nPročitajte više o nastanku i razvoju preduzeća Tehnika Hidraulike st.\nTehnika Hidraulike st je preduzeće koje je osnovano 1992. godine u Trsteniku i počinje svoj rad koncentrišući se na remont hidrauličkih i pneumatskhih uređaja, mašinsku obradu i projektovanje različitih hidrauličnih sistema. Vremenom preduzeće počinje da opslužuje sve veći i veći deo tražišta, čime dolazi do potrebe uže specijalizacije i orijentisanosti na specifični segment hidraulike- hidrauličke dizalice i platforme, i ostala sredstva mehanizacije. Prateći razvoj tršišta i potrebe klijenata, Tehnika hidraulike st se 2002 godine premešta iz Trstenika u Beograd.\nHIAB – Švedski proizvođač kamionskih dizalica,\nMEILLER – Nemački proizvođač kipera.\nTHST se pozicionira visoko na tršištu, dobijajući epitete preduzeća visoke ekspertize, efeikasnosti i efektivnosti, oznake preduzeća od poverenja prepoznatljivog u sektoru hidraulike.\nUlica i broj Svetozara Radojcica 80g


mart, 2014 • Zavičajni muzej Pljevlja\nDr Mira RUŽIĆ – KOMINI (MUNICIPIUM S…) U SVETLU NOVIH ISTRAŽIVANJA\nArheološko nalazište Komini kod Pljevalja poznato je arheološko\nnalazište još tokom XIX veka. U radu je dat kratak istorijat istraživanja\nkoji nas podseća na velikane svetske i naše arheologije, istraživače ovog\nrimskog grada u zaleđu provincije Dalmacije. Prikazani su rezultati si-\nstematskih arheoloških iskopavanja nekropola I i II, obavljenih u periodu\nod 1964. do 1976. godine, ali i novi podaci dobijeni iskopavanjima loka-\nliteta I’pac) tokom 2007. i 2008. godine. Oni nam upotpunjuju sliku o gradu\nkoji je doživeo nagli procvat krajem II veka, vrveo od života tokom III veka,\na potom se sredinom IV veka ugasio. Misteriju njegovog nestanka donekle\nnam osvetljavaju iskopavanja obavljena 2009. godine u selu Otilovići. Tu\nje, pored ostataka antičke nekropole, otkrivena i ranohrišćanska crkva s\nmart 21, 2014 - Glasnik br.8-9 - Označen: Municipijum S, Municipium S, Antika, Arheološko nalazište Komini kod Pljevalja, dr Mira Ružić, Komini, nekropola I, Otilovići, ranohrišćanska crkva\n1 2 3 4 5 6 … 25 Sledeće »


Ostali sportovi - Drugi turnir Premijer lige u Pančevu, 23.novembra\nNakon odličnog starta na Prvom turniru Premijer lige i ostvarene tri pobede i zauzimanje pozicije lidera na tabeli seniorsku ekipu Karate kluba Dinamo narednog vikenda očekuju velika iskušenja. Drugi turnir Premijer karate lige Srbije biće održan u Hali sportova u Pančevu, u subotu 23.novembra (od 10 do 15h), a na programu su četiri kola. Ekipa Karate kluba Dinama će raditi tri meča, a jedno kolo je slobodna.\nVeć na startu u prvom meču očekuje ih mlada, ali odlična ekpa Kolosa iz Beograda sastavljena od nekoliko reprezentativaca. Potom je na redu derbi turnira kada se Dinamo sastaje sa Hajdukom iz Kule, najiskusnijom ekipom koja je pre dve godine bila šampion. U poslednjem meču Dinamo treba da se sastane sa prošlogodišnjim prvakom, beogradskim Partizanom. Stručni štab na čelu sa Predragom Stojadinovim čvrsto je rešen da ove godine, s obzirom na kvalitet sastava ekipe ne dozvoli nikakvo izneneđenje i da u Pančevu na domaćem terenu posle dosta godina, pred domaćom publikom po prvi put trijumfuje u ligaškom takmičenju i tako ostvari istorijski ekipni rezultat.\nDa su nadanja Dinama opravdana garant je kvalitet ekipe sastavljene od samih reprezentativaca. U subotu će na tatami izaći prva šestorka: Slobodan Bitević, Nikola Jovanović, Mladen Gordić, Miloš Jovanović, Danilo Lučić i najmlađi Stefan Lugić, a za preostalo jedno mesto u ekipi za nastup na ovom tirniru ravnopravno konkurišu: Nemanja Lugić, Negosav Uskoković, Branko Radonić, Dalibor Milutinović, Nebojša Sapskovski i Igor Milutinović.\nŠef stručnog štaba Predrag Stojadinov i treneri Ljubiša Milenković i Nenad Sokolović, odlično su pripremili ekipu i uz dobro postavljenu taktiku i raspoložene i motivisane takmičare Karate klub Dinamo se može se nadati tituli ekipnog šampiona Srbije.


Fudbaler Sportinga Bruno Tavareš je pištoljem upucan u grudi i hitno prebačen u bolnicu.\nKako navode portugalski mediji nije u pitanju napad, već nesreća! Naime, omladinskog reprezentativca je u nedelju prepodne slučajno upucao prijatelj. Njih dvojica su tom prilikom bili zajedno u automobilu, a pištolj je opalio samo od sebe.\nTavareš je odmah odvezen u bolnicu, gde su lekari posle intervencije ustanovili da je imao mnogo sreće, te da je brzom reakciju ostao u životu.\nMladi krilni napadač (18) je za sve mlađe selekcije Portugala odigrao 38 mečeva na kojima je postigao devet golova.\nPortugalski mediji javljaju da policija intezivno traga za čovekom koji je pucao na fudbalera i koji je pobegao sa lica mesta, dok Tavareša očekuju ozbiljne sankcije od Sportinga kada se oporavi.\nInače, Tavares igra za rezervni tim Sportinga (igrači do 23 godine starosti) za koji je ove sezone dao dva gola na šest mečeva – što ga je preporučilo da počne da trenira sa prvim timom.\nOmladinska fudbalska reprezentacija Portugala


Povjerenstvo donijelo zaključke o aferi “Respiratori”: Hitna smjena Solaka, FUCZ pripojiti FMUP-u - Ljubuški Informativno, kulturno, sportski portal - Ljubuški u srcu\nPovjerenstvo donijelo zaključke o aferi “Respiratori”: Hitna smjena Solaka, FUCZ pripojiti FMUP-u\nPovjerenstvo za sigurnost Zastupničkog doma Parlamenta FBiH donijelo 12 zaključaka u slučaju nabavke respiratora preko firme “Srebrena malina” Fikreta Hodžića.\nIzmeđu ostalih, Povjerenstvo u zaključcima navodi da je Federalna uprava civilne zaštite stvorila obligacijski odnos s FH Srebrena malina Fikreta Hodžića u trenutku kada su imali informaciju da spomenuto društvo nema dozvolu Agencije za promet medicinskim sredstvima.\nU jednom od zaključaka, Povjerenstvo smatra da se Federalna uprava civilne zaštite nije ponašala s pažnjom dobrog gospodarstvenika i stručnjaka kao sudionika obligacijskog odnosa u skladu sa Zakonom o obligacijskim odnosima.\nSmatraju da Federalna uprava civilne zaštite nije provjerila profesionalnu sposobnost Srebrene maline za sklapanje ugovora u vrijednosti od 10,5 milijuna KM za nabavku respiratora.\nNavode da je FUCZ propustio osigurati adekvatnu garanciju da će Srebrena malina ispoštivati ugovorne obveze.\nPovjerenstvo predlaže Parlamentu FBiH da traži od Vlade FBiH da hitno ispita mogućnost raskida ugovora koji je potpisan sa Srebrenom malinom.\nPredložili su da Parlamenta FBiH od Vlade zahtjeva razrješenje direktora FUCZ Fahrudina Solaka.\nPoslijednja izmjena danaPetak, 22 Svibanj 2020 14:02\nViše u ovoj kategoriji: « Hercegovci u vlastitom dvorištu proizvode ekološki uzgojenu hranu [video] Očekuju se brojni dolasci u BiH, postoji mogućnost ‘unosa’ zaraze »


I dalje traje RAT na internetu zbog ove pesme: Oglasili su se i profesori, a evo ŠTA PORUČUJE IZDAVAČ - Zena.rs\nCela Srbija priča o stihovima iz čitanke za drugi razred, a evo šta kaže jedan profesor iz Muzičke škole.\nVeć dva dana traje rat na društvenim mrežama zbog pesme iz čitanke za drugi razred osnovne škole. Pesmica se zove "Ja sam bio srećno dete", a rat na društvenim mrežama vodi se između dve struje - jedni misle da se ovakvim pesmama deca podstiču na rijaliti i nasilje, dok drugi u njoj vide apel deteta roditeljima da olabave sa vannastavnim aktivnostima i puste ga da bude dete.\n- Pesma Dragomira Đorđevića „Ja sam bio srećno dete“ predviđena je Pravilnikom o programu nastave i učenja za drugi razred osnovnog obrazovanja i vaspitanja. Sadržaj pesme se odnosi, pre svega, na opis odnosa između roditelja i dece. Učenici se dovode u poziciju da promišljaju određene aspekte ovog odnosa, poput pritiska roditeljske ambicije usmerene na dete koje ne želi da se bavi određenim aktivnostima, u pesmi oličenim u sviranju violine. Pretpostavljamo da je, pored književne vrednosti pesme i autora koji pripada kanonu dečje književnosti kod nas, upravo ovaj aspekt opredelio Ministarstvo prosvete da ovaj naslov uvrsti u izbor tekstova za drugi razred osnovne škole - rekli su za “Blic” iz Izdavačke kuće “Eduka”.


Odluka o naknadama za reklamiranje na javnim površinama čeka uputstvo | podunavlje.info\nSMEDEREVO, 22. maj 2019 – Predstavnici malih privrednika, vlasnika i zakupaca poslovnih prostora, smederevskog Opšteg udruženja preduzetnika i Gradske uprave sastali su se po drugi put da se dogovore šta će biti sa primenom Odluke o naknadama za korišćenje javnih površina za teritoriju grada Smedereva, koja je izazvala toliko bure proteklih dana. Za sada se njene odredbe ne sprovode, jer je postignuta saglasnost da prvo treba da bude urađeno i, za preduzetnike, vrlo važno – objavljeno uputstvo za njenu primenu u praksi. Predstavnici preduzetnika su izneli niz primedbi i sugestija, koje gradske službe treba da razmotre, tako da je sve još uvek na čekanju.\nViše nije u pitanju da li će smederevski preduzetnici i mali privrednici plaćati i kada se oglašavaju na sopstvenim radnjama i poslovnim prostorima, Odluka će, očigledno, ostati na snazi, ali neće početi da se primenjuje dok ne bude definisano pre svega šta su to javne površine na koje se odnosi, da bi se znalo za šta i koliko se plaća.\n– Insistiramo na tome kako se ne bi ostavio prostor inspektorima da po slobodnoj proceni određuju, mora da se zna šta se tačno i koliko naplaćuje. Uputstvo, čije donošenje se čeka,mora da bude jasno, da ne bude prostora za zabunu i „interpretacije“ onih koji će Odluku sprovoditi – kaže Ivan Savić, sekretar Opšteg udruženja preduzetnika.\nPrenosi i da su i na ovom sastanku tražili da se prostor za reklamiranje na koji se ne plaća naknada, a koji je sada predviđen na 0,25 metara poveća na metar kvadratni. I, ne manje važno, ako već ne može da se izbegne plaćanje,da ne bude selektivne primene Odluke. Jer, kada se definiše šta se i koliko naplaćuje, onda će morati svi podjednako to da trpe, da ne bude da se kola slome samo na leđima malih privatnika i preduzetnika.\n01/10/2020, 9:42 am


Carinici u automobilu pronašli nešto više od 30 kilograma heroina\nPočetak/Hronika/Carinici u automobilu pronašli nešto više od 30 kilograma heroina\nPetar Veljkovic30. januara 2020.\nNa graničnom prelazu Gradina carinici su u saradnji sa policijom, tokom večeri 29. januara 2020. godine, sprečili pokušaj krijumčarenja preko 30 kilograma heroina skrivenog u automobilu.\nKako poručuju iz Uprave carina droga je otkrivena na ulazu u zemlju, prilikom pregleda automobila „citroen C5“ kojim je upravljao 44-godišnji bugarski državljanin koji se iz Bugarske uputio ka Hrvatskoj gde navodno radi.\n„Čim je zaustavljen, carinik koji je prvi došao u dodir sa njim primetio je da je putnik vidno uznemiren, te da skoro drhti. Upravo zbog toga službenici na prelazu su automobil odmah uputili na pregled mobilnim carinskim skenerom, pa su uskoro na snimku primećene nepravilnosti koje ukazuju na to da se u vozilu nešto krije“, piše u saopštenju Uprave carina.\nNakon toga usledio je detaljan pregled tokom koga je potvrđeno da se iza zadnjeg branika nalazi specijalno napravljen bunker u kome se krije pozamašna količina heroina.\n„Droga je potom otkrivena i u bočnim stranicama prtljažnika, desnom pragu, ali i u tapacirungu haube, kao i u podu ispred zadnjih sedišta. Iz automobila izvađeno je 30 kilograma i 350 grama droge, koja je bila zapakovana u 57 paketa od po pola kilograma“, dodaju iz Uprave carina.\nGradina Heroin Uprava carina Zaplena


Tajni, prljavi rat\nРубрика: Свет Аутор: Преузето 596 пута прочитано Датум: 9.06.2007 Одштампај\nNa osnovu iznešenih tvrdnji, između 2003. i 2005. godine, CIA je upravljala tajnim zatvorima u Evropi u kojima su saslušavane i navodno mučene osobe osumnjičene za bavljenje terorizmom.\nPrema nezvaničnim rezultatima istrage Saveta Evrope, čiji bi zaključci trebalo da budu objavljeni , navodi se da su visoki funkcioneri rumunskih i poljskih službi bezbednosti, i pored demantija vlada dveju zemalja, pred Savetom Evrope potvrdili da su u Poljskoj i Rumuniji tajno držani neki od najvažnijih američkih zatvorenika uhvaćenih posle napada od 11. septembra.\nNi jedan od zatvorenika nije imao pristupa Crvenom krstu a mnogi među njima bili su podvrgavani, kako je to Džordž Buš objasnio, pojačanim merama saslušavanja od strane islednika CIA-e za šta inače kritičari ovakvog postupanja tvrde da je ravno mučenju.\nSavet Evrope je ustanovio i da je, posle napada od 11. septembra, NATO potpisao sporazum sa Sjedinjenim Američkim Državama na osnovu kojeg je civilnim avionima, koje je američka Centralna obaveštajna agencija koristila da pritvorenike prebacuje na saslušavanje u zemlje u kojima su navodno mogli da budu podvrgnuti mučenju, dozvoljeno da koriste vazdušni prostor članica alijanse.\nList “Gardijan” navodi da je imao uvida u izveštaj u kojem se, pored ostalog, iznose detalji o funkcionisanju zatvora i identitet pojedinih zatvorenika.\nPotvrđeno postojanje zatvora CIE u Evropi\nIstražitelj Saveta Evrope Dik Marti tvrdi da raspolaže dokazima koji potvrđuju da je američka obaveštajna agencija CIA upravljala tajnim zatvorima u Evropi, u kojima je držala i ispitivala osumnjičene za terorizam, posle napada na Njujork i Vašington 11. septembra 2001. godine.\nU novom izveštaju gospodina Martija navodi se da su tajni zatvori “zaista postojali, posebno u Poljskoj i Rumuniji”.\nU jednom od zatvora u Poljskoj ispitivan je, prema Diku Martiju, i Halid šeik Mohamed, koga CIA opisuje kao organizatora napada na Ameriku.\nCIA je, navodi Dik Marti, direktno upravljala zatvorima, dok je lokalno osoblje igralo samo sporednu ulogu.\nNajviši državni zvaničnici su, međutim, bili upoznati sa ilegalnim aktivnostima koje se odvijaju na njihovoj teritoriji, kaže se u izveštaju.\nPredsednik Buš je prošle godine priznao da su takvi zatvori postojali, ali nije naveo gde.\nPoljska i Rumunija više puta demantocvale postojanje tajnih zatvora na njihovoj teritoriji.\nPovodom cele priče o tajnim zatvorima po Evropi u koima su “legalno” mučena lica osumnjičena za terorizam, danas počinje suđenje u odsustvu grupi od dvadeset pet agenata CIA-e i jednom pukovniku američkog ratnog vazduhoplovstva.\nOvo je prvi proces te vrste a koji je proistekao iz sporne politike Vašingtona da se lica osumnjičena za terorizam ilegalno prebacuju na isleđivanje u zemlje u kojima mogu da budu podvrgnuta mučenju.\nOptuženima se na teret stavlja otmica imama Abu Omara, osumnjičenog za terorizam koji je otet na ulici u Milanu i potom avionom prebačen u Egipat. Tužioci tvrde da je Abu Omar, koji je u međuvremenu oslobođen, u Egiptu bio stavljen iza rešetaka i mučen.\nU izveštaju specijalne komisije Evropskog parlamenta za istraživanje tajnih aktivnosti CIA u Evropi piše da su vlasti 11 zemalja Evropske unije znale za postojanje tajnih zatvora CIA u Evropi.\nTih 11 zemalja su Velika Britanija, Poljska, Italija, Nemačka, Švedska, Austrija, Irska, Španija, Portugalija, Grčka i Kipar, navodi se u izveštaju u kojem su kritikovani i visoko rangirani funkcioneri EU, među kojima i visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana.\nMreža tajnih zatvora ključni je element u nekonvencionalnom ratu koji je CIA pokrenula protiv terorizma, a zavisi od saradnje stranih obaveštajnih službi, uz čuvanje u strogoj tajnosti čak i najosnovnijih informacija.\nCIA za ispitivanje osumnjičenih za terorizam koristi tajne lokacije u inostranstvu zbog toga što je u SAD zabranjeno da se zatvorenici drže u takvoj izolaciji. Navodi se da je tajni sistem zatvora smišljen odmah nakon septembarskih napada na Njujork i Vašington, 2001. godine, kada se pretpostavljalo da sledi još jedan napad.\n« « Претходне вести: Sve više mikroba otpornih na lekove\nНаредне вести: Dodik najavljuje gradnju 400 kilometara autoputeva kroz RS » »


AVIVOV IZBOR ZA NAJLEPŠU NOVOGODIŠNJU JELKU\nZRENJANIN – U subotu, 17. decembra, u Aviv Parku Zrenjanin održaće se, po drugi put, manifestacija humanitarnog karaktera pod nazivom “Avivov izbor za najlepšu novogodišnju jelku Zrenjanina”.\nProšlogodišnja akcija imala je veliki odziv u javnosti i tom prilikom sakupljeno je 250 paketića za decu bez roditeljskog staranja i za decu sa posebnim potrebama, koji su im uručeni preko Centra za socijalni rad.\nU subotu će predstavnici različitih institucija i kompanija iz Zrenjanina kititi jelke u Aviv Parku, svako će imati svoju jelku na raspolaganju da je ukrasi na svoj način, a one će do posle Nove godine ukrašavati Park. Svaka institucija i kompanija svojim učešćem u ovoj manifestaciji trebalo bi da se priključi i akciji prikupljanja novogodišnjih paketića za decu, koji će biti uručeni zrenjaninskom Centru za socijalni rad, odnosno deci bez roditeljskog staranja.\nPortal zrenjaninski.com, kao društveno odgovorna medijska kuća, i ove godine će učestvovati u ovoj humanitarnoj akciji i donirati paketiće. Osim toga, pripremili smo i brojna iznenađenja za naše čitaoce i posetioce Aviv Parka Zrenjanin koji nam se pridruže u subotu, 17. decembra, kod naše jelke.\nKićenje jelki počinje u 11 časova, a od 12 časova kreće i muzičko – zabavni program. Sve prisutne će obradovati i poseta Deda Mraza, koji će se družiti sa učesnicima, a i zabavljati ostale goste Parka. Najlepša jelka bira se u 14 časova, a odabraće je deca, koja će biti gosti tog dana u Avivu na ovoj manifestaciji.\nTagoviAviv Aviv Park Zrenjanin deca jelka Nova godina paketići zrenjaninski.com\nGUSLARI NAPUNILI VELIKU SALU KULTURNOG CENTRA


Brojevi telefona - Blic Online\nPROMENJENI BROJEVI Novi telefoni Hitne u Obrenovcu\nHitna služba Doma zdravlja Obrenovac ima nove brojeve telefona.\nNovi brojevi telefona u GSP\nNakon teksta u našim novinama, o telefonima gradskih preduzeća na koje vam se niko ne javlja, iz Službe za medijski nastup GSP-a rekli su da je broj, naveden i na zvaničnom sajtu grada, odavno nevažeći.\nSankcije zbog zloupotrebe brojeva za pozive ugroženih građana\nMUP Srbije saopštio je da je, zbog velikog broja zlonamernih poziva na brojeve telefona koji su opredeljeni za pozive građana u vezi sa poplavama koje su pogodile Republiku Srbiju i javno objavljeni, uvedena bezuslovna identifikacija i registrovanje dolaznih poziva.\nBroj telefona za zavejane\nGrađani koji su zavejanu na putevima u Srbiji mogu se obratiti za pomoć.\nDodatni brojevi telefona „Gradskog stambenog”\nZbog tehničkih problema, većina telefona JP „Gradsko stambeno” od juče je u kvaru, uključujući i brojeve Službe hitnih intervencija. Prema informacijama iz Telekoma Srbije, ekipe su na terenu i rade na otklanjanju kvara.\nOtvorene telefonske linije Komunalne policije\nOperativni centar Komunalne policije počeo je danas sa radom, tako da građani imaju priliku da putem telefona prijave komunalne prekršaje.


Cvijanović - Homan: Što prije formirati vlast na nivou BiH\nFoto: Srna | Cvijanović - Homan: Što prije formirati vlast na nivou BiH\nSrna 20.02.2019 13:36\nBANJALUKA - Predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović i ambasador Njemačke u BiH Kristijana Homan ocijenile su danas u Banjaluci da je važno nastaviti reformske procese radi unapređenja i stvaranja što boljeg ekonomskog ambijenta, te izrazile očekivanje da će što prije biti formirane vlasti na svim nivoima u BiH.\nCvijanovićeva je rekla da su institucije Srpske opredijeljenje za nastavak evropskog puta, uz puno uvažavanje ustavnih nadležnosti svih nivoa vlasti u BiH i Dejtonskog mirovnog sporazuma, te istakla značaj poštivanja pravila usaglašenog mehanizma koordinacije, saopšteno je iz kabineta predsjednika Republike.\nGovoreći o izvršavanju obaveza u procesu pridruživanja EU, Cvijanovićeva je upoznala Homanovu o tome da je Republika Srpska prva verifikovala prevedene objedinjene odgovore na dodatna pitanja iz Upitnika Evropske komisije.\nCvijanovićeva je istakla da ekonomske teme ostaju prioritet u radu institucija Srpske, sa naglaskom na strateški pristup u stvaranju okvira za sprovođenje razvojnih programa i privlačenje domaćih i stranih investicija, te poboljšanje životnog standarda.\nTokom razgovora konstatovano je da je saradnja Republike Srpske i NJemačke dobra, uz uvjerenje da će biti nastavljena.\nPredstavnici BH bloka održali sastanak, DF se nije odazvao\nČubrilović sa deputatom ruske Državne dume o unapređenju saradnje


Završen OSA Road Show 2013 – UniDocs\n+381 (0)11 3290 362\nZavršen OSA Road Show 2013\nOSA Road Show 2013 koji organizuje kompanija OSA Računarski inženjering je uspešno završen, tokom kog su predstavljeni najaktuelniji proizvodi kompanije. Prezentacije su održane u prostorijama Privredne komore Beograda, kao i regionalnih privrednih komora Niša, Novog Sada i Kragujevca.\nCilj ovogodišnjeg Road Show 2013 događaja bio je da se iskustvo stečeno tokom 24 godine poslovanja kompanije OSA Računarski inženjering podeli sa predstavnicima drugih kompanija i da se podstakne diskusija o aktuelnim temama između tih kompanija.\nPrezentacije su ove godine bile bazirane na sledećim temama:\nKako unaprediti vaše poslovanje? - UniDocs Business Box ERP+DMS rešenje\nNajbolja rešenja za štampu širokog formata u CAD, GIS i Photo okruženju - Canon i Océ aktuelna rešenja\nRad u cloud okruženju i projektovanje u mašinstvu - Autodesk Cloud i MFG rešenja\nProdajni tim UniDocs sektora predstavio je sistem UniDocs Business Box, za unapređenje poslovanja koji je baziran na moćnoj UniDocs platformi. Ovaj softver je jedinstven na našem tržištu jer postojećim DMS mogućnostima (sistem za upravljanje dokumentima) dodaje i ERP funkcionalnost u okviru jednog paketa. Pored predstavljanja ključnih funkcionalnosti i demonstracije rada softvera, predstavljena je i trenutna promotivna akcija kompanije OSA Računarski inženjering koja traje do 1. decembra, u okviru koje UniDocs Business Box licence možete dobiti za samo 1 dinar. Za više informacija o ovoj akciji posetite ovaj link.\nSektor hardvera kompanije OSA, predstavio je najbolja rešenja kompanija Canon i Océ za profesionalnu štampu i skeniranje širokog formata u CAD, GIS i Photo okruženju. Svi u česnici skupa obavešteni su o specijalnim uslovima kupovine za pojedine predstavljene modele o čemu se možete informisati putem telefona kompanije OSA - 011/3290-362.\nProjektovanje u mašinstvu uz pomoć Autodesk MFG (Manufacturing) rešenja je prezentovan od strane Autodesk prodajnog tima. Pored toga, reči je bilo i o Autodesk Cloud servisima koji umnogome ubrzavaju i olakšavaju rad i deljenje informacija na projektima na kojima sarađuje veliki broj stručnjaka.\nUkoliko želite da nas kontaktirate, molimo vas da posetite našu kontakt stranu.Odgovorićemo vam u najkraćem mogućem roku.


Kosovo: Flags are placed in front of the products in markets in Pristina\nAgim Šahini iz Alijanse kosovskih preduzeća kaže da je taksa imala pozitivne efekte, a negativne samo po Srbiju.\nTekst: Luljeta Krasniqi – Veseli, Pripremila A.Z.\nOd kako je Kosovo uvelo Srbiji i Bosni i Hercegovini taksu od 100 odsto, srpski proizvodi zamijenjeni su proizvodima iz Makedonije, Albanije, ali onim kosovskim. Ova odluka proizvela je i pozitivne i negativne efekte po kosovsko tržište.\nNa osnovu zvaničnih informacija Carine Kosova, Kosovo je dnevno uvozilo iz Srbije robu u vrijednosti od oko 1,2 miliona eura, a od novembra, od kada je odluka o taksi stupila na snagu, pa do sada ukupan iznos uvoza iz Srbije je oko 600.000 eura.\n"Ranije je dnevno iz Srbije i BiH na Kosovo ulazilo od 120 do 140 šlepera, a danas ih je skoro nula", kaže Adriatik Staviljeci, portparol Carine Kosova.\nOn ipak dodaje da ova taksa nije uticala na pad prihoda Carine Kosova, jer je taj uvoz zamijenjen uvozom proizvoda iz Albanije i Makedonije.\n"Počela je zamjena uvoza iz drugih država koji je u porastu, kao što su Albanija i Makedonija. Uvoz iz Albanije je povećan za 40 odsto u poređenju sa prošlom godinom, a iz Makedonije za 10 odsto", dodao je on.\nMeđutim, na Kosovu je uočen porast potrošnje domaćih proizvoda. Na osnovu istraživanja predstavnika kosovskih proizvođača, ova taksa pozitivno je uticala na kosovsku proizvodnju.\n"Domaća proizvodnja povećana je za 20 odsto, a time je za 15 odsto povećan i broj novih radnih mjesta. Pored toga, kod građana je podignuta svijest o kupovini domaćih proizvoda. Preko 25 odsto proizvoda koji su se uvozili iz Srbije zamijenjeni su domaćim proizvodima", izjavio je Šahini za RSE.\n"Nakon takse koja je bila neophodna uočen je porast potrošnje domaćih proizvoda. U našem slučaju, produžili smo radno vrijeme, radimo u tri smjene i tokom vikenda. Rast proizvodnje je takođe uticao na povećanje broja radnika u kompaniji", kaže Kosumi.\nAli, ukoliko se uzmu u obzir podaci potrošnje koje je objavila Kosovska agencija za statistiku, uočeno je da je taksa uticala i na porast cijena na Kosovu kada su u pitanju hljeb, žitarice, mleko, sir, jaja, povrće i dr.\nAgim Šahini navodi da je poskupljenja bilo, ali ne više od 1 odsto.\nVlada Kosova uvela je 21. novembra nove carine od 100 odsto na proizvode iz Srbije i Bosne i Hercegovine u cilju, kako se navodi, jačanja domaće proizvodnje, ekonomije i kosovske državnosti.\nUkidanje ove odluke traže i SAD i Evropska unija.\nPredsjednik Kosova Hašim Tači tvrdi da je u ovom slučaju stav SAD važniji od "bilo kog momentalnog interesa".


Nacionalno tržište roba i usluga Srbije - Regionalna tržišta\nRegionalna tržišta roba i usluga\nSve robe i usluge koje smo prezentovali na portalu Nacionalnog tržišta roba i usluga Srbije smo podelili na regione i nalaze se razvrstani i pojedinačno za svaki od regiona, a prema sedištu privrednog subjekta.\nCilj nam je da kontinuirano, za minimalno utrošeno vreme utvrdimo proizvodne kapacitete, količinu, kvalitet i kontinuitet proizvodnje u svakom od posmatranih regiona.\nOvim dajemo svoj doprinos povećanju konkurentnosti naše privrede i uvećanju mogućnosti zajedničkog nastupa naših preduzeća u regionu.\nRegionu, kao takvom, omogućavamo i samostalno povezivanje sa privrednim organizacijama u regionu, širom zemlje ali i sveta.\nU okviru konkretnog regiona omogućavamo nadgradnju alata iz ovoga Programa kroz neposredno učešće samog regiona, omogućavamo usmeravanje kvaliteta proizvodnje i usluga privrednika sa posmatrane teritorije a u skladu sa zahtevom samog regiona u kojim pravcima i kojim regionima se želi razvoj u proizvodnji odgovarajućih roba i pružanju odgovarajućih usluga, sve u potrazi odgovarajućih projekata pogodnih za razvoj.\nVeoma važan segment Regionalnog tržišta roba i usluga, kojem smo posvetili ne malu pažnuju, je plasman roba i usluga individualnih poljoprivrednih proizvodača, zanatlija i uslužnih delatnosti svih oblika.\nPreko Regionalnog tržišta roba i usluga, svaki poljoprivrednik može da objavi svoje tržišne viškove što trgovinskim preduzećima daje mogućnost da prikupe viškove svojih proizvoda u regionu, time značajno smanjue transportne troškove, stvore mogućnost prerađivačkoj proizvodnji i prezentuju tržišne viškove svakog regiona.\nPoljoprivredniku omogućavamo da telefonskim pozivom ili e-mail - om dostave podatke o svojim viškovima koje ćemo objaviti na našem portalu, locirajući ih u odgovarajući region sedišta poljoprivrednika, sa potpunim podacima o njegovoj adresi i kontakt podacima.\nNa Regionalnom tržištu roba i usluga omogućavamo usmeravanje poljoprivredne proizvodnje sa ciljem da se prerade i finalizuju proizvode, određenim projektima u kojima tačno definišemo vrstu i obim ulaganja, potrebne kapacitete, način finansiranja, mogućnosti navodnjavanja zemljišta i drugo.\nPoljoprivrednici mogu da nam zatraže izmenu i dopunu podataka, da nam dostave mišljenje za određene projekte za koje su zainteresovani, a mi ćemo, u domenu svojih mogućnosti, za najkraće vreme, dostaviti odgovore sa neophodnim usmerenjima.


Nova naknada za gorivo je samo prva u nizu novih nameta za autoput\nNalazite se ovdje:Početna»Javne finansije»Nova naknada za gorivo je samo prva u nizu novih nameta za autoput\nJavne finansije, Saopštenja za medije 17/04/2015\nKrajnje je neodgovorno i licemjerno uvoditi građanima nove namete zbog realizacije projekta autoputa, a da su istovremeno kineski partnera i domaće kompanije koje će biti angažovane na ovom projektu oslobođene plaćanja poreza, carina i ostalih dažbina, pa će građani po ko zna koji put popunjavati rupe u državnoj kasi kako bi se privilegovane kompanije bogatile na njihov račun.\nVlada je juče donijela Uredbu o načinu obrazovanja maksimalnih maloprodajnih cijena naftnih defivata kojom je utvrđena naknada od 7 centi po litru, što će se koristiti za otplatu kredita za izgradnju autoputa Bar-Boljare, ali i finansiranje reprezentativnog sporta. Očekivani prihodi su oko devet miliona eura na godišnjem nivou.\nOvakva odluka Vlade je očigledno samo jedan u nizu nameta koji će u narednom periodu biti uvedeni građanima u projektu za koji je već sada poznato da nas u startu košta više za preko 150 miliona eura, a da njegova gradnja nije ni počela. MANS je na ovo upozoravao javnost, a naročito poslanike u crnogroskom parlamentu, ali nažalost ugovor za autoput je uprkos tome izglasan.\nIako su sve relevantne ekonomske studije o izgradnji autoputa pokazale da to nije finansijski isplativ projekat, već da je bolje graditi brze autoceste, Vlada je sa kineskom Exim bankom zaključila kredit u iznosu od oko 950 miliona američkih dolara. Zbog jačanja dolara u odnosu na euro do ovog trenutka kredit je skuplji preko 150 miliona eura, a da gradnja ugovorene dionice autoputa nije ni počela.\nMANS je više puta ukazivao na štetnost zaključenja ugovora u američkim dolarima, umjesto u eurima kao zvaničnoj valuti u zemlji, ali i na to što je ugovor o izgradnji zaključen na bazi idejnog, a ne glavnog projekta, što bi ukupne troškove gradnje takođe moglo da poveća za desetine miliona eura.\nŽurba Vlade da već na početku uvede dodatni namet za gorivo očigledno pokazuje da ona već sada mora da „pegla“ svoju štetnu odluku da gradi autoput, a ne brze ceste, što će građani godinama osjećati na svojim leđima. Naime, oni su već sada „primorani“ da otplaćuju kredit i prije nego je počela gradnja autoputa, a zatim će ga otplaćivati kroz plaćanje posebne takse za njegovo korišćenje, koja sigurno neće biti zanemarljiva.\nI pored oštrog protivljenja znatnog dijela domaće javnosti, posebno stručne, da ne treba graditi autoput, kao i upozorenja međunarodne zajednice da realizacijom ovog projekta može dovesti u pitanje svoju finansijsku održivost, izgleda da su Vladi bili bitniji interesi povezanih privilegovanih kompanija koji će dobro zaraditi od ovog posla, dok će građani godinama stezati kaiš.\nKada se ima u vidu da je ovo samo dionica autoputa, odnosno njegov središnji dio, te da treba sagraditi još dvije nove dionice, više je nego opravdan strah da je ovo samo prvi namet u nizu novih koje će Vlada u narednim mjesecima i godinama uvoditi građanima kako bi finansirala projekat koji može ozbiljno ugroziti ukupnu održivost javnih finansija zemlje.\nAutoput Gorivo Porez Vlada Crne Gore\nSlijedeći članak Uredba o gorivu je neustavna, Đukanovićevo objašnjenje sramno


Novi britanski soj čini 17,8 odsto svih slučajeva u Italiji\nTanjug 12. februara 2021. 16:52\nRIM – Veoma zarazna varijanta virusa kovid-19, koja je prvi put pronađena u Britaniji, čini oko 17,8 odsto svih novih infekcija u Italiji, a stopa zaraze raste u mnogim delovima zemlje, saopštilo je danas Ministarstvo zdravlja.\nProcenjeni “R” broj reprodukcije kovid-19 porastao je na 0,95 sa 0,84 pre nedelju dana, saopštilo je ministarstvo zdravlja, dok su zvaničnici upozoravali da će nova ograničenja verovatno biti objavljena kasnije tokom dana za brojne regione, prenosi Rojters.\nBritanski naučnici rekli su da je varijanta, koja je prvi put identifikovana u jugoistočnoj Engleskoj krajem prošle godine, do 70 odsto zaraznija od ostalih varijanti, a rizik od smrtnosti oko 30 odsto veći.\n„Verovatno je predodređeno da postane preovlađujuća (u Italiji) u narednim mesecima,“ saopštio je danas italijanski Nacionalni institut za zdravlje.\nItalija je registrovala 92.729 smrtnih slučajeva povezanih sa kovid-19 od njegovog izbijanja u februaru prošle godine, po čemu je druga u Evropi nakon Britanije i sedma u svetu. Zemlja je do danas prijavila 2,68 miliona slučajeva.


Junajted medija novi vlasnik Danasa\nMedijska kompanija Junajted medija (United Media) saopštila je da je postala novi vlasnik dnevnog lista i portala Danas.\n“Nakon odobrenja nadležnih regulatornih tela, kompaniji je odobreno preuzimanje Danasa, dnevnih novina koje izlaze od 1997. godine. To je prvo štampano izdanje iz Srbije koje će se naći u portfoliu kompanije Junajted medija, u okviru koje posluje 45 televizija od čega pet sa nacionalnom frekvencijom, 15 portala, kao i magazini i radio stanice”, navela je kompanija u saopštenju 5. marta.\nIzvršna direktorka Junajted medija Aleksandra Subotić rekla je da list Danas duže od dve decenije u Srbiji odoleva svim pritiscima i da je “primer kontinuiranog profesionalnog i nezavisnog novinarstva”.\n“U teškim i izazovnim vremenima kao što je to danas slučaj, istinito i pravovremeno informisanje građana je od ključne važnosti a to je osnovni motiv kojim se vode svi naši mediji. Danas će i dalje biti ono na šta su građani navikli – list u kojem mogu pročitati najvažnije vesti, list koji pokreće teme, postavlja pitanja, analizira situaciju, otvara prostor za civilizovan dijalog, medij koji poštuje najviše standarde profesije i ne podleže senzacionalizmu”, navela je ona.\nDodala je da će kao novi vlasnik nastaviti da neguju te vrednosti i razvijaju kako štampano izdanje, tako i sajt Danasa, ali će se truditi i da omoguće da “tako kvalitetan sadržaj” dođe do što šire čitalačke publike.\nKompanija Junajted medija, čije sedište je u Luksemburgu, godinama posluje u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Hrvatskoj a nedavno se proširila na teritoriju Bugarske.\nUkupno zapošljava 2.600 ljudi.\nU okviru kompanije u Srbiji posluju televizija i portal N1, televizija Nova S, portal nova.rs, Sport Klub, Grand produkcija, dečije televizije Pikaboo i Vavoom, muzički kanal IÐ, Cinemania, Lov i ribolov i naučna televizija Brainz.\nJunajted medija je medijski ogranak Junajted grupe sa sedištem u Holandiji koja je od marta 2019. u većinskom vlasništvu BC Partners, jedne od najvećih investicionih kompanija u svetu.


Faktor | Zilha Ademaj: Ja ostavku podnositi neću\nZilha Ademaj: Ja ostavku podnositi neću\n17.09.2018. / 18:15\nMogu otići sa funkcije samo da budem razriješena dužnosti na isti način kako sam i imenovana, izjavila novinarima ministrica Ademaj\nMinistrica zdravstva Kantona Sarajevo Zilha Ademaj na današnjoj konferenciji za medije na upit novinara komentarisala je saopćenje direktorice KCUS-a Sebije Izetbegović.\n- I dalje smatram da Sebija Izetbegović ima utjecaj na poslovanje Zavoda zdravstvenog osiguranja KS, a to što je u saopćenju za javnost tražila moju ostavku - ja ostavku podnositi neću, osim u slučajevima da budem razriješena dužnosti na isti način kako sam i imenovana – izjavila je ministrica Ademaj.\nKomentarisala je i navode Sebije Izetbegović da je "Ademaj dodatno iz budžeta za JU Apoteke Sarajevo čiji je direktor kao i ona SBB kadar, namakla 2.000.000 KM za ovu godinu, dok je prošle godine za isti broj apoteka taj iznos bio 580.000 KM".\n-Što se tiče JU Apoteka Sarajevo, one su bile značajno oštećene u prethodnim godinama, jer im se nisu isplaćivala sredstva po osnovu rada dežurnih apoteka. Apoteke Sarajevo nisu postale dežurne jer su željele da rade noću, nego zato što im je također nametnuta takva odluka da u svakoj općini mora biti dežurna po jedna apoteka, a za to je potrebno po pet timova. S obzirom na to da se odredbe kolektivnog ugovora primjenjuju i na farmaceutsku djelatnost, odnosno na JU Apoteke Sarajevo, ta razlika sredstava koja je u finansijskom planu za prošlu godinu predviđena prema apotekama je preračunata upravo po odredbama kolektivnog ugovora. Nije ništa urađeno što nije trebalo da se uradi. One su bile oštećene, a nisam sigurna i da sa ovim sredstvima mogu u cjelosti ispoštovati odredbe kolektivnog ugovora – izjavila je Ademaj.\nPodsjećamo, Ademaj je na prošloj konferenciji za medije izjavila kako je ključ rješenja svih problema u zdravstvu u rukama Sebije Izetbegović, na što je ubrzo uslijedila i oštra reakcija direktorice KCUS-a, koju možete pročitati ovdje.\nZilha AdemajSebija Izetbegovićostavka\nKCUS: Klinika za bolesti srca, krvnih žila i reumatizma dobila najsavremeniji intenzivni odjel


Drevni kosmički kalendar sa preko 1000 petroglifa pronađen u Arizoni – Svet tajni – Vaš putokaz ka istini\nDecember 1, 2019 December 1, 2019 svettajni\tamerika, ariozona, dolina verde, petroglifi, sinagua\nViše od 1.000 petroglifa su najverovatnije stvoreni od strane drevnih ljudi kao način da se “prati vreme” koristeći Sunce, kažu stručnjaci.\nPrema Arizonskom dnevnom Suncu, oko 1000 zapetljanih petroglifa je urezano u reku pre više od 900 godina od strane ljudi iz kulture Sinagua.\nSinagua je naseljavala region između sedmog i petnaestog veka, a bavila se uzgajanjem kukuruza, pamuka, tikvice i pasulja. Više od hiljadu simbola ugravirano je u dalekoj prošlosti na crvenim stenama istorijskog lokaliteta.\nNa prvi pogled, ovi simboli se mogu činiti gotovo nemogućim za dešifrovanjem jer je svaki simbol ugraviran jedan pored drugog. Međutim, ono što stručnjaci nisu znali jeste da im je bila potrebna pomoć Sunca.\nKada je Sunce na pravom mestu, svaki simbol govori drugačiju priču. Eksperti veruju da su crvene stene u dolini Verde u Arizoni mogle da se koriste od strane drevnih kultura kao kalendar, ili čak kao uređaj koji im je pomogao da prate vreme koristeći Sunce.\n“To je vremeplov za Bogove. Oni su prenosili poruke kada je pravo vreme za ceremoniju”, rekao je Scott Nevth, oficir Arheološkog društva Arizona, koji prati kamenu umetnost širom regiona.\nSimboli ugravirani u kamenu bili su izrezbareni kako bi označili prolazne sezone i početak važnih poljoprivrednih perioda, koristeći samo položaj Sunca.\nIstraživači su otkrili da su početkom leta, i najdužeg dana u godini, dve specifične kukice iz Arizonine doline Verde bacale senku na biljku kukuruza.\nŠest meseci kasnije, Sunce umesto toga sija kroz prostor između. Prema BBC-u, ovaj drevni kalendar je ostao neprimećen vekovima, dok ga volonteri nisu otkrili na tom mestu 2005. godine.\nImage by awakentravels on Pixabay\nIstraživači su otkrili da će Sunce promeniti položaj na nebu, da će osvetliti i baciti senke na funkcije uklesane u tačku, usklađujući se sa specifičnim slikama koje su imale poljoprivredno i ceremonijalno značenje.\nNeki od petroglifa ističu solsticije, ekvinocije i druge važne astronomske događaje tokom godine. Kenneth Zoll, izvršni direktor Arheološkog centra i muzeja u dolini Verde, izjavio je u intervjuu za BBC:\n“To je bio način da se prati vreme.”\nMeđutim, stručnjaci napominju da kalendar koji su stvorili ljudi iz Sinagua nije jedini tamo.\nMnogi drugi kalendari postoje u dolini Verde, koji su možda stanovnici regiona koristili za praćenje vremena i važnih astronomskih događaja.\nOvi kalendari i simboli su možda bili rad drevnih putnika, koji su podučavali lokalna plemena na drugim obližnjim lokacijama kako da prate Sunce, prenosi BBC.\nMeđutim, stručnjaci navode da više informacija o ovom lokalitetu i regionu ostaje obavijeno tajnom.\nU svojim pohodima, neprijatelju je davao priliku da se priključi njegovoj vojsci, ali nije prezao da učini i najokrutnije zločine protiv onih koji su mu se suprotstavljali. #svettajni #džingiskan #mongolija\nA post shared by Svet tajni (@svettajni) on Aug 27, 2019 at 3:32am PDT


Odnosi NATO-a sa Crnom Gorom\nLast updated 27-Mar-2009 11:46\nCrna Gora je jedna od najmlađih članica Partnerstva za mir koja je pristupila 2006. Unutar tog okvira NATO i Crna Gora razvijaju saradnju sa fokusom na demokratskim, institucionalnim i odbrambenim reformama, kao i praktičnu saradnju u drugim oblastima. Crna Gora je sa NATO-om ugovorila svoj prvi Individualni program partnerstva (IPP) januara 2008, koji postavlja temelje programa saradnje između ove države i NATO-a. Crna Gora trenutno razvija Individualni partnerski akcioni plan (IPAP), kako bi produbila postojeću saradnju sa NATO-om. U aprilu 2008, Crnoj Gori je upućen poziv da otpočne Intenzivni dijalog sa NATO-om u odnosu na njene aspiracije za članstvo i povezane reformame.\nCrna Gora je izašla iz državne zajednice sa Srbijom i proglasila nezavisnost juna 2006. Ona teži da se približi evroatlantskim standardima i institucijama, sa konačnim ciljem pridruživanja alijansi. Kao sa svim zemljama partnerima NATO-a, stepen saradnje u krajnjoj mjeri zavisi od želje Crne Gore da slijedi demokratske, institucionalne i odbrambene procese reformi.\nKako saradnja funkcioniše u praksi?\nNakon dobijanja nezavisnosti, Crna Gora sprovodi sveobuhvatan program strukturnih i institucionalnih reformi. Dostupni instrumenti unutar Partnerstva za mir (PzM) mogu značajno pomoći u ovom procesu, pa je ova država nedavno razvila svoj prvi Individualni program partnerstva (IPP). Oblasti saradnje, planovi reformi i procesi političkog dijaloga biće izloženi u ovom dokumentu, koji je sastavljen u saradnji sa NATO-om za dvogodišnji period.\nMCrna Gora je saveznicima dostavila Prezentacioni dokument aprila 2007. U dokumentu se navode moguće oblasti saradnje koje ulaze u prvi Individualni program partnerstva (IPP) ove države. Ključne oblasti će vjerovatno obuhvatati institucionalni razvoj i reformu oružanih snaga, odbrambenu politiku i strategiju, demokratsku kontrolu oružanih snaga, obrazovanje i obučavanje civilnog i vojnog kadra, uključujući kurseve stranih jezika, rukovanje zalihama otpadnog oružja i municije i aktivnosti u upravljanju krizama.\nCrna Gora radi na uspostavljanju diplomatske misije u štabu NATO-a, kao i na uspostavljanju kancelarije za vezu u Vrhovnom štabu savezničkih snaga u Evropi (Supreme Headquarters Allied Powers Europe - SHAPE). Ova zemlja takođe radi na primjeni sporazuma o razmjeni povjerljivih informacija sa saveznicima.\nCrna Gora teži uneprijeđenju bezbjednosne saradnje u okviru Partnerstva za mir. Učestvovanje u zajedničkom planiranju, obuci i vojnim vježbama biće značajan element saradnje u okviru Partnerstva za mir. Crna Gora teži pridruživanju NATO saveznicima u budućim humanitarnim i mirovnim operacijama.\nU znak podrške naporima NATO-a u opremanju i obučavanju Avganistanske narodne armije Crna Gora je ponudila donaciju koja obuhvata 1600 komada oružja i municije.\nReforma sektora odbrane i bezbjednosti\nReforme sektora odbrane i bezbjednosti biće ključni elementi saradnje. Alijansa kao cjelina i pojedinačni saveznici posjeduju zavidnu ekspertizu koju država može da koristi u ovoj oblasti. Ključni prioritet je saradnja na uspostavljanju potpune demokratske kontrole nad oružanim snagama. Saveznici takođe podržavaju šire demokratske, institucionalne i pravosudne reformske procese koji se sprovode u Crnoj Gori.\nCrna Gora teži da uz pomoć saveznika sprovede detaljnu analizu pregleda odbrane koja će utvrditi putokaze za razvoj Strateškog pregleda odbrane i plana za dugoročni razvoj svoje vojske. Ova dokumenta će udariti temelj korjenitoj reformi odbrambenog sistema države. Crna Gora se pridružila Procesu planiranja i revizije Partnerstva za mir (PARP) zarad razvijanja snaga koje će biti potpuno osposobljene za sprovođenje mirovnih i humanitarnih operacija sa NATO-om i partnerskim snagama.\nNATO saveznici su podržali projekat Povjerenički fond NATO i Partnerstva za mir i u Srbiji i u Crnoj Gori za uklanjanje nagaznih mina. Suvišno i zastarelo naoružanje i municija ostaju značajan problem za obije zemlje, u smislu bezbjednosti i ekoloških briga.\nPlaniranje za slučaj civilnih vanrednih stanja\nU saradnji sa Evroatlantskim koordinacionim centrom za reagovanje na katastrofe (EADRCC), Crna Gora namjerava da preduzme neophodne korake za uspostavljanje nacionalnog sistema pravovremenog upozoravanja, izgradnju nacionalnog kriznog štaba i razvoj kapaciteta za reagovanje u hitnom slučaju.\nNa osnovu programa Nauka za mir i bezbjednost (SPS), Crna Gora je dobila kredite za nekoliko projekata saradnje. Projekti obuhvataju projekte smanjenja seizmičkog rizika i studije o budućnosti regionalne saradnje.\nCrna Gora i NATO teže da uvećaju naučnu saradnju. Ključne oblasti saradnje na razvoju mogu biti istraživanja o borbi protiv terorizma, uklanjanje opasnih hemikalija i ekološke inicijative.\nCrna Gora i NATO teže da poboljšaju pristup javnosti informacijama o prednostima saradnje sa NATO-om. Široka i efikasna strategija komunikacije biće važan aspekt saradnje u Partnerstvu za mir.\nKako su se razvijali odnosi sa Crnom Gorom?\nNATO saveznici su priznali nezavisnost Crne Gore ubrzo nakon njenog proglašenja juna 2006. i pozvale su je da pristupi Partnerstvu za mir (PM) na novembarskom samitu u Rigi 2006. Država je formalno pristupila Partnerstvu decembra iste godine. Aprila 2007. Crna Gora je saveznicima dostavila Prezentacioni dokument, navodeći državne ciljeve i prijedloge saradnje u okviru Partnerstva za mir. Taj dokument je postao temelj prvog Individualnog programa partnerstva ove zemlje ugovorenog januara 2008.\nSavezna Republika Jugoslavija je zamijenjena labavijom državnom zajednicom pod imenom Srbija i Crna Gora.\nCrna Gora glasa za nezavisnost 21. maja i parlament formalno proglašava nezavisnost 3. juna.\nDržava pristupa Partnerstvu za mir u decembru.\nU znak podrške naporima NATO-a u opremanju i obučavanju Avganistanske narodne armije Crna Gora donira naoružanje i municiju.\nCrna Gora je sa NATO-om počinje izradu Individualnog partnerskog akcionog plana (IPAP) u februaru i saveznicima predstavlja IPAP Prezentacioni dokument u martu.\nU aprilu 2008, NATO poziva Crnu Goru da otpočne Intenzivni dijalog o sveobuhvatnim političkim, vojnim, finansijskim i bezbjedonosnim pitanjima povezanim sa njenim aspiracijama za članstvo.


Putin: Nemam nameru da do sto godina budem na vlasti | Novinska agencija Beta\nSVET | 18.03.2018 23:10\nPutin: Nemam nameru da do sto godina budem na vlasti\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je večeras da je Rusiji neophodan iskorak napred u razvoju zemlje u svim oblastima, i najavio da nema nameru da bude "do sto godina na vlasti".\n"Nama je neophodan odlučan korak napred u razvoju. Mi možemo to da učinimo, došli smo do takvog nivoa da možemo da napravimo taj iskorak", rekao je Putin u svom predizbonom štabu, nakon objavljivanja preliminarnih reultata predsedničkih izbora na kojima je apsolutni pobednik.\nPutin, koji ima 65 godina, kazao je odgovarajući na pitanja novinara da mu je "smešno" pitanje da li će se kandidovati na nekim sledećim izborima ponovo za šefa države.\n"Ja treba da budem ovde do sto godina? Ne!", rekao je Putin.\nOn je prethodno, u centru Moskve na skupu koji je zvanično nazvan "Rusija-Sevastopolj Krim", posvećen četvrtoj godišnjici pripajanja Krima Rusiji, rekao da je njegova pobeda "priznanje onoga što je učinjeno proteklih godina".\n"Mislim da je to, kao minimum, priznanje za ono što što je učinjeno poslednjih godina u veoma složenim uslovima poverenje i nada naših ljudi da ćemo raditi isto tako intenzivno i odgovorno, i još produktivnije", rekao je Putin.\n"To je potpuna glupost, nonsens, da neko u Rusiji sebi dozvoli tako nešto uoči predsedničkih izbora i Svetskog fudbalskog šampionata. To je prosto nezamislivo", rekao je Putin na konferenciji za novinare posle izbora.\nPutin je naveo da je o toj "tragediji" saznao iz medija. "Da su to zaista bili nervni otrovi, oni bi umrli na mestu. Drugo, Rusija nema takvih sredstava", rekao je Putin.\n"Mi smo svo naše hemijsko oruižje uništili pod kontrolom medjunarodnih posmatrača. Mi smo to učinili prvi, za razliku od nekih naših partneta, koji to, na žalost, još nisu učinili", rekao je ruski predsednik.\n"Bez obzra na sve, mi smo spremni na zajednički rad, na rešavanje svih pitanja kako bi se prebolele teškoće", rekao je Putin, odgovarajući na pitanje novinara da li su Rusija i Evropa partneri ili oponenti u kontekstu slučaja Skripalj.


Gradonačelnik primio sadašnjeg i bivšeg čelnika dva nacionalna sportska saveza, Odbojkaškog saveza Srbije i Karate federacije Srbije | Zrenjanin\n04. decembar 2021. 11:00:00\nGradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura ugostio je juče u svom kabinetu Zorana Gajića, predsednika Odbojkaškog saveza Srbije i Zorana Jerkovića, sportskog radnika i nekadašnjeg predsednika Karate federacije Srbije, pre jedne decenije, a prijemu je prisustvovala i Vukosava Đapić Atanacković, generalna sekretarka Sportskog saveza grada Zrenjanina.\nKao i slučaju prethodnih poseta, kada su u Zrenjaninu boravili čelnici nacionalnog rukometnog, vaterpolo, veslačkog, rvačkog, planinarskog i šotokan karate saveza, potom Olimpijskog komiteta Srbije i Sportskog saveza Srbije, kao i Paraolimpijskog komiteta i Specijalne olimpijade Srbije, centralna tema razgovora bila je nastavak saradnje grada Zrenjanina sa nacionalnim sportskim savezima i organizacijama, a u okviru agende “Zrenjanin, Evropski grad sporta”. Mogućnost iskorišćenja sportskih resursa grada u svrhu promocije i razvoja odbojkaškog sporta takođe se nametnula kao jedna od tema o kojima je bilo reči tokom ovog sastanka.\nZoran Jerković, naš sugrađanin, takođe je istaknuti sportski radnik i duže od tri decenije prisutan u karate sportu, kao profesionalni trener i funkcioner. Njemu i Zoranu Gajiću gradonačelnik Salapura uručio je simboličan pasoš “Evropskog grada sporta 2021.”.


Novi globalni finansijski hegemon - Kraj hegemonije dolara, juan postaje nova svetska valuta? | WebTribune\nHome SPEKTAR Novi globalni finansijski hegemon – Kraj hegemonije dolara, juan postaje nova svetska valuta?\nRenmimbi odnosno juan prošle godine bio je peta najčešća valuta za globalna plaćanja međutim trendovi idu na ruku kineskoj valuti.\nJuan ispunjava dva od tri uslova da bude vodeća međunarodna valuta. To su ekonomska veličina i sposobnost zadržavanja vrednosti. Treći uslov, otvoreno finansijsko tržište, međutim još uvek nije na vidiku\nNeočekivano brz oporavak kineske privrede od krize izazvane pandemijom Koronavirusa obnovio je višegodišnju raspravu o tome da li se bliži i kraj globalne dominacije dolara. Naime, kriza uzrokovana pandemijom dodatno je oslabila tradicionalne oslonce američke monete: ulogu SAD-a kao pokretača globalnog rasta i utočišta za investitore tokom kriza.\nJuan (renmimbi) je trenutno na dugogodišnjem maksimumu, sa Kinom koja beleži rekordne prilive kapitala na svoja tržišta akcija i obveznica, suprotno od SAD. Ta divergencija, koja je uslovila najgore performanse dolara od 2017, pojačala je sumnje u hegemoniju dolara, piše RTS.\nTesno povezana sa globalnom ulogom dve valute je činjenica da su kinesko-američki odnosi verovatno najgori u poslednjih više nego četiri decenije. Međutim, iako Vašington sprovodi finansijske sankcije protiv Pekinga i praktično pokušava da razdvoji dve ekonomije u finansijama, a posebno u tehnologiji (decoupling), američke privatne korporacije su sve prisutnije na kineskom tržištu.\nNaime, one uz podršku Pekinga, razvijaju biznis koje se odnosi na upravljanje imovinom, kupovinom i prodajom hartijama od vrednosti, životnim osiguranjem, i fintech poslovima (Peking je intenzivirao finansijsku liberalizaciju i privukao strane, posebno američke kompanije, kako bi bolje izdržao „decoupling” sa SAD).\nU martu 2020. sa jačanjem intenziteta pandemije investitori su tražili bilo koje „sigurno utočište” i tada je to bio dolar. Naime, tražnja za državnim obveznicama SAD je skočila, te je američka valuta apresirala prema monetama svojih glavnih trgovinskih partnera za osam odsto.\nNakon početnog šoka na tržištu, kako se globalno poverenje postepeno oporavljalo i averzija prema riziku se smanjivala, tokom preostalih devet meseci 2020. dolar je izgubio 13 odsto svoje vrednosti, jer su se investitori prebacili na inostrana tržišta sa većim prinosom.\nTom procesu svakako su doprinele glasine da su dani američke valute odbrojani, i usled prekomerno niskih kamatnih stopa uslovljenih i odlukama američke centralne banke da nemilice monetizuje državne dugove (čitaj: FED je kupovao obveznice svoje države za kojima nije bilo tražnje, što bi mi u Srbiji zvali „štampanje novca bez pokrića”). Istina, sličnu stvar radile su i druge velike ekonomije (EU, Britanija, Japan), odnosno njihove centralne banke.\nDok Bajdenov fiskalni stimulans od neverovatnih 1900 milijardi dolara mnogima daje nadu da bi SAD mogle postići snažniji ekonomski rast, drugi u tome vide dodatnu opasnost po svetsku ulogu dolara, budući da bi tako veliko upumpavanje likvidnosti koje će se preliti na svetska tržišta moglo pojačati mehur na inače precenjenim tržištima nekretnina i akcija.\nDodatno, faktički neuspeh samita dve sile na Aljasci (u Enkoridžu) marta 2021, koji je više podsećao na vreme Hladnog rata nego na novi početak (Roach, 2021), umanjili su, inače ne velika, očekivanja da će Demokrata u Beloj kući ublažiti trgovinski spor sa Kinom.\nI godina pred nama teško da će doneti preokret. Naime, sa očekivanim smanjivanjem intenziteta pandemije tokom ove, i posebno sledeće godine, verovatno neće doći bolji dani za dolar, već novi izazovi za američku monetu.\nKratkoročno, globalni investitori brine „treći talas” pandemije kovid-19, ali dugoročno gledano oni svakako ostaju skeptični prema većem ulaganju u američke aktive (obveznice i akcije). Dodatno, repatrirani američki kapital tokom 2020. će se verovatno vraćati na strana tržišta, čineći depresijaciju dolara i tokom 2021. izvesnijom.\nPovrh svega, čak i kada se prevaziđe pandemija i konsoliduje se globalno finansijsko poverenje, perspektiva dolara ostaje upitna, budući da će Kina po svemu sudeći postati glavno utočište za ulagače koje tragaju za većim prinosima. Naime, Peking trenutno nudi za skoro dva procentna poena viši prinos (od 3,24%) u odnosu na, istoročne, desetogodišnje američke državne obveznice (imajući u vidu perspektivu dalje apresijacije juana prema dolaru stopa prinosa je još veća).\nJak (apresirani) renminbi bi mogao biti podnošljiv problem za Kinu, s obzirom na očigledan preokret politike Pekinga sa rasta vođenog izvozom na rast vođen domaćom potrošnjom, iako će izvesno snažan juan podsticati uvoz obarajući suficit u spoljnotrgovinskoj razmeni.\nČini se da bi sa 6,5 juana za dolar krajem marta 2021. relativno brzo mogli doći do 6,25-6,30 jedinica kineske monete za američku. Trenutni liberalni pristup Pekinga u upravljanju kursem nacionalne monete (čitaj: nije sprečavao jačanje iste, iako to pogoršava platnobilansni saldo zemlje) će uticati na veće globalno prihvatanje renmimbija u srednjem i dugom roku.\nTo što je Kina postala okosnica globalnih lanaca snabdevanja je izvesno faktor koji je dodatno osnažio juan. Snagu renminbiju daje i to što je kineska centralna banka ispregovarala valutne svop (swap) aranžmane, što je faktički dalo stranim centralnim bankama direktne kreditne linije u juanima (to praktično znači da Engleska centralna banka, koja ima takav svop aranžman sa kineskom, postaje i „lender of last resort” za juan).\nNa kraju, Kineska centralna banka razmatra pooštravanje monetarne politike, u potpunoj suprotnosti sa namerama FED-a (i centralnih banaka drugih razvijenih zemalja), što će posledično dodatno osnažiti poziciju juana usled viših prinosa na kineske aktive.\nIndikativno je da, za razliku od ranijih vremena, izvoz Kine nastavlja da raste čak i dok juan jača. Naime, povezano sa porastom globalne uloge Pekinga i uspešnim odgovorom na pandemiju, kineski izvoz je porastao za 3,6% tokom 2020, dok je ukupna svetska trgovina smanjena za 5,6% u istoj godini.\nPosledično, udeo Kine u globalnom izvozu porastao je u septembru 2020. na rekordnih 14,3%. U skladu sa navedenim trendom snažnog porasta udela kineskog izvoza u globalnoj razmeni, počevši od 1. januara 2021. kineski devizni trgovinski sistem smanjio je udeo dolara u CFETS (China Foreign Exchange Trade System) valutnoj korpi na 18,79% (sa 21,59%) i povećao učešće evra na 17,15% (sa 17,4%). Udeo dolara, iako najveći, je u opadanju od 2015.\nI pored svega navedenog, brojni drugi referentni pokazatelji ističu dominaciju američke valute. Gotovo sve transakcije povezane sa naftom denominovane su u američkoj valuti. Krajem 2020. nešto više od 60% svetskih deviznih rezervi denominovano je u dolarima, sa juanom koji je porastao na još uvek skromnih 2,1% (oko petine je u evrima).\nNaime, budući da Peking nerado dozvoljava da se juan akumulira van kontinentalne Kine, nije iznenađujuće što recentni MMF-ov izveštaj pokazuje devizne rezerve u dolarima u iznosu od 6840 milijardi dolara u poređenju sa imovinom u juanima od 240 milijardi dolara protivrednosti (Lockett, 2021).\nKao što je Frankel istakao, kineska valuta ispunjava dva od tri neophodna uslova da bi bila vodeća međunarodna valuta: ekonomska veličina i sposobnost zadržavanja vrednosti, ali treći, duboko, otvoreno i likvidno finansijsko tržište, još uvek nije na vidiku, jer Peking nije spreman da se odrekne kontrole.\nNaime, odricanje od kontrole, odnosno otvaranje računa kapitala, veoma je težak korak za kreatore kineske ekonomske politike. Iako je interes Kine za posedovanje međunarodne valute u skladu sa ciljevima vlade koja želi projekciju svoje geopolitičke moći, cilj internacionalizacije juana je u suprotnosti sa načinom upravljanja kineskom ekonomijom (De Grauwe, 2020).\nNaime, mere liberalizacije koje je Peking primenio tokom poslednje decenije dovele su do toga da je Kina postala izloženija globalnim finansijskim krizama (koje bi se produbile kada bi renmimbi postao jedna od globalnih rezervnih valuta), a to je nešto što vlasti u Pekingu, između ostalog ideološki, ne mogu priuštiti.\nNaime, Kina se oslanja na državne kompanije koje omogućavaju direktan tok kredita tehnološki naprednim industrijama, odnosno kompanijama, a ukidanje takvog modela dovelo bi do ozbiljnog usporavanja privrednog rasta. Dodatni problem sa eventualnim sticanjem globalnog statusa za renmimbi je taj što bi kineska ekonomija praktično morala da započne sa stvaranjem trajnih deficita platnog bilansa kako bi stvorila stranu potražnju za svojom valutom.\nOprez Pekinga se može razumeti jer je, pomalo paradoksalno, slabost juana i njegova ograničena međunarodna upotreba bila presudna za kineski ekonomski uspon i ključni deo strategije za povećanje trgovine i investicija.\nOvo je proizvelo fenomenalan rast (od 9,3% prosečno u poslednjih 40 godina), iako po cenu finansijske represije, praktično osuđujući domaćinstva da štede po veštački niskim kamatnim stopama (stvorena akumulacija se pretvarala u investicije čiji je udeo u BDP-u od 40% do 50% tokom dugog perioda ključni faktor visokog ekonomskog rasta).\nJasno je da je osnovno ograničenje internacionalizacije juana kontrola kapitala. Potpuna konvertibilnost zahteva makroekonomsku stabilnost, smanjenje finansijskog leveridža, fleksibilniju strukturu kamatnih stopa, minimiziranje intervencija na deviznom tržištu. Imajući sve ovo u vidu, zajedno sa još uvek visokim rizicima, čini se da će Peking zadržati postepeni pristup liberalizaciji kapitalnog računa.\nDakle, uprkos godinama u kojima SAD beleži fiskalni i deficit tekućeg računa, kao i rastući odnos duga prema BDP-u, dolar ostaje globalna valuta broj jedan. Ipak, kada neka država ima hronični deficit budžeta (od Regana prosečno po 3% BDP-a) i platnog bilansa (2,6% BDP-a), to potkopava njenu geopolitičku moć – kao što je to pokazala Britanija tokom 20. veka.\nPosledično, glavna slabost finansijskog sistema SAD su ogromni i rastući dugovi, odnosno zavisnost američke privrede od bankarskih zajmova i kretanja na berzi (američki trgovinski deficit rezultat je nedostatka domaće štednje usled čega SAD pozajmljuju višak iste iz inostranstva, za investicije i potrošnju, zauzvrat prodavajući strancima kapital u vidu državnih obveznica ili akcija svojih firmi).\nNa primer, nagli porast kamatnih stopa ili pad potražnje kao rezultat ekonomskog pregrevanja može dovesti do snažnog pada cena akcija, eventualno vodeći u depresiju, kao što je to bio slučaj 1929. i 2008, ili kao što se to dešava od marta 2020.\nOpasna ranjivost finansijskog sistema SAD je zavisnost od eksternog finansiranja, što se upravo posledica statusa dolara kao ključne rezervne valute (SAD praktično mora da beleži stalne deficite platnog bilansa da bi kreirala dovoljno globalne likvidnosti). Hipotetički, ako padne međunarodna potražnja za dolarima, američko finansiranje iz spoljnih izvora bi moglo da presuši, dovodeći u pitanje finansiranje permanentnih i visokih fiskalnih deficita, odnosno javne potrošnje u toj zemlji (Kuznetsov, 2019).\nDodatno, aktivno stvaranje off-shore dolara (npr. na Kajmanskim ostrvima) koji nisu pod kontrolom američkih regulatora, povećava rizik kolapsa valutnog sistema, koji će biti redefinisan samo u takvom slučaju.\nKako pokazuje Tuz (Tooze, 2021), rat je jedini model koji imamo u modernoj eri tranzicije u hegemonijskoj valuti (Prvi i Drugi svetski rat je srušio globalno carstvo Britanije i donelo dominaciju dolara). Ako se zamisli umereniji prelaz, ključno pitanje na koje treba obratiti pažnju je sposobnost SAD da privuku investitore voljne da pozajmljuju u dolarima.\nPoslednjih godina neto inostrane kupovine američkih državnih obveznica su se dramatično usporile, a ogroman porast duga uslovljen pandemijom kovid-19 dominantno su apsorbovali američki investitori i FED. Ono što je dodatni problem za SAD je to da i Peking i Brisel imaju šta je potrebno za razvoj sličnih dubokih finansijskih tržišta.\nNaime, zemlje koje su bile najveće svetske trgovinske sile su evoluirale u globalne finansijske centre sa globalnom rezervnom valutom. Dakle, ako je istorija putokaz, Kina, koja je najveći svetski industrijski proizvođač od 2010, najveći izvoznik od 2013, koja već godinama ima najviši BDP po kupovnoj moći i koja će po BDP po tržišnim kursevima prestići Ameriku 2028, čini se kao mogući novi globalni finansijski hegemon.\nOvome će svakako pomoći i to što zemlje povezane sa investicijama „Puta svile” počinju da koriste renmimbi u rastućim trgovinskim i finansijskim transakcijama sa Kinom, dok će i inovacije koje omogućavaju tehnologiju kao što je digitalna valuta sa „block-chain” sistemom kao prioritetnom državnom tehnologijom biti od velikog značaja.\nU studiji „Morgan Stenlija” procenjuje se da će juan značajno ojačati svoj uticaj tokom treće decenije 21. veka, da bi na kraju tog perioda postao treća najveća rezervna valuta na svetu sa udelom od 5% do 10% u alociranim deviznim rezervama.\nU dolazećem multipolarnom svetu, u kome mogu postojati i veliki delovi ekonomske aktivnosti interno za svaki od glavnih svetskih ekonomskih grupacija (američki, kineski i evro-blok), može se zamisliti da dolar nastavlja da igra pretežnu, ali ne kao sada ekskluzivnu, ulogu u međunarodnoj trgovini i finansijama. Kako tvrdi pomenuti Tuz, dolar je pomalo poput demokratije: jeste najgora globalna valuta, izuzev svih ostalih. Što se perspektive građana Srbije tiče, takva promena može doneti samo koristi, budući da će, putujući po svetu, umesto dve moći da koriste i treću valutu: kineski juan.


FBiH U PROTEKLA 24 SATA: Evidentiran oporavak 736 pacijenata, registrirano 106 slučajeva COVID-19, prijavljeno pet smrtnih ishoda - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH U PROTEKLA 24 SATA: Evidentiran oporavak 736 pacijenata, registrirano 106 slučajeva COVID-19, prijavljeno pet smrtnih ishoda\nObjavljeno: 22.01.2021 ; Ažurirano: 10.02.2021\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 1.523 uzorka, od kojih je 106 pozitivno na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 385.909 uzoraka, a COVID-19 je potvrđen kod 77.032 osobe. Zaključno s današnjim danom, u Federaciji BiH je evidentiran oporavak 62.468 pacijenata. U protekla 24 sata evidentiran je oporavak 736 pacijenata. Trenutno su aktivna 12.153 slučaja COVID-19.\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je pet smrtnih ishoda. S današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 2.411.


Vučić u septembru u Vatikanu - 29.08.2019, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će se tokom septembra sastati sa velikim brojem zvaničnika iz sveta, te da će, između ostalog, ići i u... 29.08.2019, Sputnik Srbija\n„Idem i u Vatikan da ih molim da ne priznaju Kosovo, mnogo toga da molim za našu zemlju“, rekao je Vučić novinarima u Beogradu.\nVučić je na pitanje novinara o diplomatskoj ofanzivi koju je ranije danas najavila premijerka Ana Brnabić rekao da će se sastati sa 15-20 državnika, a da će se obratiti i na Generalnoj skupštini UN, ukoliko se, kaže, nešto ne promeni.\nU Srbiju će doći turski predsednik Redžep Tajip Erdogan, kao i predsednik Češke Miloš Zeman, dok će predsednica vlade Ana Brnabić, između ostalog, ići i u zvaničnu posetu Nemačkoj, rekao je Vučić.\nVučić o Poljskoj: Potpuni revizionizam istorije\nInteresantno je da oni koji su najviše stradali nisu dobili poziv u Poljsku na obeležavanje 80. godišnjice od početka Drugog svetskog rata, kao ni mi koji smo među najstradalnijima, izjavio je danas predsednik Aleksandar Vučić.\nKako je rekao, srpski narod je proporcionalno broju stanovnika nesumnjivo među najstradalnijima, u prvih četiri ili pet zemalja, sa pobedničke strane.\n„Ali, skupiće se mnogi sa ove druge strane, u redu je to...“, konstatovao je predsednik.\nVučić je poručio da je potpuni revizionizam istorije u toku u poslednje vreme, čemu ćemo morati da se suprotstavljamo istinom i činjenicama.\n„Hvala im na tome, ništa drugo“, rekao je Vučić.


Klinički centar u Nišu nije odgovoran za kašnjenje radova | Novinska agencija Beta\nDRUšTVO | 18.05.2017 17:35 > 18.05 18:26\n"Tražili smo od izvodjača radova da rade što više, da uvedu drugu i treću smenu. Sve su to odbijali, a zbog čega, utvrdiće nadležni", rekao je on povodom kritike ministra zdravlja Zlatibora Lončara na kašenjenje u izgradnji te ustanove.\nLončar je danas u Beogradu izjavio da radovi na novoj zgradi Kliničkog centra Niš kasne i da je trebalo da budu završeni 27. marta, te da pacijenti čekaju zbog "javašluka pojedinaca i kombinacija koje oni prave".\n"Ovako više neće moći u Srbiji, da pacijenti čekaju zbog nečijeg javašluka. Izvodjači radova zbog toga, po ugovoru, moraju plaćati penale", rekao je ministar.\nDirektor niškog Kliniočkog centra je objasnio da je ta ustanova krajnji korisnik i "neko ko treba da dobije ključ od objekta".\nRadovanović je kazao da je u proteklih devet meseci "zajedno sa saradnicima neprekidno bio u novom Kliničkom centru, dok je Lončar dolazio nebrojeno puta".\nNovi Klinički centar u Nišu, podsetio je Radovanović, gradi italijanska kompanija "Inso" i "još dvadeset, trideset podizvodjača, delom i iz Srbije".\n"Utvrdiće se odgovornost svih nadležnih u lancu, počev od gradjevinaca, preko nadzora i jedinice za implementaciju projekta", rekao je Radovanović.\nOn je istakao da je još malo ostalo da Klinički centar bude završen, "ali da niko ne sme da se igra sa novcem gradjana Srbije".\n"Pacijenti trpe, jer nisu dobili bolje uslove za lečenje. Svi koji su odgovorni za kašnjenje odgovaraće pred zakonom", rekao je Radovanović.


Dva engleska velikana u trci za Ibrahimovićem?! - Sportske.net\nDva engleska velikana u trci za Ibrahimovićem?!\nEvropski velikani krenuli u poteru za slobodnim agentom!\nFA kup - Poznati polufinalni parovi!Sramno ponašanje, Junajted prošao bez kazne!Kerik nakon remija sa Vest Hemom: "Moramo bolje od ovoga"FA kup - Marsijal sačuvao Junajted, majstorija Pajea, odluka u Londonu!Pol Skols opet opleo po Van Galu\nZlatan Ibrahimović će biti slobodan u izboru nove sredine, a posle Milana i Arsenala, u trku se uključio i Mančester junajted!\nKako prenosi francuski L'ekip, čelnici Mančester junajteda kontaktirali su Ibrahimovićevog menadžera Mina Rajolu i ponudili mu uslove za 34-godišnjeg Šveđanina.\nIako je Ibrahimović takođe velika želja Milana, teško da će italijanski klub moći da parira bogatijim i izazovnijim ponudama iz Engleske.\nMančester junajted ima velikih problema u napadu, Vejn Runi je bio loš tokom jeseni, Entoni Marsijal je igrao promenjivo i jasno je da je ekipi potreban rasni golgeter kakav Ibrahimović sigurno jeste čak i u svojoj 34. godini.\nŠveđanin je postigao 27 golova ove sezone u Ligi 1 i samo zbog manjeg koeficijenta Lige 1 nije na vrhu liste strelaca u evropskim prvenstvima.\nPodsetimo, Ibrahimović nikada u karijeri nije igrao u Premijer ligi, a osvojio je titule sa svim svojim klubovima u poslednjih desetak godina sa Juventusom, Interom, Barselonom, Milanom i Pari sen Žermenom.\nGde biste voleli da vidite Ibrahimovića naredne sezone?


TURSKI I SLOVENAČKI VATROGASCI POMAŽU U SANACIJI TERENA - Medžlis Islamske zajednice Bijeljina\n28. May 2014. 28. May 2014.\nNa dvije lokacije u Dvorovima i Bijeljini koje su, zbog niskog terena još uvijek poplavljene, na crpanju vode su angažovani turski vatrogasci iz Vatrogasne jedinice Grada Istanbula, opremljeni pumpama velike snage. Takođe, u Banji Dvorovi na odvodnji vode rade pripadnici Vatrogasne jedinice iz slovenačkog grada Škofja Loka.\nPedesetočlani turski vatrogasni tim sa devetnaest specijalizovanih vozila se odmah po dolasku u Bijeljini uključio u saniranje posljedica poplava u Dvorovima, a od danas rade i na crpanju vode iz podruma u Ulici Ćirila i Metodija u Bijeljini. Za sanaciju terena turski vatrogasci koriste, između ostalog, 24 pumpe za vodu različite snage, kamione za pročišćavanje kanalizacije i četiri vozila za pranje terena. Zamjenici direktora Vatrogasne jedinice iz Istanbula Semih Ćalkajan i Mehmet Emin, koji predvode turske vatrogasce angažovane u Bijeljini, procjenjuju da će za crpanje vode na području Dvorova biti potrebno sedam dana:\n– Ostaćemo ovdje dok ne završimo posao. Prešli smo 1.400 kilometara da bismo ublažili nesreću koju su ljudi ovdje doživjeli. Ovdje smo zatekli dobre domaćine pogođene prirodnom katastrofom i želimo da, zajedno sa Turskom agencijom za međunarodnu saradnju (TIKA) i Crvenim polumjesecom Turske, pomognemo da im se život vrati u normalni tok.\nTurske i slovenačke vatrogasce na terenu je posjetio gradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić i, uz riječi zahvalnosti, istakao da su ovo neke od najopremljenijih ekipa koje rade na sanaciji terena posle poplava:\n– Zahvaljujući njihovoj opremljenosti, stručnosti i zalaganju, naše vatrogasne ekipe mogu da crpaju vodu iz manjih vodenih džepova i podruma. U ovih nekoliko dana turski i slovenački vatrogasci su mnogo učinili za narod Semberije i nadam se da ćemo imati priliku da im vratimo, ali u boljoj situaciji od ove u kojoj se trenutno nalazimo, zaključio je gradonačelnik Mićić.\nPored vatrogasaca iz Turske i Slovenije, na sanaciji terena i spasavanju prvih dana poplave bile su angažovani vatrogasni timovi iz Velike Britanije i Njemačke, a najavljen je dolazak vatrogasnih timova iz Italije i Austrije.


Sjednica Gradskog vijeća: Fuad Kasumović povukao prijedlog za izgradnju Akademije NK Čelik\nNa sjednici Gradskog vijeća Grada Zenica vijećnici su razmatrali prezentaciju idejnog projekta realizacije izgradnje Sportskog centra – fudbalske akademije NK “Čelik”.\nNakon kratkog izlaganja o projektu izgradnje Sportskog centra, koji bi se nalazio na lokalitetu “Plandilo” – Kamberovića polje u Zenici, na principu zajedničkog poduhvata, uslijedila je rasprava vijećnika.\nVijećnici Dedić i Fetahagić su ukazali na Ugovor koji Ragbi klub ima, a prema kojem je ovom klubu pomenuti teren izdat na korištenje.\nTakođer, vijećnik Babajić je istakao na trenutne probleme i stanje u NK Čeliku i na dugovanja koja ovaj klub ima u periodu kada je upravljanje ovim klubom preuzeo investitor Aydin Olgun.\nNakon kraće rasprave gradonačelnik Fuad Kasumović je, uz saglasnost vijećnika Gradskog vijeća, povukao ovu tačku na daljnu doradu uz usvojeni zaključak da Uprava Čelika izmiri sve tekuće obaveze od trenutka kada su preuzeli upravljanje ovim klubom.


OSM Televizija - OD POSEBNOG INTERESA PREVENCIJA NOVIH RATNIH ZLOČINA\nOD POSEBNOG INTERESA PREVENCIJA NOVIH RATNIH ZLOČINA\nSARAJEVO - Ministar inostranih poslova BiH Zlatko Lagumdžija istakao je tokom sastanka glavnim tužiocem Mehanizma za međunarodne krivične sudove /MMKS/ Hasanom DŽelouom da je, osim procesuiranja i kažnjavanja slučajeva ratnih zločina, od posebnog interesa prevencija novih ratnih zločina.\nLagumdžija je rekao da je od presudnog značaja da na prevenciji ne rade samo institucije, nego i pojedinci i društvo u cjelini.\nOn je pozdravio DŽelouovu posjetu i istakao da je MMKS ne samo ključni korak u realizaciji strategije zatvaranja tribunala za bivšu Jugoslaviju i Ruandu već i tijelo koje će naslijediti Haški tribunal zbog čega BiH snažno podržava rad ovog mehanizma, saopšteno je iz Ministarstva inostranih poslova BiH.\nLagumdžija je posebno istakao da će MMKS raditi na prebacivanju procesuiranja slučajeva ratnih zločina na lokalne pravosudne institucije, gdje će pružati tehničku podršku, pomagati na osnovu svojih iskustava i edukacijom istražilaca i tužilaca na slučajevima ratnih zločina.\nOn očekuje da će saradnja između MMKS-a i sudova u BiH obezbijediti efikasnost u procesuiranju slučajeva ratnih zločina i doprinijeti da svi oni koji su bili idejni pokretači, nalogodavci i izvršioci zločina budu procesuirani i kažnjeni.\nTokom susreta sagovornici su pozdravili današnje potpisivanje Memoranduma o razumijevanju, čime će biti ozvaničena saradnja između MMKS-a i tužilaštava u BiH.\nNovi Grad: SIPA uhapsila šest Srba zbog ratnog zločina\nPlaninčiću 11 godina zatvora, Menzil i Vatrač oslobođeni\nUhapšeno pet osoba zbog ratnog zločina na području Čapljine\nJoš iz iste kategorije: « Republika Srpska - POTPISIVANJE UGOVORA ZA IZGRADNJU TRI AMBULANTE Cvijanović: U Sarajevu se može obaviti dobar posao za Srpsku »


Ambasada: Butina ima zdravstvene probleme\nTanjug 10. avgusta 2018. 09:49\nVAŠINGTON – Iako su zatvorski uslovi, u kojima se nalazi ruska državljanka Marija Butina (29) poboljšani, njeno stanje se, zbog artritisa od kojeg boluje, se pogoršalo zbog niskih temperatura u ćeliji, saopštila je danas ruska ambasada u Vašingtonu.\nButinu, koja se nalazi u američkom zatvoru, posetile su ruske diplomate, prenosi Tas s.\n„Dozvoljeno joj je da koristi teretanu i hrana je mnogo bolja. Pregledao ju je zubar i prepisao recepte. Istovremeno, zbog niskih temperatura u ćeliji, stanje zbog artritisa se pogoršalo i nije joj dozvoljeno da izlazi napolje“, navela je ruska ambasada u saopštenju.\nButina je optužena za zaveru protiv SAD, kao i da deluje kao neregistrovani strani tajni agent.\nAmeričke službe tvrde da je otganizovala aktivnosti koje sprovode strani agenti dok je radila u Ministarstvu pravosuđa.\nUhapšena je 15. jula u Vašingtonu, a sud joj nje odredio pritvor do pojavljivanja na sudu 10. septembra.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov zahtevao je, u razgovoru sa američkim državnim sekretarom Majk Pompeom, njeno momentalno oslobađanje i opisao optužbe protiv nje kao fabrikovane.\nButina je došla u SAD kako bi studirala međunarodne odnose, a prošlog proleća stekla je master diplomu na Univerzitetu u Vašingtonu.\nJel ovo zaključak centralnog politbiroa?


Napadi na novinare se nastavljaju - nomad.ba\nNapadi na novinare se nastavljaju\nVladimir Kovačević, Žarko Laketa, Gerila.info\nPortal Gerila donosi priču o novinarki portala Direkt Milenki Kovačević.\nNovinarka Direkt portala Milanka Kovačević, sve češće se susreće sa prijetnjama i napadima posebno putem naručenih tekstova, a prije nekoliko dana joj je sugerisano da više obrati pažnju na svoju bezbjednost.\nIako Direkt portal funkcioniše tek nekoliko mjeseci, novinari i urednici postali su česte mete napada, a kako se saznaje, Milanka Kovačević je postala smetnja i ljudima iz struktura Policije RS.\nNakon serije tekstova o umiješanosti načelnika Policijske uprave Trebinje Žarka Lakete u mnoge nezakonite radnje, nepotizmu, ali i o povezanosti policijskih struktura i kriminalnog miljea, Milanki Kovačević je od strane pojedinih izvora sugerisano da ne treba sama da izlazi napolje, da ne hoda noću i da provjerava oko i ispod automobila.\n„U suštini, ja to stvarno ne doživljavam kao neki problem, još uvijek, ali meni je prije nekoliko dana sugerisano da obratim pažnju da može nešto da mi se desi, a znam dobro da je načelnik Policijske uprave Trebinje na sastancima više puta mene apostrofirao kao neki element koji treba eliminisati ili tako nešto, veoma se negativno izražavao i znam da je policajcima sugerisano da sa mnom ne kontaktiraju, ni privatno ni bilo kako drugačije“, izjavila je Kovačević za Gerilu.\nKako navodi, njoj je takva sugestija stigla iz više izvora, potpuno nezavisnih, a opet koji su u vezama sa tim policijskim strukturama. Pritisci su krenuli i putem naručenih tekstova u pojedinim medijima, gdje su pojedine organizacije kao što je izvjesna Čast otadžbine po već oprobanoj matrici optužile Kovačevićevu da je strani plaćenik koji napada strukture MUP-a RS.\n„Nemam ja neki pretjerani strah, ali naravno da razmišljam o svim mogućnostima, pogotovo u svjetlu dešavanja sa paljenjem automobila Adise Arapović ili premlaćivanja kolege Vladimira Kovačevića”, dodaje Milanka Kovačević.\nOna dodaje da ima informacije da je nakon brojnih njenih tekstova reagovao i ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač koji je naredio načelniku PU Trebinje Laketi da podnese tužbu za klevetu, pa je tako prije 20-ak dana na adresu Kovačevićeve stigla i tužba sa odštetnim zahtjevom od 3.000 KM.\n„Atmosfera nije pogodna za bavljenje ovim poslom. Ja ne znam kakve je Vladimir Kovačević imao indicije, ali sve ovo što je uslijedilo poslije za mene je bilo razočarenje, jer vidim da ne postoji ni država niti postoji neko ko će ozbiljno da obeshrabri neki naredni napad. Naši resursi su veoma ograničeni kada je riječ o zaštiti, pogotovo kada u BiH imamo dešavanja koja su više nego zabrinjavajuća, a bez razrješenja. Naša najbolja zaštita je da sa ovim informacijama izađem u javnost“, kaže Kovačevićeva.\nPoseban problem leži i u činjenici da je ova hrabra novinarka majka četvoro djece, svjesna svih dešavanja.\n„Uvijek postoji neka potencijalna opasnost, oni znaju šta se dešava, ja ih vozim u školu i ne bih voljela da oni dođu u bilo kakvu opasnost”, navodi novinarka Direkt portala.\nNapadi i paljenje automobila policajcima i inspektorima\nKakva je situacija na području koje pokriva PU Trebinje, govori i podatak da je u Trebinju u posljednjih pet godina zapaljeno 16 automobila koji su u vlasništvu policajaca, a u martu i avgustu ove godine i automobili inspektora Poreske uprave, a da ništa od toga nije rasvijetljeno.\n„Takva vrsta pritiska prosto postoji i ko se na bilo koji način suprotstavi, bude opomenut. Mnogi pošteni policajci dobronamjerno obiđu oko mog automobila i provjere ima li kakvih dešavanja. Sugerisano mi je da na prostoru koje pokriva Policijska uprava Trebinje ima nekoliko desetina bezbjednosno interesantnih lica, a koji su na slobodi. Jasno je s kim su takvi ljudi u bliskim odnosima i šta mogu i rade za malo para”, zaključila je Kovačevićeva.


Vašington je adresa za rešavanje geopolitičkih pitanja | Nova Ekonomija\nVladimir Marinković, osnivač KSAP\nMi u Kongresu srpsko-američkog prijateljstva smatramo da Amerika nema pouzdanijeg partnera i saveznika u ovom delu Evrope\nPosle tri godine od osnivanja našeg Kongresa, smatram da je najveći rezultat to što smo uspeli da u organizaciji okupimo ljude iz svih društvenih sfera koji prepoznaju značaj osnaživanja saradnje sa SAD za vitalne interese naše zemlje, ocenjuje prof. dr Vladimir Marinković, poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srbije i osnivač Kongresa srpsko-američkog prijateljstva.\nOsnivač KSAP Vladimir Marinković i Kongresmen Robert Aderholt\nI Srbija i Sjedinjene Američke Države suočavaju se sa izazovima COVID-19. Kakve će posledice pandemija imati na demokratiju, ekonomiju, sigurnost, mir i stabilnost obe države i međusobne odnose?\nKriza koju je izazvao COVID-19 ostaviće ogromne posledice na američko društvo u celini, pored velikih žrtava u ljudskim životima, slabostima u američkom političkom sistemu i strukturi uređenja, padom ekonomske aktivnosti. I na kraju ono što je možda dugoročno i najopasnije, a to je polarizacija Amerike po ideološkim i političkim pitanjima, koja je kulminirala 6. januara, na dan kada je u Kongresu i Senatu trebalo da se održi diskusija o izbornim rezultatima, odnosno potvrđivanje pobede Džoa Bajdena na predsedničkim izborima koji su održani 3. novembra prošle godine.\nJoš uvek do kraja nije ispitano sta se dogodilo na izborima u pojedinim saveznim državama, a nova administracija je nasledila stare probleme i očekuje je mnogo akivnosti na međunarodnom i domaćem nivou.\nKada je u pitanju odnos prema Srbiji i regionu, zasad ima i ohrabrujućih tonova, ali i onih koji liče na to da će njihov pristup da se vrati na period pre 2016. Godine, kada je Amerika prekinula sa tzv. autopilot spoljnom politikom.\nDržavni sekretar Blinken je izjavio da je Vašingtonski sporazum uz Avramove sporazume važan rezultat Trampove administracije i ohrabrujuće deluje činjenica da će američka razvojna korporacija DFC da nastavi da radi u Srbiji i da pomaže posebno domaćim malim i srednjim preduzećima. Srbija se, za razliku od mnogih velikih i razvijenih zemalja, dobro snašla tokom pandemije, prvenstveno zahvaljujući spoljnopolitičkoj doktrini predsednika Vučića.\nProsečan građanin ne zna da su američke kompanije uložile četiri milijarde dolara u našoj zemlji\nNedavno ste obeležili tri godine od osnivanja Kongresa. Šta su dosadašnji rezultati vašeg rada i aktivnosti na unapređenju srpsko-američkih odnosa koji imaju tradiciju dugu skoro 140 godina?\nPosle tri godine od osnivanja našeg Kongresa, smatram da je najveći rezultat to što smo uspeli da u organizaciji okupimo ljude iz svih društvenih sfera, koji prepoznaju značaj osnaživanja saradnje sa SAD za vitalne interese naše zemlje. Članovi Savetodavnog odbora Kongresa su potpredsednici Vlade Republike Srbije gđa Mihajlović i g. Ružić, američki kongresmeni, istaknuti ljudi iz naše dijaspore kao što je David Vujić, koji je naš počasni predsednik.\nČlanovi su i ljudi iz sveta biznisa, medija, nevladinog sektora, univerziteta, ujedinjeni u tome da pomognu da se naša zemlja, a posebno mladi ljudi, gradi na vrednostima koje će pomoći da postanemo moderna, cenjena, ekonomski i politički snažna zemlja. U tome mogu da nam pomognu mudra politička savezništva, snažna tržišna, liberalna ekonomija i trajni, dugoročni mir i stabilnost u regionu.\nU ostvarivanju ovih ciljeva Amerika može mnogo da doprinese Srbiji i, na kraju, mogu otvoreno da kažem da je prava adresa za rešavanje geopolitičkih pitanja u ovom delu Evrope u Vašingtonu, a ne u bilo kojoj drugoj svetskoj prestonici.\nKao jednu od svojih aktivnosti često podvlačite borbu protiv lažnih vesti koje prate prisustvo SAD u Srbiji i odnose između dve zemlje. Koje su najčešće dezinformacije i predrasude koje pokušavate da „razbijete“?\nŽivimo u vremenu u kojem na globalnom nivou dominira borba na polju propagande i promovisanja lažnih vesti kako bi se uticaj određenih zemalja i centara moći proširio. Zato je veoma važno da informacije o delovanju različitih partnera, država, kompanija i međunarodnih organizacija budu transparentne i da građani imaju pravo da znaju ko najviše investira, pomaže i podržava našu zemlju.\nProsečan građanin ne zna da su američke kompanije uložile četiri milijarde dolara u našoj zemlji, da zapošljavaju više od 25.000 ljudi, da donose nove tehnologije, menadžment, i da šalju poruku investitorima širom sveta da je Srbija stabilna i da je povoljna destinacija za ulaganje.\nTakođe, ogromna pomoć i podrška su došle od strane USAID-a, koji je agencija američke vlade preko koje je u Srbiju ušlo više od milijardu dolara pomoći američke države, ali i organizacija kao sto su NDI (National democratic institute) i IRI (International Republican Institute) koje su zaslužne za primenu dobre prakse razvijenih demokratskih instituta u mnogim državnim institucijama, a posebno u parlamentu i vladi.\nMoram da spomenem i jedan sasvim novi pristup ambasade SAD u Beogradu, a posebno ambasadora Godfrija koji je iskreno zainteresovan da odnosi budu na najvišem nivou i ima prijateljski odnos sa predsednikom Vučićem.\nSrpsko-američka akademija za lidere usmerena ka pružanju praktičnih i teorijskih znanja o najvažnijim pitanjima koja se tiču Sjedinjenih Američkih Država, održana je prvi put prošle godine. Kakva su vam iskustva, koliko ljudi je prošlo kroz akademiju, šta su naučili? Hoće li biti noviteta kad je reč o sadržaju predavanja i predavačima?\nSrpsko-američka liderska akademija je projekat koji za cilj ima da ponudi jedan sasvim novi pristup u obrazovanju mladih i visokoobrazovanih ljudi kako bi stekli nova i praktična znanja o tome kako uopšte funkcionišu SAD od političkog sistema do primene novih tehnologija.\nUspeli smo da obezbedimo predavače iz Srbije i Amerike, koji imaju praktična znanja i koji mogu na pravi način da ih prenesu našim mladim ljudima. Do sada je našu akademiju pohađalo 120 mladih visokoobrazovanih ljudi koji će sigurno biti nosioci i velika podrška saradnji dveju zemalja.\nNa drugoj godišnjici Kongresa 2020. godine, predstavili ste Deklaraciju o strateškom partnerstvu Srbije i Sjedinjenih Država. Kakve aktivnosti planirate u narednom periodu?\nMi u Kongresu srpsko-američkog prjateljstva smatramo da Amerika nema pouzdanijeg partnera i saveznika u ovom delu Evrope i da je potrebno da nivo odnosa bude takav da imamo sporazum o strateškom partnerstvu.\nDa bismo dostigli taj nivo odnosa moraćemo da budemo proaktivni i da imamo mnogo više inicijativa prema institucijama i uticajnim pojedincima u Americi, da mnogo više lobiramo i stičemo nove prijatelje kod donosioca odluka.\nOdličan primer za to je predsednik Vučić koji je imao viziju i strpljivo gradio poziciju Srbije u Americi koja sada smatra Srbiju pouzdanim partnerom i ima mnogo više senzibiliteta za naše probleme i politička pitanja nego što je to bilo ranije.\n"SRBIJA I SAD 20 GODINA KASNIJE, INVESTICIJE I DONACIJE"


RTV BUGOJNO - Potpisani ugovori sa 20 korisnika plastenika “Muslim-Aid-a”\nPotpisani ugovori sa 20 korisnika plastenika “Muslim-Aid-a”\tIstaknuto\nsrijeda, Apr 25 2018\nU okviru projekta “Ekonomsko osnaživanje socijalno i materijalno ugroženih osoba i mladih osoba kroz proizvodnju povrća u plastenicima” danas je u zgradi općine Bugojno upriličeno potpisivanje ugovora sa 20 korisnika.\nRiječ je o projektu kojeg na području općine Bugojno, zahvaljujući Agenciji za lokalni razvoj, po prvi put implementira bh regionalni ured britanske humanitarne organizacije “Muslim aid”. Pored ove humanitarne organizacije projekta su finansijski podržali općina Bugojno kao i sami koriosnici, a značajnu pomoć odabranim korisnicima pružit će i Služba za poljoprivredu.\nPo riječima agronoma Admira Hodžića, predstavnika “Muslim Aid-a”, za projekat plasteničke proizvodnje konkurisalo je tri puta više zainteresiranih, a za 20 odabranih korisnika u par narednih dana biće upriličena i posebna edukacija. Uz plasteničke konstruklcije i malč foliju, te sistem za navodnjavanje kosisnici ovog projekta dobit će i sadnice povrća koje će uzgajati u plastenicima.\nUz načelnika Općine Hasana Ajkunića potpise na ugovore danas je stavilo 20 korisnika projekta. Nakon potpisivanja ugovora načelnik Ajkunić korisnicima je čestitao i poželio dobar urod poljoprivrednih kultrura koje će uzgajiti u plastenicima, koristiti u svojim domaćinstvima, a višak plasirati na tržište, te na taj način ostvariti i određenu finansijsku korist.\nKako je ovom prilikom istaknuto u narednom periodu, uz pomoć Službe za poljoprivredu, radit će se i na uspostavi zajedničkog štanda na pijaci putem kojeg bi korisnici ovog projekta mogli plasirati višak poljoprivrednih kultura proizvedenih u ovim plastenicima.\npogledano 1218 puta\nViše iz kategorije: « Reportaža “Dani organske proizvodnje” u programu TV Bugojno\tZavršeni „Dani sporta i knjige 2018“ »


Zajam online Sarajevo – apliciraj online i novac podigni isti dan – Kredi.ba\nSvima nama je ponekad hitno potrebna finansijska pomoć, a zajmovi online Sarajevo nude rješenje za sve finansijske probleme. Ukoliko vas interesuje zajam online, a niste bili sigurni o čemu se tačno radi u tekstu vam donosimo detaljne informacije o tome šta je zajam online, kako aplicirati i koji su uslovi.\nZahvaljujući modernim tehnologijama, više ne morate čak ni fizički da se pojavljujete u poslovnici sa obimnom papirologijom. Tradicionalna mikrokreditna zaduživanja su stvar prošlosti, zahvaljujući novim modernim finansijskim servisima koji nude zajam online Sarajevo. Proces apliciranja ne traje više od 15 minuta, a novac podižete već isti dan u najbližoj pošti grada Sarajevo sa poštarskim brojem 71000.\nUkoliko se nalazite u gradu Sarajevo i želite aplicirati za zajam online objasnićemo vam proceduru apliciranja.\nPodignite novac u najbližoj pošti sa poštarskim brojem 71000 u gradu Sarajevo\nDa je zajam online Sarajevo svakim danom sve popularniji svjedoči činjenica i da je od 275524 stanovnika čak 35% do sada imalo iskustva sa ovakvim vidom zaduživanja. Razlog tome je jednostavnost i brzina za razliku od mikrokreditnih organizacija koje zahtjevaju mnogobrojne dolaske u poslovnicu sa obimnom papirologijom.


Lažne aplikacije su najveći problem za Windows 10 Store - IT magazin\nLažne aplikacije su najveći problem za Windows 10 Store\nWindows 10 za telefone je imao katastrofalnu prazničnu sezonu, kada je prodaja pala na najnižih 4,5 miliona Lumia telefona.\nOvo je pad od 57 odsto u odnosu na isto tromesečje 2014. godine, što je uticalo i na pad prihoda od 49 odsto. Međutim, loša prodaja telefona nije jedini problem sa kojim se Microsoft i Windows 10 platforma suočavaju. Pema navodima, Windows 10 Marketplace je preplavljen lažnim aplikacijama za telefone.\nKako su primetili korisnici Windows Central foruma, pretraga popularne Traffic Rider mobilne igre dala je rezultata u vidu desetine lažnih aplikacija koje nemaju nikakve veze sa oficijelnom igrom. S obzirom da Microsoft nema nikakvu kontrolu nad filtriranjem ovih aplikacija, one samo sede u Store-u i zbunjuju korisnike. Svakako, ovo se svodi na loše korisničko iskustvo tako da će Microsoft morati veoma brzo da reši ovaj problem ukoliko zaista želi da oživi svoju mobilnu platformu.


50 najvećih kompanija iz SAD sakrile 1.600 milijardi dolara u poreskim oazama!\nI. Đ. 12. aprila 2017. 13:07\nPedeset najvećih američkih kompanija, uključujući Epl, Majkrosoft i Volmart, sakrile su oko 1.600 milijardi dolara u ofšor poreskim oazama kako bi smanjile svoje poreske obaveze u SAD, navodi se u studiji Oksfama.\nOrganizacija koja se bori protiv siromaštva, Oksfam Amerika, navela je u istraživanju da je iznos skrivenog novca za 2015. godinu povećan za 200 milijardi dolara u odnosu na prethodnu godinu, prenosi agencija Frans pres.\nIako nije protivzakonito, kompanije „koriste skrivenu mrežu od 1.751 podružnica u poresknim oazama za sklanjanje“ svojih zarada van SAD, naveo je Oksfam u studiji objavljenoj uoči godišnjeg zasedanja Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke u Vašingtonu sledeće nedelje.\n„Izbegavanje plaćanja poreza je postala standardna poslovna praksa u celom svetu. Kompanije koje izvrdavaju plaćanje poreza, prevare Ameriku za približno 135 milijardi dolara nenaplaćenih poreskih prihoda svake godine”, kaže viši savetnik u Oksfamu Robi Silverman.\nRat peticijama na Epl mapama, zbog Kosova\nEpl je na vrhu rang liste sa više od 200 milijardi dolara sklonjenih u ofšor rajevima, a u stopu ga prate „Fajzer laboratorije“ sa 193,6 milijardi dolara i Majkrosoftova IT grupa sa 124 milijarde dolara, navodi se u izveštaju.\nTokom izborne kampanje, američki predsednik Donald Tramp je predložio da se poreska stopa smanji na 15 posto i da se kompanijama omogući vraćanje gotovine ostavljene po strani uz jednokratni porez od 10 odsto.\nOksfam je iskritikovao oba predloga, navodeći da bi rezanje poreza išlo na ruku profitabilnim firmama i bogatim akcionarima na račun važnih programa za iskorenjivanje siromaštva.\n„Predsednik Tramp je obećao da će popraviti nepravedan politički i privredni sistem, ali će njegove poreske reforme samo dodatno obogatiti moćne korporacije na štetu običnih ljudi i malih preduzeća“, smatra Robi Silverman.\n„Predsednik i lideri u Kongresu moraju ponovo da razmisle o svojim reformama i da izgrade poreski sistem koji radi za svakoga a ne samo za nekolicinu bogatih“, dodao je on, prenosi Frans pres.


Izvoz porastao 27,3%, uvoz za 45,8 posto u prva cetiti mesec\nTanjug 31. maja 2022. 13:02\nBEOGRAD – Ukupna spoljnotrgovinska robna razmena Srbije u periodu januar-april ove godine iznosila je 20,58 milijardi evra, što je porast od 37,7 odsto u odnosu na isti period 2021. godine, prema današnjim podacima Republičkog zavoda za statistiku.\nIzvoz robe je porastao za 27,3 odsto međugodišnje na 8,40 milijardi evra, dok je uvoz skočio za 45,8 procenata na 12,17 milijardi.\nDeficit u robnoj razmeni sa svetom iznosi 3,77 milijardi evra, što je povećanje od 115,9 posto u poređenju sa istim periodom godinu ranije, a pokrivenost uvoza izvozom je 69 odsto i manja je nego u prva čeili lanjska meseca kada je iznosila 79,1 procenat.\nIzraženo u dolarila, ukpna spoljnotirgovinska razmena je od januara do kraja aprila iznosila 22,95 milijardi dolara, i povećana je za 27,7 odsto u poređenju sa istim periodom prošle godine.\nIzvezeno je robe u vrednosti od 9,37 milijardi dolara, ili za 18,1 posto više nego lani, a uvezeno za 13,58 milijardi, što je za 35,3 odsto više na godišnjem nivou.\nDeficit iznosi 4,21 milijardu dolara, što je rast od 100,6 posto u odnosu na uporedni period 2021.\nNajveće učešće u izvozu Srbije imao je Region Vojvodine (33,9%), a u uvozu Beogradski region (42,8%).\nSpoljnotrgovinska robna razmena je bila najveća sa zemljama sa kojima Srbija ima potpisane sporazume o slobodnoj trgovini. Zemlje članice Evropske unije učestvovale su sa 59,7 procenata u ukupnoj razmeni.\nGlavni pojedinačni spoljnotrgovinski partner Srbije u izvozu bila je Nemačka, na čije smo tržište plasirali robu u vrednosti 1,12 milijardi evra, dok je u uvozu najveći partner Kina sa iznosom od 1,48 milijardi evra.\nDrugi po važnosti partner su zemlje CEFTA, sa kojima imamo suficit u razmeni od 777,8 miliona evra, pri čemu je naš izvoz iznosio 1,28 milijardi evra, a uvoz 506,2 miliona. Pokrivenost uvoza izvozom je 253,7 procenata.\nIzvoz Srbije samo u aprilu porastao je za 23,8 odsto na godišnjem nivou na 2,18 milijardi evra, a uvoz je povećan za 38,1 procenat na 3,22 milijarde.\nPrema desezoniranim podacima, izvoz je u aprilu u poređenju s martom porastao za 1,2 odsto, a uvoz za 6,5 posto.