Subota, 9. septembar 2006.\n«Dani evropske baštine» u Domu Narodne skušpštine\nU okviru manifestacije „Dani evropske baštine“, u kojoj Narodna skupština Republike Srbije učestvuje po treći put, u Domu Narodne skupštine na Trgu Nikole Pašića otvorena je izložba pod nazivom „Zbirka stare srpske knjige“.\nU okviru manifestacije „Dani evropske baštine“, u kojoj Narodna skupština Republike Srbije učestvuje po treći put, u Domu Narodne skupštine na Trgu Nikole Pašića otvorena je izložba pod nazivom „Zbirka stare srpske knjige“. Izložbu je otvorio predsednik Narodne skupštine Predrag Marković istakavši da je otvaranje ovakve izložbe u Domu Narodne skupštine prilika da se javnost upozna sa bogatim zbirkama koje se u njemu nalaze kao i sa istorijom razvoja parlamentarizma u Srbiji. Predsednik Marković se zahvalio timu koji je priredio izložbu stare srpske knjige, a koje se nalaze u bibliotečkom fondu Doma Narodne skupštine, ali i onim ljudima koji su ih do danas sačuvali. Predsednik je pozvao sve zainteresovane da posete Dom Narodne skupštine gde će imati priliku da vide izložen Sultanski Hatišerif i Sretenjski Ustav, koji su podsećanje na tradiciju ali i podsećanje na ono što Skupština Srbije danas mora da uradi.\nNarodna skupština i ove godine predstavlja domaćoj i evropskoj javnosti, do sada neizlagani, deo zbirke stare srpske knjige iz bogatog fonda biblioteke Doma Narodne skupštine, a posetioci će biti u prilici da vide originalni Ustav Knjažestva Serbie iz 1835. godine (tzv. Sretenjski ustav), Ustav Knjažestva Serbie – Sultanski Hatišerif iz 1838. godine, Slaveno-serbski magazin iz 1768. godine, Zbornik zakona i uredbi u Knjažestvu Serbie od 1844. do 1864. godine i druge knjige od neprocenjive vrednosti.\nU toku trajanja manifestacije „Dani evropske baštine“ Narodna skupština će ponuditi program razgledanja Doma Narodne skupštine Republike Srbije na Trgu Nikole Pašića, uz stručnu pomoć kustosa protokola Narodne skupštine.


Potpredsjednik RS vidi stranu urotu: "Žele rušiti Republiku Srpsku kao što su rušili Miloševića" - Index.hr\nPotpredsjednik RS vidi stranu urotu: "Žele rušiti Republiku Srpsku kao što su rušili Miloševića"\nPOTPREDSJEDNIK Republike Srpske Emil Vlajki smatra kako ne prestaju brižljivo pripremljeni manipulativni napadi na glavne institucije Republike Srpske s ciljem rušenja sadašnje vlasti i da je na djelu vjerna kopija onog što se događalo prilikom rušenja Slobodana Miloševića.\n"U ovoj uroti dirigiranoj iz inozemstva, često putem diplomatskih tijela, sudjeluju strani naredbodavci, dijelovi opozicije povezani sa pojedinim bošnjačkim udruženjima, beneficirani studenti sa preciznim instrukcijama, nevladine organizacije, posebno one iz inozemstva i naivni pojedinci i grupe", naveo je Vlajki u priopćenju kojeg je prenijela agencija Srna.\nTakođer, naglasio je kako "većina angažiranih u toj uroti ne zna da je konačan cilj stranih naredbodavaca stvaranje centralizirane i umjerene muslimanske države BiH".\nVlajki navodi kako postoje dvije razlike u odnosu na Miloševićevo vrijeme koje se ogledaju u tome da u Srbiji nije bilo stranih trupa, koje su prisutne na ovim prostorima, te da je u Srbiji pokret protiv Miloševića bio masovan, što u Republici Srpskoj nije slučaj.\n"Zbog ovog posljednjeg, postoji visok stupanj vjerojatnosti da će, ukoliko opozicija ocijeni da ne može dobiti parlamentarnu većinu, pribjeći stvaranju teških incidenata i pozvati strance da vojno interveniraju", naveo je Vlajki.\n#Republika Srpska #Slobodan Milošević #Emil Vlajki


Mask i Tviter, oslobođenje ili smrt - Navigator - Nedeljnik Vreme\nMask i Tviter, oslobođenje ili smrt\nKada je Džef Bezos pre devet godina kupio “Vašington post” za tričavih 250 miliona dolara, svet je bio zadivljen time što jedan digitalac ulaže u konvencionalni medij s ciljem da mu obezbedi budućnost u vremenu “bez papira”. Rezultati nisu zaostajali za očekivanjima, VP se digitalizovao, za par godina udvostručio publiku i nastavio da raste, uz beskompromisnu uređivačku politiku i slogan “demokratija umire u tami”, poruku da bez takvih medija nema slobode. Bezos je slavljen kao bogataš sa osećajem za društvo, makar u tom projektu, budući da je često na meti kritika zbog načina kako se njegov Amazon odnosi prema konkurenciji i zaposlenima.\nAli, kada je ovih dana Ilon Mask pokazao nameru da kupi Tviter kako bi na toj društvenoj mreži povećao slobodu izražavanja, nastala je panika i pojavile su se brojne analize zašto bi to moglo da bude loše ili dobro, mahom skeptične. Sumnji ima mesta budući da Tviter ne mora da se digitalizuje, mada bi mu dobrodošao neko ko će ga učiniti zaista profitabilnim, što Mask nije naveo kao glavni razlog. Ne, njegov motiv je da ovu društvenu mrežu oslobodi bilo kakvih političkih uticaja i agendi i od nje napravi prostor za slobodnu komunikaciju, barem tako on tvrdi. Tu dolazimo do razlike u karakterima dva najbogatija čoveka na svetu, bogatiji Mask je ekstrovertan, javno konzumira kanabis, sklon je šalama (na Tviteru) koje izazivaju paniku među investitorima i gubitke na berzi koji se mere milijardama. Siromašniji Bezos je samozatajan, ređe se oglašava, njegovi poslovni potezi su dugoročni i promišljeni, za njega kažu da se ne obazire mnogo na kvartalne rezultate, već da planira godinama unapred. Hipik i štreber, reklo bi se.\nTo s kupovinom Tvitera neće ići jednostavno čak ni čoveku koji ima više od 260 milijardi dolara kapitala, i spreman je da plati nešto više od četrdeset za društvenu mrežu. Sam je to priznao na TED govorima u Vankuveru, rekavši da nije siguran da će uspeti. Najpre je tajno kupio 9,2 odsto akcija i postao drugi najveći akcionar, ali ne i član upravnog odbora, a zatim je krenuo u “neprijateljsko preuzimanje”, koje se ogleda u masovnoj kupovini akcija dok ne postane većinski vlasnik. Bord Tvitera je reagovao tako što su najpre saopštili da Tviter vredi više, a zatim na brzinu “popili otrovnu pilulu”. To se smatra poslednjom zaštitom od neprijateljske kupovine i znači da Tviter može da emituje nove akcije, koje određeni akcionari mogu da kupe po povlašćenoj ceni u narednih godinu dana. Nešto poput kornjače i zeca, kada god Mask priđe do pedeset odsto, oni dodaju još akcija i onemoguće mu da ih preuzme i sam odredi cenu ostatka. Dugoročno to nije dobro za kompaniju, ali ko da misli o tome kada se spašava glava.\nMask je jedan od najpopularnijih i bez sumnje najuticajnijih tviteraša, ima 80 miliona pratilaca. Sebe naziva “apsolutistom slobodnog govora” i Tviter vidi kao gradski trg na kojem svako ima pravo da iznese svoje mišljenje, pa i Donald Tramp koji je sa tog trga izbačen pre dve godine. Ali, Mask misli da trg mora biti u privatnim rukama, jednog čoveka, koji će sam po sebi biti garancija slobode. Za razliku od odbora u kojem razni ljudi imaju razne ideje o tome šta ko sme da govori, pa ko nadglasa.\nBitku oko Tvitera pomno prate regulatori medija i interneta sa obe strane Atlantika, i veruje se da bi oni imali svoj stav o promeni vlasničke strukture verovatno najmoćnijeg megafona na svetu. I da slobodu govora drugačije apsolutizuju u ovom geopolitičkom trenutku.\nKada je Mask u seriji tvitova hteo da najavi šta bi sve promenio u poslovanju kompanije, napisao je da bi novo sedište pretvorio u dom za beskućnike San Franciska jer u zgradu ionako niko ne dolazi, naročito članovi borda koji tamo imaju skupe kancelarije. U retkom oglašavanju na Tviteru, Džef Bezos mu je preporučio da to uradi samo sa jednim delom zgrade, aludirajući na sopstveni sličan projekat. Možda se tu krije i tajni poslovni savet, ne samo bogataško podbadanje. U svakom slučaju, politika Tvitera je zbog Maska sada pod reflektorima celog sveta, a to ne može biti loše jer je sve bolje od tame, kako kaže slogan “Vašington posta”.


Veliko nam je zadovoljstvo pozvati Vas na zajedničku sjednicu premijera Vlade Federacije BiH i Predsjedništva Saveza općina i gradova Federacije BiH.\nZajednička sjednica će se održati u utorak, 17.04.2012. godine u zgradi Vlade FBiH u Sarajevu, ul. Alipašina 41, sa početkom u 09:00 sati\nNa sjednici, članovi Predsjedništva[i] će detaljno upoznati premijera Vlade Federacije BiH o nizu aktivnosti koje je Savez poduzeo u proteklom vremenu a tiču se, prije svega izmjene zakonske regulative koja se odnosi na jedinice lokalne samouprave.\nPredsjedništvo će, zajedno sa premijerom razmatrati implementaciju Sporazuma o saradnji Vlade Federacije BiH i Saveza općina i gradova Federacije BiH koji je potpisan 06.10.2011. godine, te razmatrati naredne aktivnosti koje su, uglavnom, vezane za zakonsku legislativu, kao i aktivnosti na izradi Kodeksa između različitih nivoa vlasti u FBiH koji je Savez pripremio.\nNakon zajedničke sjednice sa premijerom, čije je trajanje planirano do 11:00 sati, Predsjedništvo će sa radom nastaviti u Općini Stari Grad Sarajevo, ulica Zelenih beretki 4, sala 109.\nOsamnaesta sjednica Predsjedništva Saveza općina i gradova Federacije BiH će se održati 17.04.2012. godine (utorak) u 09:00 sati u SARAJEVU, zgrada Vlade FBiH, a od 11:00 sati sjednica se nastavlja u zgradi Općine Stari Grad Sarajevo, sala 109.\n[i] Predsjedništvo Skupštine Saveza općina i gradova Federacije Bosne i Hercegovine u mandatu 2008. - 2012. čine načelnici iz sljedećih općina: Bosanski Petrovac, Bugojno, Goražde, Ilidža, Jablanica, Kalesija, Livno, Odžak, Grad Sarajevo, Široki Brijeg, Vitez, Zavidovići i Zenica.


Kosovo, 29. decembar/prosinac 2020.\nLeposava i Aferdita ne žele razdvajanje ni posle iseljenja iz baraka u Prištini\nDok Kosovo pokreće istragu iz Srbije najavljuju još vakcina\nSretko Radenković (77) iz sela Srbovac u opštini Zvečan, jedan je od onih koji su primili Fajzerovu vakcinu 26. decembra u Domu zdravlja u Zvečanu, jedne od četri opština sa većinskim srpskim stanovništvom na severu Kosova.\nRSE istraga: Rođaci Nazarbajeva uložili 785 miliona dolara u luksuzne nekretnine u šest zemalja\nRođaci bivšeg kazahstanskog predsednika Nursultana Nazarbajeva tokom 20 godina uložili skoro 785 miliona dolara u luksuzne nekretnine u najmanje šest zemalja, pokazala je istraga Radija Slobodna Evropa (RSE).\nDijalog 'na čekanju'\nAktuelna vlada Kosova na dužnosti još uvek nije donela odluku da li će se dijalog sa Srbijom nastaviti, imajući u vidu da predstoji proces održavanja vanrednih parlamentarnih izbora.\nImam i časna sestra na Kosovu zajedno pomažu siromašnima\nImam i časna sestra na zapadu Kosova udružili su snage kako bi pomogli potrebitima. Pružaju pomoć ljudima koji se bore s nezaposlenošću i ekonomskim utjecajem pandemije.\nSvi visoki zvaničnici Kosova 'na dužnosti'\nU foteljama nekih od najviših državnih funkcija na Kosovu sede ljudi sa statusom vršilaca dužnosti. Kosovo nikada nije imalo više vršilaca dužnosti na rukovodećim mestima od kraja rata 1999.\nKosovo je na pragu novih vanrednih izbora nakon što je Ustavni sud odlučio da je vlada premijera Avdulaha Hotija neustavna. Ali, ko se može ili ne može kandidovati na izborima?


Počelo ustoličenje vladike Teodosija – Nadlanu.com\nPočelo ustoličenje vladike Teodosija\nObjavljeno 26. dec 2010. / 00:00:00\nPRIZREN, 26. decembra 2010. (Beta) – Sveta arhijerejska liturgija povodom ustoličenja vladike Teodosija za episkopa eparhije raško-prizrenske i kosovsko-metohijske, počela je jutros u hramu Svetog Đorđa u Prizrenu.\nLiturgiju služi patrijarh srpski Irinej uz sasluženje episkopa i sveštenstva Srpske pravoslavne crkve (SPC).\nUstoličenju vladike Teodosija prisustvuju ministar za Kosovo i Metohiju Goran Bogdanović, ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić, ministar vera Bogoljub Šijaković, savetnik predsednika Srbije Mlađan Đorđević.\nPrisutni su i predstavnici Srba u kosovskim institucijama vlasti, izaslanici ruske i grčke pravoslavne crkve, katoličke crkve, članovi diplomatskog kora i predstavnici međunarodnih organizacija angažovanih na Kosovu i komandant Ffora Erhard Biler.\nUstoličenju episkopa raško-prizrenskog i svečanoj liturgiji prisustvuju i brojni vernici sa kosova, iz centralne Srbije, Republike Srpske, Crne Gore i dijaspore.\nSlužbu obezbeđuju brojni pripadnici Kosovske policije raspoređeni u širem centru grada, uz pomoć pripadnika italijanske žandarmerije, Euleks policije i nemačkog Kfora.


Vlada Zeničko-dobojskog kantona na današnjoj sjednici utvrdila i u skupštinsku proceduru uputila Prijedlog budžeta Zeničko-dobojskog kantona za 2021. godinu, kojim su planirani prihodi u iznosu od 401.266.000,00 KM. U odnosu na prošlogodišnji, budžet je veći za 2 posto.\n– Povećanje se najvećim dijelom odnosi na povećanje izdvajanja za sektor zdravstva gdje smo za borbu protiv virusa Covid-19 opredijelili ukupno 9 miliona KM. Također, povećan je i budžet Ministarstva za boračka pitanja radi implementacije u punom kapacitetu Uredbe o novčanoj egzistencijalnoj naknadi za demobilisane borce – rekao je ministar finansija Josip Lovrić.\nPlanirani prihodi manji su za 17 posto u odnosu na prošlu godinu, zbog negativnih posljedica pandemije koronavirusa, tako da se očekuje pomoć sa viših nivoa vlasti.\n– Nadam se da će doći do realizacije pomoći sa višeg nivoa, jer bez te pomoći zaista će biti teško izvršiti budžet na nivou koji je planiran – rekao je Lovrić.\nNaglasio je da je Vlada poduzela sve korake kako bi se smanjili rashodi u budžetu.\nMaterijalni troškovi smanjeni su za 10 posto, nisu planirani značajniji kapitalni transferi i ulaganja, dok će se namjenska sredstva trošiti u skladu sa važećim propisima.


BiH /AIS odlučan u borbi za provođenje zaštite prava izvođača muzičkih djela / Radio Sarajevo\nFoto: AIS/Redovna sjednica izvještajne Skupštine AIS-a\nBiH / AIS odlučan u borbi za provođenje zaštite prava izvođača muzičkih djela\n10. 07. 2019. u 13:38:00 Radiosarajevo.ba\nRedovna sjednica izvještajne Skupštine AIS-a, kolektivne organizacije za zaštitu prava izvođača muzičkih djela, održana je jučer u Sarajevu u prostorijama hotela Europa.\nPredstavnici AIS-a su upoznali članstvo sa poslovanjem ove organizacije u prethodnom periodu. Tokom izlaganja prezentirane su informacije o svim segmentima rada, postignutim uspjesima kao i planiranim strateškim ciljevima vezanim za zaštitu prava izvođača muzičkih djela u Bosni i Hercegovini.\nIstaknuto je da će AIS nastaviti sa dosadašnjom praksom funkcionalnog, transparetnog i objektivnog poslovanja, te da će i dalje imperativ AIS-a biti dobrobit i prosperitet svih muzičkih izvođača u našoj zemlji.\nČelnici AIS-a su zajedno sa članovima AIS-a dogovorili da u narednom periodu upute apel svim korisnicima muzičkih djela da ispunjavaju svoju zakonsku obavezu i regulišu zakonom propisanu naknadu za prava izvođača muzičkih djela, s ciljem da se pravno i moralno zaštite svi muzički izvođači čija se djela javno saopštavaju.\nTakođer su pozvali sve društveno odgovorne pravne subjekte da budu primjer drugima u implementaciji Zakona o autorskom i srodnim pravima i Zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskog i srodnih prava, kako bi svi oni koji već duži period ignorišu ovu činjenicu, bili uvedeni u sistem i na taj način dali svoj doprinos u izgradnji pravne države.\nČlanovi AIS-a su usvojili sve predložene akte, Godišnji izvještaj o radu zajedno sa finansijskim izvještajem za 2018. godinu i Pravilnik o članstvu.\nSkupštinu je obilježila pozitivna rasprava, te su dati konstruktivni prijedlozi i smjernice za poboljšanje statusa i položaja muzičkih izvođača u Bosni i Hercegovini. Neformalno druženje članova, gostiju i predstavnika AIS-a nastavljeno je u prijateljskoj i prijatnoj atmosferi.\nTagovi: AIS sjednica Skupština\nTri godine / AIS produžio kolektivni ugovor sa kablovskim operaterima u BiH\n! / AIS i Fonogram potpisali kolektivni ugovor s BHRT-om i RTVFBiH\nKritike / AIS uputio saopćenje: Javni servisi u BiH krše međunarodne obaveze!


MUP SRBIJE: Abazović bez povoda i dokaza napada Srbiju – Portal Luca\nMUP SRBIJE: Abazović bez povoda i dokaza napada Srbiju\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije u saopštenju ističe da Crna Gora nije ni zvanično ni nezvanično obavijestila Srbiju da potražuje bivšeg direktora crnogorske Uprave za nekretnine Dragana Kovačevića, te da su izjave potpredsjednika CG Dritana Abazovića da se on krije u Srbiji posljedica neiskustva i loših informacija.\n“Gospodin Abazović je odnedavno počeo da se bavi bezbjednosnim pitanjima u Crnoj Gori i zato vjerujemo da je njegova izjava kojom bez dokaza i bez povoda napada državu Srbiju i njene bezbjednosne strukture da ne traže Dragana Kovačevića, crnogorskog državljanina, bivšeg direktora Uprave za nekretnine CG, posljedica neiskustva i loših informacija”, piše u saopštenju MUP-a.\nKako se dalje navodi u saopštenju, “da bi mu pomogli u sagledavanju stvarnih prilika, MUP Republike Srbije želi da i njega i javnost obavijesti da Crna Gora nije ni zvanično ni nezvanično obavijestila Srbiju da potražuje Kovačevića.\n“Srbija je član Interpola i uvidom u sistem Interpola nije pronašla potjernicu Crne Gore za Draganom Kovačevićem. Da je Crna Gora izdala međunarodnu poternicu za Kovačevićem, Srbija bi posredstvom jedinstvenog sistema obavještavanja u mreži Interpola, to bez sumnje znala. Do danas u 12 časova, potjernice nema. Ako crnogorska policija za Draganom Kovačevićem traga na svojoj teritoriji mi o tome ne znamo ništa, niti možemo da znamo. Ako Crna Gora želi da provjeri da li je Dragan Kovačević na teritoriji Srbije potrebno je samo da nam pošalje zamolnicu i mi ćemo imati osnov da izvršimo odgovarajuće provjere”, navodi se u saopštenju.\nNa kraju saopštenja, MUP je pozvao “i gospodina Abazovića i sve druge političare da se uzdrže od napada na MUP Srbije i da poštuju rad i upornost svih pripadnika MUP-a u borbi protiv organizovanog kriminala”.\nAbazović je inače, gostujući na televiziji Prva, komentarisao bijeg bivšeg direkora Uprave za nekretnine, iznoseći podatke da se on nalazi u Srbiji.\nPovezane teme:Dritan AbazovićMUP srbijeOdabrano


Poslednji jemenski Jevreji stigli u Izrael Vesti iz Izraela\nDevetnaest poslednjih preostalih Jevreja iz Jemena stiglo je u Izrael u tajnoj operaciji kojom je Izrael spasio članove jemenske jevrejske zajednice od brutalnog građanskog rata.\nJedan od njih, rabin, sa sobom je doneo i oko 500 godina star svitak Tore čije odnošenje iz Jemena predstavlja kraj za jemensku jevrejsku zajednicu.\nVećina jemenskih Jevreja kojih je u prošlom veku bilo oko 50.000, uselilo je u Izrael tokom gotovo sedam desetleća tajnih operacija koje su sada privedene kraju.\nPedeset Jevreja izabralo je da ostanu u Jemenu, većina od njih u glavnom gradu Sanaha, blizu američke ambasade. Taj je grad 2014. godine pao pod kontrolu pobunjeničkog Huti pokreta čiji je slogan “Smrt Americi, smrt Izraelu, prokletstvo Jevrejima, pobeda Islamu“.\nSedamnaest evakuisanih stiglo je u Izrael u nedelju, a još ih je dvoje stiglo nekoliko dana ranije.\n“To je veoma značajan momenat za državu Izrael i za imigraciju Jevreja.“, rekao je Natan Šaranski, vođa Jevrejske Agencije za Izrael. On je proglasio završenom „istorijsku misiju“ sakupljanja jemenskih Jevreja u Izraelu.\nDodao je da je „ovime završeno poglavlje istorije jedne od najstarijih jevrejskih zajednica u svetu, ali da će jemenski Jevreji svoj doprinos nastaviti da daju u državi Izrael.“\nJevreji su na području Jemena prisutni od prvog veka pre nove ere gde su do sada živeli sa susedima Muslimanima. Većina jemenskih Jevreja dovedena je u Izrael 1949. i 1950.godine u Operaciji „Čarobni tepih“.\nIzrael je od njegovog priznanja 1948. vršio mnogo tajnih operacija kako bi Jevreje iz raznih zemalja preselio u Izrael. Jevrejske zajednice iz Sirije, Iraka i Etiopije većinski su preseljene u Izrael.


Ambasador Švicarske u Bosni i Hercegovini Daniel Hunn sa predsjedavajućim Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefikom Džaferovićem © Predsjedništvo Bosne i Hercegovine\n“Švicarska i Bosna i Hercegovina imaju puno toga zajedničkog, posebno kada je riječ o raznolikosti i varijetetima: u obje naše zemlje žive ljudi različitih religija koji dijele bogato i raznoliko kulturno nasljeđe. Kao Švicarac, čvrsto sam uvjeren da je ta raznolikost od koristi za sve nas – ali da je za istu neophodna tolerancija, otvoreni dijalog i spremnost na kompromis“, naglasio je novoimenovani ambasador Švicarske u Bosni i Hercegovini Daniel Hunn tokom predaje svojih akreditiva predsjedavajućem Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefiku Džaferoviću.\nVisoki prioritet ambasadorovog mandata bit će nastavak daljnjeg jačanja već izvrsnih snažnih i dugotrajnih partnerskih odnosa između naših vlada i naroda.\n„U središtu našeg partnerstva stoji Program saradnje koji zajednički provodimo i koji je, između ostalog, usmjeren na mlade ljude, njihove perspektive i mogućnosti. Trenutno planiramo izradu sljedeće četverogodišnje faze saradnje. Jednako važno je i dalje promicanje naših ekonomskih odnosa, pothvat u koji ću tokom svog mandata ulagati vrijeme i energiju“, poručio je ambasador Hunn.\nUspješno poslovanje treba stabilno i mirno okruženje, a to je i razlog zašto švicarska vojska nastavlja biti angažirana u misiji EUFOR-a.\nAmbasador Hunn je također podcrtao još jednu snažnu poveznicu između naše dvije zemlje, a to je 60.000 osoba bosansko-hercegovačkog porijekla koji žive u Švicarskoj. „Oni mogu graditi mostove između naše dvije zemlje i vjerujem da bismo trebali intenzivnije sarađivati s njima“, naglasio je.\nAmbasador Daniel Hunn je izrazio svoju zahvalnost predsjedavajućem Džaferoviću za toplu dobrodošlicu i prenio mu najljepše želje predsjednice Švicarske i švicarske vlade, kao i stanovništva Švicarske. Ambasador Švicarske iskreno se raduje što će služiti svoj mandat u Bosni i Hercegovini i surađivati sa članovima Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predstavnicima vlasti na svim nivoima i građanima zemlje.


KRIK: Rakić i Milan Radoičić se sastajali sa Pacolijem na luksuznoj jahti u Crnoj Gori (FOTO) - Infobrif\nKRIK: Rakić i Milan Radoičić se sastajali sa Pacolijem na luksuznoj jahti u Crnoj Gori (FOTO)\nObjavljeno 4.10.2019. u 09:35 poslednja izmena 4.10.2019. u 09:32\nIstraživački portal Krik objavio je fotografiju sa sastanka u Crnoj Gori održanog pre dve godine kada su se sastali predsednik Srpske liste Goran Rakić, kontroverzni biznismen sa Kosova Milan Radoičić i aktuelni kosovski ministar spoljnih poslova Bedžet Pacoli, u vreme pregovoranja za formiranje vlade Ramuša Haradinaja.\nKako je taj portal naveo, do sastanka je došlo u leto 2017. na luksuznoj jahti u Budvi, a Pacoli je ubrzo nakon toga napustio dotadašnje političke partnere, pridružio se koaliciji Ramuša Haradinaja i postao ministar spoljnih poslova.\nNakon parlamentarnih izbora na Kosovu, na kojima nijedna partija nije ostvarila većinu potrebnu za sastav vlade nastupili su pregovori.\n„Kako je izvor novinarima (Krika) rekao, fotografija je zabeležila sastanak koji se pokazao ključnim za razrešenje tog političkog problema. Tu tvrdnju, međutim, nije bilo moguće potvrditi, jer niko od učesnika sastanka nije pristao da govori za Krik“, navodi se u tekstu.\nPacoli je, kako ističu, ubrzo nakon tog susreta, a pred istek roka za sastavljanje vlade, napravio neočekivani preokret.\nFirma Radoičića i braće Veselinović kupila “Novi Pazar put”\nPacoli predao navodne dokaze protiv Srbije\nPacoli: Imamo dokumenata o ratnim zločinima Srbije na…\n„Ostavio je svoje dotadašnje političke saveznike i pridružio se PAN koaliciji, poznatoj i kao ‘ratno krilo’ – činili su je bivše vođe OVK. Ovo je omogućilo Ramušu Haradinaju, koji je u Srbiji osumnjičen za ratne zločine, da sastavi vladu“, dodaje Krik.\nČlanovi Srpske liste dobili su tri ministarska mesta u toj vladi.\nMilan Radoičić napustio je Kosovo nakon što je pokrenuta istraga protiv njega zbog sumnje da je umešan u ubistvo političara sa Kosova Olivera Ivanovića koje se desilo u januaru 2018. godine. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić, sa kojim se Radoičić sastao u Beogradu, rekao je javnosti da ga je srpska policija ispitala i da je sigurna da Radoičić nije umešan u Ivanovićevo ubistvo.\n„Vučić je insistirao na tome da je Radoičić rodoljub koji brani položaj Srba na Kosovu, a slučaj protiv njega je označio kao politički motivisan“, navodi Krik.\nPacoli je švajcarski državljanin, rođen je na Kosovu, poseduje imovinu vrednu oko 900 miliona evra, kako prenose mediji. On je važan lobista za nezavisnost Kosova.\nBedžet PacoliGoran RakićJahtaMilan Radoičić\nHaradinaj: Znam zašto se Vučić plaši moje pobede\nBeogradski učenici pet sati proveli na hrvatskoj granici: Pečat u „pogrešnom“ uglu\nPacoli: Imamo dokumenata o ratnim zločinima Srbije na Kosovu\nUkoliko vam se dopada neka Vodolija ovo morate da znate!\nSkupština počinje vanredno zasedanje, na dnevnom redu 13…\nSubvencije za kupovinu traktora do 800.000 dinara\nNazad\tNapred 1 od 13.552


#ProFemina 2017 - Jovana Gligorijević: Moramo da branimo i svoja prava i same sebe! - Svet portal\nHome #ProFemina 2017 – Jovana Gligorijević: Moramo da branimo i svoja prava i same sebe!\n#ProFemina 2017 – Jovana Gligorijević: Moramo da branimo i svoja prava i same sebe!\nSvaka ProFemina konferencija predstavlja miks različitih tema – teških, aktuelnih, bolnih, relaksirajućih, onih koje deluju podsticajno, navode na razmišljanje, teraju na polemiku… Sigurni smo da će 11. aprila panel, u kojem će se govoriti o abortusu, izazvati bezbroj komenatara, ali i da će tokom diskusije biti izneto mnogo argumenata. Sagovornike će kroz lavirint diskusije voditi iskusna i cenjena novinarka Jovana Gligorijević koja nam, ukratko, otkriva svoje poglede na ovu temu.\nBrankica TreskavicaColor Press Grupa


Početak/Ekonomija/Veliko interesovanje za razgovor sa inspektorima\nNeformalni susret privrednika i predstavnika inspekcijskih službi pod nazivom „Dan otvorenih vrata sa inspektorima“ održan je u prostorijama Regionalne privredne komore Niš, u organizaciji USAID Projekta za bolje uslove poslovanja (USAID BEP) i Privredne komore Srbije (PKS).\nTokom sastanka, inspektori sa dugogodišnjim iskustvom iz različitih oblasti inspekcijskog nadzora, u sklopu svojih preventivno-savetodavnih aktivnosti, u prijatnoj i opuštenoj atmosferi diskutovali su sa privrednicima o otvorenim pitanjima iz njihovog poslovanja, davali savete i preporuke za poštovanje zakona i efikasno otklanjanje eventualnih propusta u radu.\n„Novi Zakon o inspekcijskom nadzoru, donet uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj, doneo je suštinsku promenu funkcije inspekcije, koja sada ima savetodavnu i preventivnu, a ne kao nekad, prvenstveno kaznenu ulogu. Osim toga, inspekcijski nadzor sada je zasnovan na proceni rizika, planovima i kontrolnim listama, što omogućava inspekciji da utvrdi prioritete u radu i nadzoru, a privrednicima olakšava poslovanje u skladu sa zakonom. Ova reforma inspekcijskog nadzora uticala je na promenu percepcije inspektora kod privrednika, kao i unapređenje delotvornosti inspekcijskog nadzora, naročito stvaranjem uslova za koordinaciju inspekcijskih službi i drugih nadležnih organa“, rekla je Sonja Stanišić, predstavnica USAID BEP-a.\n„PKS očekuje da inspekcijski organi deluju preventivno, da budu servis privrede i legalnim privrednim subjektima pomognu da efikasnije posluju.Zahvaljujući reformi inspekcijskog nadzora, inspektori sada manje vremena provode u preduzećima, što im ostavlja više vremena da se bave suštinom svog posla “, rekao je Aleksandar Milićević, direktor Regionalne privredne komore Niš.\n„Od početka primene Zakona o inspekcijskom nadzoru izvršili smo oko 630 savetodavnih poseta i primili oko 530 izveštaja o samoproveri. Trudimo se da pomognemo i savetujemo, a kada naiđemo na neki propust, utvrđujemo stepen rizika u skladu sa jasnim kriterijumima u kontrolnim listama. Nije nam cilj da odmah sankcionišemo uočene propuste. Veoma nam je drago što osećamo promenu stavova privrednika u odnosu prema nama, jer nas sve manje doživljavaju kao suprotstavljenu stranu, već više kao partnere“, izjavila je Vesna Ristić, predstavnica tržišne inspekcije iz Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.\nNakon Beograda i Niša, „Dani otvorenih vrata sa inspektorima” u biće organizovani i u Novom Sadu.\nRazgovor sa inspektorima Regionalna komora RPK


Baražni turnir u stonom tenisu – GEM info\nBaražni turnir u stonom tenisu\n09/06/2018 14/06/2018 Redakcija 0 Comments\nLazarevac je tokom vikenda domaćin turnira kojim će putem baraža biti određeni novi drugoligaši Srbije u stonom tenisu. Pored domaćina stonoteniskog kluba ”Kolubara” učestvovaće još pet ekipa ”Železničar 014” Valjevo, Ugrinovci, ”Čukarica” Beograd, ”Zelenik” Požarevac i ”Krepoljin” Kučevo”.\nStonoteniski turnir tokom koga će biti određeni učesnici druge savezne lige Srbije u novoj sezoni održava se tokom vikenda u Lazarevcu. Preko trideset takmičara uzeće učešće u baražu, ali pored sportskog nadmetanja cilj je i uživanje u ovoj disciplini i druženje.\nI pored toga što je domaćin lazarevački klub ”Kolubara” tokom ovog baraža nema puno šanse za plasman u viši rang takmičenja.\nCilj ovog takmičenja je i afirmacija stonog tenisa u Lazarevcu kao i da što veći broj dečaka i devojčica zavoli ovu disciplinu koja je nekada bila nacionalni sport sa ogromnom popularnošću.\nUlazak u drugu saveznu ligu obezbedili su Železnik kod Kučeva i Železničar 014 iz Valjeva. Treće plasirani bio je tim Čukarički iz Beograda, dok su na četvrtom i petom mestu Ugrinovci i Kolubara. Krepoljin kod Kučeva zauzeo je poslednje mesto. Za najboljeg igrača regiona, proglašen je Ivan Mitrović iz Lazarevca, koji igra za Železničar iz Valjeva. Mitrović je jedini sa svim pobedama u baražu i neporažen celu sezonu, sa preko 40 pobeda.\nŠeruj post "Baražni turnir u stonom tenisu"\n← Generacija 1969. proslavila 30 godina mature\nTradicionalna manifestacija “Dečije poselo” →


Petnaest građana BiH traži hitnu evakuaciju iz Egipta - Klix.ba\nBiH Petnaest građana BiH traži hitnu evakuaciju iz Egipta\nPetnaest građana BiH traži hitnu evakuaciju iz Egipta\n1.2.2011. u 08:29\nU Egiptu se trenutno nalazi oko 150 državljana BiH i svi su bezbjedni u ovom trenutku, a njih 15 je do sada podnijelo zahtjev za hitnu evakuaciju, izjavio je ambasador BiH u Egiptu Slobodan Šoja.\n"Svi državljani BiH su bezbjedni u ovom trenutku. Rizik postoji, međutim, imamo sreće da ovdje nema mnogo naših građana, tako da pojedinačno znamo sudbinu svakog od njih. U stalnom smo telefonskom kontaktu sa svima", rekao je Šoja za "Glas Srpske".\nOn je dodao da bi broj zahtjeva danas mogao porasti, jer su najavljene masovne demonstracije protiv vlade u Kairu, istakavši da napuštanje Egipta nije toliko rizično, koliko je teško izvodljivo s obzirom da je veoma teško prići aerodromu u Kairu do kojeg se putuje i do sedam časova.\nŠoja je naveo da ambasada priprema spisak sa imenima svih koji žele da hitno napuste Egipat i on će najkasnije danas biti završen.\n"Čim dobijemo instrukciju Ministarstva inostranih poslova BiH evakuisaćemo ih. Ne znamo ima li u Egiptu naših turista, jer nam se niko iz turističkih agencija nije javio", napomenuo je Šoja.\nIz Ministarstva inostranih poslova BiH juče je preporučeno državljanima BiH koji se trenutno nalaze u Egiptu da razmotre mogućnost napuštanja te zemlje čim se za to steknu bezbjednosi uslovi.\nU sukobima demonstranata, policije i vojske prethodnih dana u Egiptu poginulo je više od 100 ljudi, a među njima i radnik Ambasade Azerbejdžana. Prema posljednjim podacima, više od 4.000 lica je povrijeđeno, a bilo je najmanje 60 silovanja u antivladinim protestima koji potresaju Egipat.\nNaselje Glamoč 9\n5h 4min 5\nRušile se zgrade 588\nRaste broj žrtava zemljotresa u Turskoj: Četrnaest mrtvih, 270 povrijeđenih\n6h 1min 33\nRazorni zemljotres 761\n6h 13min 45\nUniverzitet u Sarajevu 15\n6h 13min 96\n27. i 28. januara 0\nFondacija "Društvo zajedničkih vrijednosti" organizira dvodnevnu radionicu o ljudskim pravima\nBolesna ćerka i tata heroj: „Otac mi je dao bubreg i spasao mi život“


Majke da podnesu zahtjev\nMajke koje su bile korisnice naknada sa troje i više djece, a prekinule su radni odnos na određeno vrijeme moraju da podnesu zahtjev za dobijanje novog primanja kod mjesnog centra za socijalni rad, saopštila je predstavnica majki Željka Savković. Ona je navela da uz zahtjev treba da dostave i prosječne zarade za poslednja tri mjeseca od kada su raskinule radni odnos iz uprave prihoda. Rok predaje zahtjeva je 30 dana od dana od kada je uputstvo izašlo u Službenom listu, odnosno od 19. januara 2018. godine.M.S.\nCentar za razvoj nevladinih organizacija (CRNVO) objavio je konkurs za dodjelu grantova za projekte lokalnih NVO u Crnoj Gori u okviru programa dodjele grantova „Moja zajednica – Snažna zajednica”. Ovaj konkurs je dio projekta „Moja zajednica-Snažna zajednica!”, koji finansira Evropska unija posredstvom Delegacije EU u Crnoj Gori, u okviru IPA programa za razvoj civilnog društva 2016, Crna Gora.\nRok za predaju projektnih prijedloga je 20. februar 2018. do 16 sati.M.S.\nNastaviće sa podrškom\nMinistarstvo rada i socijalnog staranja nastaviće tradiciju podrške Sajmu sezonskog zapošljavanja „Summer job 2018”, istakao je ministar Kemal Purišić na sastanku sa predsjednicom Studentskog parlamenta Univerziteta Crne Gore Sarom Arianna Serhatlić i članom parlamenta Milanom Tomićem.\n– Sajam sezonskog zapošljavanja u prethodnim godinama pokazao se kao jako uspješan projekat, sa izuzetnim rezultatima i dobrom praksom za sve studente i maturante koji dijele potrebu da budu radno angazovani, da stiču radne navike, praktično znanje i stručno usavršavanje. Purišić je naglasio i da projekat ima i drugu dobru stranu, posebno za poslodavce koji mogu ovu priliku iskoristiti u pružanju šanse za zaposlenje domaće radne snage, a samim tim pokrenuti mlade i njihovo zaposlenje – saopšteno je iz ministarstva.M.S.\nAgencija za sprečavanje korupcije (ASK) saopštila je da je nakon objavljivanja 16 javnih poziva za obavljanje poslova lobiranja zvanično registrovala i drugog lobistu koji je predao zahtjev za upis u registar lobista koji je dostupan na internet stranici ASK. Novi lobista je Lado Šekularac, a prije njega u registar je upisana Jelena Pavićević.\n– Agencija poziva organe vlasti, odnosno javne funkcionere i ostale službenike koji učestvuju u postupku izrade normativnih akata, da u slučaju eventualnog lobiranja prijave Agenciji sve kontakte koje imaju od strane pravnih ili fizičkih lica, a koje se odnose na izmjene zakona i drugih opštih pravnih akata u skladu sa članom 34 i 39 Zakona o lobiranju. Podsjećamo, djelatnost lobiranja može da obavlja fizičko lice koje je od Agencije dobilo odobrenje za obavljanje te djelatnosti (lobista) i privredno društvo, odnosno nevladina organizacija koji imaju najmanje jednog zaposlenog lobistu – kažu u ASK.M.S.


'Jačanje saradnje sa RS je jačanje saradnje sa BiH'\nIzvor: RTS, 05.Apr.2019, 13:38\n"Jačanje saradnje sa RS je jačanje saradnje sa BiH"\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić potvrdio je u razgovoru sa premijerom Republike Srpske Radovanom Viškovićem da će Srbija u ovoj godini izdvojiti 9,3 miliona evra za finansijsku pomoć opštinama u RS.\nAleksandar Vučić je izrazio čvrsto opredeljenje Srbije da i dalje pomaže konkretne infrastrukturne, energetske i druge projekte u Srpskoj.\n"Republika Srbija će uvek, uz poštovanje Dejtonskog >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << sporazuma, biti iskren prijatelj, pouzdan partner i snažan oslonac Republici Srpskoj", rekao je predsednik Vučić, saopštila je Pres služba Predsednika.\nVučić je dodao da jačanje saradnje sa Republikom Srpskom u isto vreme podrazumeva i jačanje saradnje sa Bosnom i Hercegovinom, sa ciljem boljeg povezivanja, u interesu mira i stabilnosti u celom regionu.\nPremijer Višković je zahvalio predsedniku Vučiću na dosadašnjoj pomoći Republike Srbije razvoju Republike Srpske.\nOn je rekao da je predsednik Vučić prvi predsednik Srbije koji je specijalne, paralelne veze sa Srpskom pokazao kroz realizaciju konkretnih projekata.\nTakođe je dogovoren sastanak predsednika Vučića i drugih predstavnika Republike Srbije sa svim predsednicima opština u Republici Srpskoj.\nVučić sa Viškovićem: Srbija izdvaja 9,3 miliona evra za pomoć opštinama u RS\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić potvrdio je u razgovoru sa premijerom Republike Srpske, Radovanom Viškovićem, da će Srbija u ovoj godini izdvojiti 9,3 miliona evra za finansijsku pomoć opštinama u RS BEOGRAD - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić potvrdio je u razgovoru...


ZVEZDINIH 55 RAZLIKE Crveno-beli razbili Borac za 12. pobedu\nKošarkaši Crvene zvezde održali su čas košarke ekipi Borca u hali "Aleksandar Nikolić" i ubedljivo slavili rezultatom 111:56 u 13. kolu Superlige. Dominantna Zvezda je na ovom susretu postigla skoro duplo više poena od Čačana i na kraju slavila sa 55 razlike.\nVeć posle prve deonice koja je okončana sa 34:10 u korist crveno-belih znalo se da iznenađenja na ovom susretu neće biti. Zvezdin trener Dejan Radonjić mogao je da računa na veoma raspoložene igrače, koji kao da su se utrkivali ko će dati više poena. U tom nadmetanju najbolje su se pokazali Lazić i Dobrić koji su doprineli sa po 19 dok su nešto slabiji učinak imali Dženkins sa 14 i Kuzmić sa 13. Vredna pomena je i partija Jovića koji je stao na sedam poena ali je imao isto toliko asistencija. Marko Simonović nije bio u sastavu, posle povrede skočnog zgloba koju je zadobio pre nešto manje od 10 dana na meču sa FMP-om.\nU bledom izdanju Čačana najviše su se istakli Marinović sa 15 i Todorović sa postignutih 11 poena.\nKošarkaši Dinamika pobedili su Vršac na gostovanju sa 77:73. Od izabranika trenera Miroslava Nikolića, najzaslužniji za prekid serije od tri poraza bili su Milisavljević i Bruks koji su zabeležili po 15 poena, a njih dvojicu su pratili Gavrilović i Čakarević sa po 12. Čakarević je susret završio sa "dabl-dabl" učinkom jer je imao i 11 skokova, od kojih čak osam u napadu.\nMeđu Vrščanima bolji od ostalih bili su Krstović sa 21 poenom i Stojadinović koji je stao na 18.\nCrvena zvezda - Borac 111:56 (34:10, 24:12, 27:23, 26:11)\nHala: Aleksandar Nikolić. Gledalaca: 700. Sudije: Maričić, Čukalović i Stefanović\nCrvena zvezda: Tompson 6, Dangubić 9, Mitrović 2, Lazić 19, Simanić 11, Dobrić 19, Rakićević, Dženkins 14, Gudurić 6, Jović 7, Kuzmić 13, Bjelica 5.\nBorac: Čarapić, Mitrović 2, Popović, Milovanović 8, Radonjić 3, A. Todorović 2, Radović, Mićić, Đoković 7, Gavrilović 8, N. Todorović 11, Marinović 15.


Ivana Peters sarađuje sa Cecom: Karleuša nema šta da se ljuti – Tračara\nPevačica Ivana Peters u novoj sezoni “Zvezda Granda” priklučila se timu Cece Ražnatović, iako je u prethodnih nekoliko sezona muzičkog takmičenja Zvezda Granda radila sa kandidatima Jelene Karleuše.\nKako je objasnila, nju je pozvala lično Ceca i ponudila joj da radi sa kandidatima u njenom timu.\n„I u ovoj sezoni radiću sa kandidatima u Zvezdama Granda, u timu Cece Ražnatović. Ceca me je zvala i pitala da li želim da radim sa kandidatima, pošto već poznajem tu materiju, meni je to bilo sasvim okej“, rekla je Ivana za Telegraf.\nIako se zbog ove Ivanine odluke na društvenim mrežama uveliko spekuliše da će odnos između nje i Jelene sada sigurno biti narušen, Peters kaže da je sigurna da se to neće desiti jer Karleušu smatra profesionalcem.\n„Ja sam profesionalac, Jelena je profesionalac, Ceca je profesionalac u svom poslu, ovde je posao u pitanju, ništa drugo, nema šta ko da se ljuti. Svi rade ono što žele da rade i rade svoj posao“, rekla nam je Ivana.\nPodsetimo, Ivana Peter i Mira Škorić su nekoliko godina zajedno radile u Jeleninom timu i pomagale joj da što bolje spremi svoje kandidate. No, sada kada je na njeno mesto došla Ceca, Mira je ipak odustala od ovogodišnjeg takmičenja, zbog, kako mnogi spekulišu, lošeg odnosa koji ima sa Cecom.\nceca, ivana peters, jelena karleuša\nPrevPrethodna vestNatašu Bekvalac udario kamion u Beogradu!\nNaredna vestPevač osuđen za seriju silovanja preti da će razotkriti lanac poznatih pedofilaNext\nMarija Šerifović napala Cecu, ne može da prežali Karleušu?!


Mis tajni agent (2000) - HBO Crna Gora\nMis tajni agent MISS CONGENIALITY\nRežiser: Donald Petrie\t 2000 | 106 minuta\nGrejsi Hart (Sandra Bulok) je agent FBI sa reputacijom agresivne i neosetljive osobe, koja je dugo čekala da ponovi karijeru svoje pokojne majke, takođe agenta FBI, poginule na dužnosti.\nGrejsi Hart (Sandra Bulok) je agent FBI sa reputacijom agresivne i neosetljive osobe, koja je dugo čekala da ponovi karijeru svoje pokojne majke, takođe agenta FBI, poginule na dužnosti. Njena svađalačka priroda nije doprinela tome da stekne mnogo prijatelja, izuzimajući njenog poverljivog i osećajnog partnera Erika Metjusa (Bendžamin Bret). Njene sposobnosti bivaju stavljene na najveću moguću probu kada joj daju zadatak da se kao učesnica infiltrira na takmičenje za Mis SAD, nakon što teroristi zaprete da će postaviti bombu. Grejsi, koja se ponosi svojom grubošću sada mora da se ponaša ženstveno da bi mogla efikasno da učestvuje na takmičenju uz pomoć Viktora Melling (Majkl Kejn), pompeznog konsultanta koji sanja o tome da zbriše Grejsinu staru ličnost i stvori "Grejsi Lou Fribuš" za američku publiku. Nakon napornog preobražaja, Grejsi mora da igra ulogu lepotice i agenta FBI agent, i da se potrudi da ne upropasti svoju masku. U filmu "Mis tajni agent", čiji je producent Sandra Bulok, u sporednim ulogama glume televizijski grubijan Vilijam Šatner i Kendis Bergen.


Potpisan Sporazum o sufinansiranju nabavke uređaja za mjerenje polena u zraku na području općina Stari Grad i Centar: U planu nabavka uređaja za područje cijelog kantona | mpz.ks.gov.ba\nZa nabavku i postavljanje uređaja resorno Ministarstvo će izdvojiti 10.000,00 KM, a općine po 5.000,00 KM. Sve procedure vezane za nabavku, te određivanje lokacije za instaliranje uređaja, kao i njegovo upravljanje vršit će Prirodno-matematički fakultet. Uređaj bi, kako je kazao rukovodilac Laboratorija za palinologiju na PMF-u Sulejeman Redžić, trebao biti postavljen na Trgu Alije Izetbegovića odakle će se mjerenjem pokrivati područja obje općine.\n"On će biti uvezan sa postojećim uređajem za mjerenje koncentracije polena u zraku smještenim na Prirodno-matematičkom fakultetu, gdje će se obavljati poslovi utvrđivanja koncentarcije polena za ova područja, praćenja fenologije alergogenih biljaka, kao i informisanje alergičara o koncentraciji polena u zraku", pojasnio je profesor Redžić.\nS obzirom da je dokazano da je 20 posto stanovništva u našem kantonu alergično na neki od polena, ministar Jusić je ukazao na važnost nastavka realizacije zajedničkih projekata nabavke novih i održavanja ovih mjernih uređaja.\n"Cilj je da iduće godine napravimo mrežu stanica za monitoring polena u zraku kojima bi se pokrilo područje cijelog kantona, a sve u funkciji pravovremenog upozoravanja rizičnih skupina i očuvanja zdravlja stanovništva", istakao je ministar, te najavio da će Ministarsvo prostornog uređenja i zaštite okoliša KS u narednoj godini planirati posebnu budžetsku stavku za održavanje ovih mjernih stanica, kao i donošenje Kantonalnog akcionog plana za suzbijanje ambrozije za 2012. godinu.\nPredstavnici ministarstva i PMF-a, ukazali su takođe na potrebu da se još jednom pokrene zajednička inicijativa prema Vladi FBiH vezana za izradu dopune postojeće Odluke o mjerama za sprečavanje širenja i uništavanja korovske biljke ambrozije, kako bi nadležne inspekcije mogle poduzimati efikasnije mjere na sankcionisanju vlasnika zemljišta pokrivenih ambrozijom.\nPomoćnica ministra za zaštitu okoliša Zijada Krvavac upoznala je prisutne da je, nakon prve upućene inicijative, iz resornih federalnih ministarstva stigla informacija da je za Vladu FBiH pripremljena dopuna pomenute odluke sa propisanim sankcijama za nesavjesne vlasnike zemljišta koji ne poduzimaju mjere sprečavanja širenja i iskorjenjavanja ambrozije u toku vegetacijske sezone.\n"Nažalost, budući da nisu poduzete efikasnije mjere za implementaciju ove Odluke, niti Akcionog federalnog plana za suzbijanje ambrozije, rezultati monitoringa pokazali su trend povećanja umjesto smanjenja ovog alergogena u zraku", istakla je pomoćnica Krvavac. S obzirom da se širenje ambrozije ne može ograničiti u prostoru, ona je ukazala na važnost koordiniranog pristupa ovom problemu kao i potrebu da se akti koji regulišu ovu oblast primjenjuju u praksi, kako bi se naredna sezona pojačanog prisustva alergogena u zraku dočekala spremno.


RTS :: Premijerka na samitu u Sofiji i u Londonu\nPolitika Premijerka na samitu u Sofiji i u Londonu\nPremijerka na samitu u Sofiji i u Londonu\nponedeljak, 25. jun 2018, 11:16 -> 11:20\nPredsednica Vlade Ana Brnabić imaće u naredne dve sedmice više značajnih susreta sa evropskim i regionalnim liderima i učestvovati na međunarodnim skupovima u Sofiji i Londonu.\nPremijerka će, prema Tanjugovim informacijama, najpre biti domaćin zvanične posete predsednice Vlade Norveške, Erne Solberg, koja će 2. jula boraviti u poseti Srbiji.\nBrnabićeva i Solberg razgovaraće o sveukupnim bilateralnim odnosima, i daljem jačanju političke i ekonomske saradnje dve zemlje.\nReč je o uzvratnoj poseti premijerke Solberg Beogradu, nakon što je šefica srpske vlade, u novembru prošle godine, boravila u zvaničnoj poseti Kraljevini Norveškoj.\nPored sastanka sa norveškom premijerkom, Brnabićeva se tada susrela i sa norveškom ministarkom spoljnih poslova Ine Eriksen Soreide, kao i sa predstavnicima Odbora za spoljne poslove i odbranu norveškog Parlamenta, a održala je i predavanje u Norveškom institutu za međunarodne odnose o evropskoj perspektivi Srbije i regionalnoj saradnji.\nNorveška je, inače, jedan od najvećih donatora Srbije i od 2000. godine do danas podržala je našu zemlju sa više od 250 miliona evra bespovratne pomoći.\nPredsednica Vlade zatim će, kako saznaje Tanjug, učestvovati na Samitu premijera Kine i 16 zemalja Centralne i Istočne Evrope, 6. i 7. jula u Sofiji.\nU okviru mehanizma "16+1" Srbija je veoma aktivan član i lider po broju realizovanih projekata sa Kinom.\nTokom učešća na samitu u Sofiji, planirani su susreti Brnabićeve sa kineskim premijerom Li Kećangom i drugim zvaničnicima, kao i razgovori o projektima koji se realizuju u okviru mehanizma "16+1".\nSaradnja sa Kinom u okviru mehanizma "16+1" izuzetno je važna za Srbiju: u okviru tog mehanizma, realizuje se i trilateralni projekat modernizacije železničke pruge Beograd–Budimpešta, što je prvi prekogranični projekat u tom formatu, koji sprovode Srbija, Mađarska i Kina.\nKina je jedan od ključnih spoljnopolitičkih partnera Srbije.\nPored saradnje u oblasti ekonomije, infrastrukture i energetike, dve zemlje jačaju i saradnju u oblasti kulture, poljoprivrede, zdravstva, nauke, obrazovanja i drugim oblastima.\nPremijerka će takođe učestvovati na Samitu EU i Zapadnog Balkana u Londonu, 10. jula, 5. po redu u okviru Berlinskog procesa.\nSamit će okupiti lidere Zapadnog Balkana i najviše evropske zvaničnike, koji će razgovarati o daljem jačanju regionalne saradnje i aktuelnim političkim, ekonomski i bezbednosnim temama.\nNa Samitu u Trstu, u julu prošle godine, na kojem je delegaciju Srbije predvodila premijerka Brnabić, potpisan je Ugovor o transportnoj zajednici Zapadnog Balkana, za čije je sedište kasnije izabran Beograd.\nBerlinski proces pokrenut je na inicijativu nemačke kancelarke Angele Merkel pre svega u cilju jačanja regionalne saradnje na Zapadnom Balkanu.\nJedan od rezultata u okviru ovog procesa je i uspostavljanje Regionalne kancelarije za mlade, čije je sedište u Tirani.\nAktivnim učešćem u aktivnostima u okviru Berlinskog procesa, Srbija potvrđuje snažno opredeljenje za jačanje regionalne saradnje i pomirenja na Zapadnom Balkanu i nastavak procesa evropskih integracija, kao najvažnijih spoljnopolitičkih prioriteta.


Sud BiH odgodio isplatu 30 milionaRepublici Srpskoj za još godinu - FILTER\nSud BiH odgodio isplatu 30 milionaRepublici Srpskoj za još godinu\nSud BiH odgodio je isplatu oko 30 miliona maraka sa kamatama koje je Uprava za indirektno oporezivanje (UIO) trebalo da plati Srpskoj na osnovu pravosnažne presude do 11. juna, potvrđeno je “Glasu Srpske”.\nSud BiH je tu odluku donio u petak, dan pred rok za izvršenje presude.\nPravobranilaštvo BiH je kao zakonski zastupnik UIO tražilo od Suda BiH da izvršenje pravosnažne presude prolongira sa 11. juna ove na isti datum iduće godine.\n“Naš prijedlog odnosi se na odgađanje sprovođenja izvršenja rješenja Suda BiH od 28. septembra 2016. godine do 11. juna 2023. godine”, kazali su “Glasu Srpske” prošle sedmice u Pravobranilaštvu BiH.\nIz Ministarstva finansija RS ranije su naveli da će insistirati na prinudnoj naplati ako presuda Suda BiH za izmirenje duga po osnovu raspodjele prihoda ne bude realizovana do 11. juna ove godine.\n“Insistiraćemo na prinudnoj naplati jer se neizvršenjem pravosnažnog sudskog rješenja stvara pravna nesigurnost, a Srpska trpi posljedice pravne nedorečenosti i komplikovanih odnosa u oblasti indirektnih poreza u BiH”, podvukli su u Ministarstvu finansija.\nNaglasili su da su u proteklom periodu iskorišćene sve sudske i vanparnične mogućnosti kako bi bilo naplaćeno oko 30 miliona KM po osnovu pravosnažne sudske presude za izmirenje duga po osnovu raspodjele prihoda za 2009. i 2010. godinu.\n“Srpska je u toku 2018. godine blokadom računa UIO uspjela naplatiti 4,7 miliona KM, dok ostatak sredstava i pored pravosnažne presude nije dobijen jer je Sud BiH donio rješenje kojim privremeno odgađa postupak izvršenja u septembru 2018. godine i u kontinuitetu odgađa dalje izvršenje zaključno sa 11. junom”, naglasili su u Ministarstvu finansija.\nPrethodna Dodik u petak sa Putinom, sutra sa Čavušoglouom\nSledeća Od 1. jula turistički vaučeri u Srpskoj


20. novembar 2020. predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić u razgovoru sa šefom Misije Saveta Evrope u Beogradu Tobiasom Flesenkemperom\nDačić: Srbija pridaje poseban značaj aktivnostima Saveta Evrope\nPredsednik Narodne skupštine Ivica Dačić primio je danas šefa Misije Saveta Evrope u Beogradu Tobiasa Flesenkempera.\nTobias Flesenkemper je čestitao stupanje na dužnost predsedniku Narodne skupštine i poželo mu uspeh u obavljanju nove funkcije. Zahvalio se na učešću predsednika Narodne skupštine na obeležavanju sedamdestogodišnjice usvajanja Evropske konvencije o ljudskim pravima. Preneo je spremnost Saveta Evrope i Misije u Beogradu za nastavak i jačanje saradnje sa Narodnom skupštinom Republike Srbije.\nPredsednik Narodne skupštine Ivica Dačić se zahvalio na čestitkama. Ukazao je da Srbija pridaje poseban značaj aktivnostima Saveta Evrope i izrazio zadovoljstvo što će u narednom periodu biti na čelu Stalne parlamentarne delegacije Narodne skupštine Republike Srbije pri Savetu Evrope, ističući da će delegacija Srbije nastojati da svojim aktivnim učešćem doprinese efikasnom radu Parlamentarne skupštine Saveta Evorpe.\nTokom razgovora razmotrene su mogućnosti buduće saradnje između Narodne skupštine i Misije Saveta Evrope u Beogradu kroz intenziviranje dijaloga sa skupštinskim odborima i članovima stalne delegacije Narodne skupštine pri Savetu Evrope. Predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić izrazio je spremnost da pruži podršku programima saradnje, kao i da svojim ličnim angažmanom doprinese unapređenju ukupne saradnje između Saveta Evrope i Republike Srbije.


Konferencija povodom tri decenije UGS Nezavisnost: Sedam izazova za borbu sindikata | UGS Nezavisnost\nDatum: 23. novembra 2021 Kategorija: Vesti UGSNema komentara\nnovembar 2021. Kategorija: Vesti Izvor: UGS Nezavisnost Foto: UGS Nezavisnost\nSindikati će morati da se bore sa “sedam vrsta izazova”, poput digitalizacije i robotizacije koje će promeniti sam karakter rada i dovesti do toga da ćemo svi biti “upotrebljiva roba, koja se iznajmljuje i plaća na kratko vreme”, rečeno je na Međunarodnoj konferenciji “Tri decenije iza nas i vreme pred nama”\nUjedinjeni granski sindikati Nezavisnost na sindikalnoj sceni su pune tri decenije, ali je na Međunarodnoj konferenciji “Tri decenije iza nas i vreme pred nama”, uz sve poglede u prošlost, predsednik ove sindikalne centrale Zoran Stojiljković više gledao u budućnost i govorio o tome šta sindikati moraju da urade, kako da animiraju ljude i kako da se izbore sa izazovima, kojih je mnogo.\nKako do promena\nStojiljković je konferenciji održanoj 22. novembra u beogradskom Domu omladine u organizaciji UGS Nezavisnost a uz podršku Fondacije “Fridrih Ebert” dao radni naziv “Kako do promene?” rekavši na početku da je cilj alternativna socijalna ekonomska politika koja bi dovela do dostojanstvenog rada.\n“Da bi došli do toga, do promene, onda je to nešto što vodi kroz tri alatke, kroz razvijen, robusan socijalni dijalog, kroz koaliciona savezništva sindikata i kroz organizacione strukturne promene koje treba da omoguće da se na adekvatan način prilagodimo ovim radikalnim promenama u okruženju”, istakao je Stojiljković.\nSindikatima je neophodna platforma, koja bi, kako je rekao predsednik UGS Nezavisnost, morala da bude celokupna i zavodljiva. Posle toga ostaje problem mobilizacije, da se ubede ljudi, posle svih proneverenih nada i izneverenih očekivanja, da ima smisla boriti se, da je to ta platforma i da je nose ljudi od integriteta u organizacijama kojima treba verovati.\n“Sindikat mora da ima platformu koja sagledava stvarnost, takvu platformu mora činiti vidljivom, mobilizovati ljude oko nje, a ako to nećemo da promišljamo onda smo rešili da potrajemo u svojim mandatima”.\nAko članstvo u sindikatima i građani i građanke najviše šanse daju socijalnom dijalogu i kolektivnom pregovaranju, onda je, prema Stojiljkoviću, problem na drugom mestu.\n“To znači da u realnom sektoru nema kolektivnih ugovora, da nemamo adekvatnu pomoć i strategiju u lobiranju, da nismo našli način za republički nastup i da živimo u vreme kada svi beže od protesta i štrajkova jer su videli da se ni sa njima ništa naročito ne može. Šta ostaje onome ko pokaže da je ovako nemoćan”, rekao je Stojiljković i dodao da “bismo lako napustili SES (Socijalno ekonomski savet) da imamo čime da ga zamenimo”.\nPresednik Nezavisnosti je naglasio da će sindikati morati da se bore sa “sedam vrsta izazova”, poput digitalizacije i robotizacije koja će promeniti sam karakter rada i dovesti do toga da ćemo svi biti “upotrebljiva roba, koja se iznajmljuje i plaća na kratko vreme”. Osim toga, nove probleme je otvorila pandemija, jer sada imamo “nadzirani kapitalizam, sve je pod kamerama”.\n“Živimo u vremenu kada se imperijalna igra moći promenila, naš prostor je prostor velikih geostrateških igara i stvaraju se dodatne podele i strah. Izazov su i demografske i socijalne promene koje će uticati na sve, ali i klimatske promene”, naglasio je predsednik UGS Nezavisnost.\nPandemija je, kako kaže, pokazala da je država spremnija da uđe u rizike, ali država treba, naglasio je, da garantuje investicije u zelenu industriju i visoke tehnologije ali i cirkularnu ekonomiju, jer to neće raditi privatni kapital.\nSolidarnost – sindikalni recept\nDirektor Fondacije “Fridrih Ebert” Maks Brendle podsetio je na početku sve da Fondacija slavi 25 godina od dolaska u Srbiju, a da je 22 godine od toga uz UGS Nezavisnost.\n“UGS je bila jedna od prvih partnerskih organizacija devedesetih i od tada se borimo sa vama za bolje društvo, dostojan rad i jednakost i pravdu. Niko se sam ne može izboriti sa društvenim izazovima, samo zajedno možemo doći do rešenja. Naš recept je solidarnost u društvu i svetu rada a za to su nam potrebni snažni sindikati”, rekao je Brendle i istakao da je neophodna i saradnja između zemalja u regionu, ali i u Evropi.\nEkspert Instituta za ekonomske nauke Boža Drašković kazao je kako često zaboravljamo od čega smo krenuli, da smo bili u jednom sistemu samoupravljanja, koji je imao svoje prednosti i mane, rezultate i nedostatke, te da će vreme pokazati da li je to bio samo eksperiment i da li je imao neke elemente budućnosti.\n“Za tri decenije ključna promena je nastala 1989. kada je donet Zakon o preduzećima i kada je data mogućnost da se za 100 maraka osnuje preduzeće. Tada je došlo do formiranja nelojalne konkurencije i prelivanja kapitala, do ključne preraspodele finansijske i ekonomske moći i u tim okolnostima radnici su marginalizovani, a paralelno sa njima i sindikati”, istakao je Drašković.\nOn je podsetio da se posle 2000. do danas, u ekonomskoj politici Srbije ništa značajno nije promenilo, osim samih aktera i da su sve vlade od tada do danas radile isto što je podrazumevalo lošu zaštitu radnika, temeljenje razvoja na stranim direktnim investicijama, marginalizaciju malih i srednjih preduzeća i poklanjanje prirodnih resursa.\n“Ono što nas čeka je slom tržišta nekretnina, snažna ekonomska kriza koja će nastati nakon sravnjavanja računa, visoke stope skrivene i direktne zaduženosti, ulaganja u infrastrukturu će doći na naplatu, a jednog dana će pući kurs i kada pukne doći će do argentinskog scenarija. Nećemo propasti, ali da smo u nekoj vrsti pijanstva u ekonomskoj politici – jesmo”, naglasio je Boža Drašković.\nIstraživač i sociolog Srećko Mihajlović rekao je da poslednjih 30 godina na pitanje o očekivanjima radnici u istraživanjima odgovaraju da su to pristojne plate i bolji standard. Sva su istraživanja, istakao je on, pokazala dva glavna nalaza, a prvi je da su sindikati i radnici u vrzinom kolu.\n“Sindikati su nemoćni, a bili bi moćniji kada bi stopa sindikalizovanosti bila veća. S druge strane, radnici bi se učlanili u sindikate, ako bi sindikati bili moćniji. Trenutno imamo situaciju u kojoj vidimo nemoćne i relativno nezainteresovane radnike”, rekao je Mihajlović.\nDrugi nalaz je vezi sa iluzijama koje proističu, kako je naglasio, iz stereotipa o socijalnom dijalogu i kolektivnom pregovaranju.\n“Socijalni partneri zaboravljaju da nema dijaloga i pregovora između partnera nejednake snage. Onaj ko je jači diktira uslove i ishod pregovora. U takvoj situaciji imamo fingiranje i pregovora i dijaloga, jer bude kako onaj jači kaže i to se i videlo kada se na SES-u razgovaralo o minimalcu”, istakao je Mihajlović.\nSindikati i animiranje radnike\nPodaci iz istraživanja koje je urađeno na uzorku od 225 sindikalnih funkcionera i 400 slučajno odabranih radnika pokazalo je da su radnici nezadovoljni položajem, ali i da nisu spremni da učine nešto bolje, naveo je Srećko MIhajlović. Upravo na to pitanje 38 odsto funkcionera je reklo da je to tačna tvrdnja, kao i 19 odsto radnika, da je delimično tačna 51 procenat funkcionera i 43 odsto radnika, a da nije tačna misli svega četiri odsto funkcionera i 28 procenata radnika.\n“Očigledno da u neaktivnosti radnika sindikati nalaze razlog za sindikalnu nemoć, dok radnici većinski ne priznaju, kažu da to nije tačno. Da li lažu radnici ili sindikalni funkcioneri nisu dovoljno spremni”, zapitao je Mihajlović\nAko, kazao je istraživač, pretpostavimo da je 28 odsto radnika reklo istinu, to znači da postoji masa koja je na raspolaganju sindikalnim aktivistima da ih sindikalizuju i uključe u rad.\nJedno od pitanja bilo je i zašto sindikati nisu spremni i sposobniji za animiranje i aktiviranje radnika, a četvrtina radnika misli da je u tome sindikalni problem. Sindikalni funkcioneri među problemima na drugo mesto stavljaju loše međusindikalne odnose, dok je to radnicima tek na šestom mestu. Na pitanje da ocene obaveštenost o radu sindikata, pet odsto reklo je da je dobro, osrednje 25, dok je neobaveštenih 70 odsto.\nNa pitanje zašto ste se učlanili u sindikat dve trećine ispitanika nije odgovorilo.\n“Nemaju sindikat, ili nisu članovi, ili nisu zainteresovani, a od jedne trećine koja je odgovorila najviše njih je navelo da svi zaposleni treba da budu članovi sindikata. Neke konkretnije razloge navelo je relativno malo njih, ali dominira jedan prihvatljiv – očekujem da sindikat poštuje prava radnika i da ih zaštiti”, istakao je Mihajlović.\nPredsednik Unije slobodnih sindikata Crne Gore Srđa Keković podsetio je da je u Crnoj Gori pluralnost na sindikalnoj sceni počela tek 2006. godine i da danas imaju dve sindikalne centrale koje sarađuju.\nSindikalne zablude i strepnje\n“Zajednički smo izborili dobar Zakon o radu, izmene zakona o penzijskom osiguranju, a čvrsto verujemo da ćemo izdejstvovati dalje funkcionisanje opšteg kolektivnog ugovora”, rekao je Keković.\nOn je govorio i o nekoliko zabluda, a jedna od njih je da država ne sme finansirati sindikate. Država je političke partije u Crnoj Gori 2008. finansirala sa 11 miliona evra, naglasio je on, a prošle godine sa 8,5 miliona evra.\n“Mislim da je došlo vreme da sindikati uzmu deo iz budžeta, da se kadrovski ojačamo. Svestan sam čime raspolažimo, ali svestan sam da to nije dovoljno, pare su nam potrebne za istraživanja, kadrove, zašto bi političari imali pravo na to, a sindikati ne”, napomenuo je Keković.\nTakođe, zabluda je, kako je rekao, priča da sindikati moraju biti odvojeni od politike. Objašnjavajući političku situaciju u Crnoj Gori gde Skupštinu bojkotoju i opozicija i vlast zbog čega 60 ili 70 zakona čeka na usvajanje, Keković je kazao da bi sindikati morali da traže kako da se domognu parlamenta i dobiju pravo glasa.\nBranka Anđelković iz Centra za istraživanje javnih politika ukazala je na nove trendove na tržištu rada i da već sada treba početi da se razmišlja o tome šta će nam se dešavati. Navela je da se pojavio rad na daljinu, da je i pandemija uticala na to da se tržište dodatno izmeni. Ljudi su verovali da će sa ekonomijom znanja da se razvijaju poslovi koje imamo a koji se dobro prodaju.\n“Ta realnost nije prisutna, ekonomija znanja otvorila je fleksibilne forme rada, koje postoje od ranije i odjednom postajemo svesni da ljudi rade u nekim podrumima, da rade više poslova u isto vreme i da to nije pitanje prošlosti, već budućnosti”.\nRad na daljinu doveo je do toga da može da se radi za poslodavca koji nije u Srbiji, da radite na jednom a živite na drugom mestu. Ako se u poslednjih nekoliko godina iza nas tržište rada transformisalo na ovaj način, Anđelković je postavila pitanje kako će izgledati period pred nama.\n“Radnici će snositi veliki teret, a teret socijalnog osiguranja će biti više na državi a to dovodi do pitanja šta će onda biti sa sindikatima”, naglasila je Branka Anđelković.


Vesti online / Srpski informativni portal / WEF: Roboti će do 2025. obavljati više poslova nego ljudi\nWEF: Roboti će do 2025. obavljati više poslova nego ljudi\nHina je objavila da se istraživanje zasniva na anketi u kojoj su učestvovali direktori kadrovskih službi i ostali visoko rangirani čelnici niza kompanija iz celog sveta s učešćem u globalnom BDP-u od 70 odsto, prenosi N1.\nPrema njihovoj proceni, "mašine će do 2025. godine obavljati više od polovine postojećih zadataka na radnom mestu dok ih danas obavljaju 29 odsto".\nU danas objavljenom istraživanju WEF pod nazivom "Budućnost radnih mesta 2018", procenjuje se da bi istovremeno ljudi mogli da dobiju "nove uloge", što će od njih zahtevati prekvalifikaciju kako bi držali korak sa "seizmičkim promenama" u radu s mašinama i kompjuterskim programima.\nBrze promene mašina i algoritama, računarskih procesa usmerenih na rešavanje problema,\n* Veliko otkriće: Pronađena planeta dva puta veća od Zemlje?\n* Procurile cene: Evo koliko bi mogli da koštaju novi modeli iPhone\n* Naučnici pokušavaju da ožive 40.000 godina starog konja (VIDEO)\n"mogle bi da kreiraju 133 miliona novih uloga koje će zameniti 75 miliona izgledno ugašenih u razdoblju od danas do 2022. godine".\nNavodi se da autori izveštaja predviđaju da će roboti brzo zameniti ljude u računovodstvu, upravljanju klijentima, te u industrijskom, poštanskom i sekretarskom sektoru.\nParalelno bi trebala da poraste potražnja za poslovima koji zahtevaju "ljudske veštine", poput prodaje, marketinga i odnosa s klijentima, kao i elektronske trgovine i društvenih medija.\nU izveštaju se navodi da će veliki izazov biti prekvalifikacija radnika, koji će biti pod pritiskom da usvoje nove veštine, posebno na području "kreativnosti, kritičnog mišljenja i uveravanja".\nAutori naglašavaju da će do 2022. godine posebno snažna biti potreba za prekvalifikacijom radnika u aviosaobraćaju, sektoru putovanja i turizma i ističu opšti trend kontinuiranog učenja i prilagođavanja.\nU izveštaju WEF-a vladama se, pak, savetuje da pripreme programe podrške za radnike i zajednice, ugrožene "značajnim promenama" u kvalitetu i trajnosti novih poslova.


Aliju je naglasio da nije plaćen otkup, preneo je Rojters.\nDva Amerikanca i dva Kanađanjanina oteta su u sredu u Kaduni.\nZASEDA U NIGERIJI Kidnapovana dva Amerikanca i dva Kanađanina\nMISTERIOZNA OTMICA Šest naružanih ljudi u crnom kidnapovalo je radnika, a onda je stigao zahtev: Hoćemo milion dolara u BITKOINIMA\nKako je ranije rekao portparol policije, nepoznati naoružani napadači prilikom otmice su ubili dva policajca u Kaduni.\nNapadači su napravili zasedu Amerikancima i Kanađanima koji su bili na putu iz grada Kafančana, u Kaduni, ka nigerijskoj prestonici Abudži, rekao je on.\n- Dve policijske patrole koje su ih pratile počele su sa otmičarima žestoku razmenu vatre, koja je rezultirala nesrećom smrću dva policajca - naveo je on.


Mediji: Osam pripadnika iranske garde ubijeno u napadu na vojnu paradu – NovostiDana.rs\nMediji: Osam pripadnika iranske garde ubijeno u napadu na vojnu paradu\nNajmanje osam pripadnika iranske Revolucionarne garde je ubijeno, a 20 osoba ranjeno danas u napadu naoružanih ljudi na vojnu paradu u jugozapadnom iranskom gradu Ahvazu, javljaju iranski mediji.\nAgencija Fars, koja je bliska Revolucionarnoj gardi, javila je da su dva naoružana napadača u maskirnoj uniformi, na moticiklima izvela napad.\nAgencija Isna je javila da je ubijeno osam ili devet vojnika a da je 20 ranjeno, i da su ranjeni u kritičnom stanju, pozivajući se na guvernera provincije Kuzestan, gde je Ahvaz glavni grad.\nDržavna agencija Irna javila je ranije da je poginulo više civila u napadu ali da se ne zna njihov broj kao da nijedan zvaničnik prisutan na paradi nije pogodjen, prenosi Frans pres.\nPrethodno je državna televizija izvestila da je izvršen napad na vojnu paradu u Ahvazu organizovanu povodom Nacionalnog dana oružanih snaga, kao i da ga je sprovela „grupa“ nepoznatih napadača.\nU izveštajima pominjalo se da su napadači „takfiri“, izraz ranije upotrebljavan da se opišu članovi Islamske države.\nDržavna televizija prikazala je scene odmah posle napada u kojima se vidi kako bolničari pomažu nekom u vojnoj uniformi ko leži na zemlji. Vide se i drugi pripadnici bezbednosnih snaga kako viču jedni na druge ispred bine za paradu.\nAgencija Isna takodje je objavila slike posle napad gde se vide vojnici u paradnim uniformama, obliveni krvlju, kako pomažu jedan drugom da se sklonili sa mesta napada.\nIranski ministar optužuje strane zemlje saveznice SAD za napad na paradi\nIranski ministar spoljnih poslova Džavad Zarif optužio je zemlje iz regiona i njihove „američke gospodare“ za današnji napad na vojnu paradu u Ahvazu na jugozapadu zemlje u kome je prema izveštajima agencija ubijeno najmanje osam vojnika, a 20 ljudi je ranjeno.\n„Teroristi koje je regrutovao, obučavao i platio strani režim napali su Ahvaz.. Iran smatra da su regionalni pokrovitelji terorizma i njihovi američki gospodari odgovorni za te napade“, napisao je iranski ministar preko Tvitera.\nNajmanje osam vojnika, po nekim medijima pripadnika iranske Revolucionarne garde, ubijeno je u jutrošnjem napadu na vojnu paradu u Ahvazu, glavnom gradu jugozapadne provincije Kuzestan. Parada je organizovana povodom Nacionalnog dana oružanih snga.\nZarif je preko Tvitera takodje upozorio da će „Iran reagovati brzo i odlučno u odbrani iranskih života“ posle napada u Ahvazu.\nMinistar je dodao da su medju stradalim u napadu deca i novinari.\nAgencija Tasnim je javila da je najmanje osam pripadnika iranske elitne Revolucionarne garde ubijeno u napadu na vojnu paradu u Ahvazu.\nDržavna agencija Irna javila je da je 20 ljudi ranjeno, medju kojima i jedna žena i jedno dete.\nRevolucionarna garda, ideološka vojska Irana, optužili su napadače da su vezani za arapsku separatističku grupu koju podržava Saudijska Arabija, prenosi agencija Frans pres.


Obeležavanje Svetskog dana voda na Adi Ciganliji - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Obeležavanje Svetskog dana voda na Adi Ciganliji\nU restoranu „Jezero“ na Adi Ciganliji, 22. marta od 13.00, biće obeležen Svetski dan voda. Manifestaciju organizuju Sekretarijat za komunalne i stambene poslove – Uprava za vode i Sekretarijat za zaštitu životne sredine.\nOvaj dan se obeležava svake godine s ciljem da se ukaže na važnost i značaj vodnih resursa i potrebe za održivim upravljanjem vodnim resursima. Od konferencije Ujedinjenih nacija o životnoj sredini i razvoju 1992. godine usvojena je ova preporuka kao važan podsetnik za ceo svet. Ove godine, organizacija UN za vode izabrala je temu „Voda za hranu“.\nSuorganizatori manifestacije su Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Republička direkcija za vode, JVP „Beogradvode“, JKP „Beogradski vodovod i kanalizacija“ i Institut za vodoprivredu „Jaroslav Černi“. (Beoinfo)\nTagoviada ciganlija bg servis\nPrethodni Novobeogradske radionice: Osnove turskog jezika\nSledeći 59. Kratki metar: Festival otvara „Sonja“


Izručenje haškog optuženika Ratka Mladića uslov za evroatlantske integracije SCG\nHolandski šef diplomatije Bernard Bot sa zvaničnicima vlasti u Beogradu razgovarao o evropskim perspektivama Srbije i Crne Gore i situaciji na Kosovu. Ministar Bot i njegov beogradski kolega Vuk Drašković ocenili su da je izručenje haškog optuženika Ratka Mladića uslov za evroatlantske integracije Srbije i Crne Gore.\nBotova poruka je veoma jasna kada kaže da je veoma važno da Ratko Mladić bude u Haškom tribunalu i da je istu poruku preneo u Hrvatskoj povodom Anta Gotovine i u Bosni i Hercegovini povodom Radovana Karadžića. To nije samo pitanje izručenja tri pojedinca, već odnosa prema prošlosti i način da se Evropskoj uniji i NATO-u pokaže da su vlasti ozbiljne i da mogu na odgovoran način da reše tu situaciju, rekao je Bernard Bot.\nVuk Drašković smatra da poruka o saradnji sa Haškim tribunalom mora da bude jasna i građanima Srbije. Bez hapšenja i predaje Haškom tribunalu preostalih optuženih, pre svega generala Ratka Mladića, svi naši napori da otvorimo vrata evroatlantskih integracija postaju gotovo uzaludni, upozorio je Drašković. Tema razgovora dvojice ministara bilo je i pitanje Kosova, a Vuk Drašković je istakao da je Beograd spreman za kompromis dok je Bernard Bot ocenio da je suviše rano da se daju izjave o eventualnom statusu Kosova i da treba sačekati izveštaj izaslanika generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Kaja Ejdea.\nHolandski ministar inostranih poslova izjavio je u razgovoru sa premijerom Vojislavom Koštunicom, prema saopštenju republičke Vlade, da Srbiju i Crnu Goru u budućnosti vidi kao članicu Evropske unije i istakao da je u duhu evropskih integracija potrebno očuvanje državne zajednice.


Bugarski traži člana iz Vojvodine u pregovaračkom timu | Autonomija\nBugarski traži člana iz Vojvodine u pregovaračkom timu\nStandardi primenjeni u Vojvodini da se primene za celu Srbiju\nPokrajinski sekretar za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Branislav Bugarski izjavio je danas da Vojvodina treba da bude više uključena u pregovaračke procese sa EU i da se neće odustati od ideje da u pregovaračkom timu postoji stalni član iz Vojvodine.\nBugarski je za Radio Novi Sad ocenio da je važno da se uvaže standardi primenjeni u Vojvodini, te da je želja da se oni primene za celu Srbiju, jer je reč o najvišim standardima čak i po merilima EU.\n„Naš stav je da samo u osam poglavlja nemamo ključnu ulogu, kao što su na primer odbrana, Poglavlje 35, ali itekako smatramo da treba da budemo prisutni u svim temama koje se dotiču svakodnevnog života građana. To je preko 70, 80 odsto regulative koja se sprovodi kako na teritoriji Vojvodine, tako i na nivou lokalnih samouprava“, kazao je pokrajinski sekretar.\nPrema njegovim rečima, Poglavlje 22 je jedno od ključnih poglavlja, jer će definisati kako će izgledati država 2030. godine, ali Pokrajinsku vladu interesuje i kako će se raditi u oblastima poljoprivrede, ekologije, ljudskim pravima, nacionalnim zajednicama, medijskim slobodama.\n„Mi u tim oblastima želimo direktno da učestvujemo“, dodao je Bugarski.\nOn je naveo i da predstavništvo Vojvodine u Briselu direktno i indirektno deluje u pravcu boljitka i lobiranja u Briselu, a posebno sa partnerskim regijama.\n„Misija Srbije ima oko 40 predstavnika, Hrvatska ih je imala 70 i siguran sam da će se u budućnosti ići ka tom podizanju kapaciteta. Verujem da i Beograd, zatim Niš, Kragujevac, kao i druge regije u Srbiji zaslužuju da imaju svoje predstavnike u Briselu“, istakao je pokrajinski sekretar.\nBranislav Bugarski je kazao i da su rezultati Vojvodine vrlo vidljivi, jer je od svih realizovanih prekograničnih projekata čak 86 odsto realizovano na teritoriji Vojvodine.\nOn je najavio i da će do kraja godine u Kancelariji Vojvodine u Briselu biti troje predstavnika.


NEŽNA POSVETA ĆERKE BRUSA VILISA: Dirljive reči upućene slavnom ocu koji se povukao iz javnosti (FOTO)\nAutor: Glas javnosti 28.05.2022. u 08:16\nNedavno je u javnost isplivala informacija o tome da je Brus Vilis morao da napusti glumu zbog afazije, bolesti koja utiče na kognitivne sposobnosti.\nSada je njegova ćerka Rumer, koju je dobio u braku sa glumicom Demi Mur, mnoge raznežila svojom objavom koju je posvetila upravo Brucu.\nNaime, ona je pozirala sa gitarom u rukama i otkrila da vežba pesmu koju će odsvirati svom tati.\nOve njene reči dirnule su mnoge, a u komentarima su se nizale reči podrške slavnom glumcu i njegovoj porodici.\nholivudbrus vilisćerkaglumacgitararumor vilis


HomeRegionDodik: U Beogradu o infrastrukturnim projektima i aktuelnim događajima\n19/03/2019Redakcija BALKAN TVRegion, za slajder0\nPredsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da će na današnjem sastanku s predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u Beogradu biti reči o aktuelnim događajima, kao i infrastrukturnim i strateškim projektima, pre svega autoputu Beograd – Bijeljina.\n„Naša saradnja ima kontiunuitet, bar jednom mesečno se sretnemo i pričamo o događajima koji su u toku i strateškim i infrastrukturnim projektima koje razvijamo zajedno, a pre svega o autoputu Beograd – Bijeljina“ , rekao je Dodik za TV Pink.\nOn je dodao da je planirano da u junu počne gradnja te trase.\n„Pripremamo se da nastavimo dalje. U završnim smo razgovorima oko deonica, one su podeljene i želimo da ‘napadnemo’ odjednom sve, a u narednih pet, šest godina mislim da bi mogli da imamo značajan deo posla završen“, rekao je Dodik.\nOn je dodao da zahvaljujući Aleksandru Vučiću i njegovoj političi, Srbija ima bolji međunarodni ugled i da su postignuti ozbiljni ekonomski rezultati.\n„U situaciji kada postoji trend pada ekonomskih i drugih vrednosti, da to čupate i podižete, mora se priznati da je to veliki uspeh“, rekao je Dodik.\nDodik je povodom sutrašnjeg izricanja pravosnažne presude bivšem predsedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću izjavio da nema poverenja u Haški tribunal, „ali da ipak veruje da je moguće da pobedi neka pravda“.\n„U poslednje vreme smo čuli da su nestajala dokumenta, dokazi i mnogo šta drugo, i to je samo ojačalo naše nepoverenje prema tom sudu. Odavno sam prestao da verujem u ispravnost suda“, rekao je Dodik za TV Pink.\nOn je podsetio da je Karadžić u žalbenom postupku i da „negde duboko veruje da je moguće da pobedi neka pravda“.\n„Da li je Karadžić doneo neku odluku da se napadnu civili – nije… Čemu onda priča o komandnoj, kolektivnoj odgovornosti, kako onda Amerikanci ne odgovaraju za to“, upitao je Dodik i primetio da optužba o komandnoj odgovornosti izgleda važi samo za Srbe.\nNaveo je da je optuženo političko i vojno rukovodstvo RS, a ratni komandant Armije BiH u Srebrenici Naser Orić oslobođen.\n„Na tome se završava moj odnos prema Haškom tribunalu“, rekao je Dodik i dodao da je nemoguće da je samo jedna strana, srpska, kriva.\nDodik o formiranju vlasti u BiH i stavu prema NATO\nDodik je izjavio da se očekivalo da proces formiranja vlasti u BiH bude završen do kraja marta.\n„U oktobru su održani izbori i na bazi toga još nije formirana vlast u Bosni i Hercegovini. Bošnjaci nemaju dovoljno stabilnu većinu kakvu bi želeli, dok su Srbi i Hrvati, s druge strane, napravili političku reprezentaciju u skladu sa Ustavom i bili smo spremni još pre Nove godine da formiramo vlast, ali bošnjačko-muslimanska strana nije“, rekao je Dodik .\nOn je ukazao da to traje već neko vreme i da je postalo poprilično zamorno.\n„Mi u Banjaluci smo još pre Nove godine formirali vlast i parlament, doneli budžet i sve funkcioniše, a na nivou BiH nije donet ni budžet. Očekivao sam da će biti do kraja marta. Na nivou BiH je nemoguće napraviti koaliciju. Izborima je sve rešeno, samo treba da se sastanemo“, objasnio je Dodik.\nPrema njegovim rečima, srpska strana u Sarajevu nikada nije bila jača i Banjaluka je sada ta koja odreduje politiku.\nGovoreći o stavu prema NATO-u, odnosno o približavanju BiH tom vojnom savezu, na čemu insistira bošnjačka strana, zbog čega i blokira formiranje vlasti, Dodik je podsetio da je RS donela odluku da se kreće putem vojne neutralnosti.\n„Ne prihvatamo ulazak u NATO. U uslovima kada je svet polarizovan, kada je oslabljena snaga međunarodnog faktora i kada smo došli u poziciju da možemo da odlučujemo kako mi hoćemo, mi smo rekli da ne idemo u NATO“, rekao je Dodik.\nIstovremeno, drugi deo BiH, Federacija BiH, to želi, dodao je.\n“ NATO je bombardovao naše položaje, bacao osiromašeni uranijum, mnogo je ljudi stradalo, i kao i Srbija, još se oporavljamo“, napomenuo je Dodik.\nOdluke nema ako je svi ne prihvataju, naglasio je Dodik, i dodao da RS ne želi NATO granicu na Drini i ulazak u NATO, imajući u vidu i da je Srbija vojno neutralna.


Deca koja u uzrastu 10-11 godina imaju dobar odnos sa nastavnikom imaju 38 odsto manje šansi da budu agresivna i 18 odsto veću verovatnoću da pokažu altruizam i spremnost za saradnju. Takođe, za čak 56 odsto se smanjuje verovatnoća buntovničkog ponašanja, poput raspravljanja i osvete osobama od autoriteta.\nUticaj pozitivne veze sa učiteljem vremenom se smanjuje, ali i dalje je prisutan, pa tako dve godine kasnije ova deca su bila za 10 odsto manje agresivna, a nakon četiri godine 9 odsto.\nMišljenje i osećanje deteta prema učitelju ispostavilo se kao najznačajniji faktor koji predviđa dobro ili loše ponašanje. Dobar nastavnik ima veći uticaj nego savetovanje ili programi protiv nasilja koje škole organizuju, pa naučnici poručuju odgovornima da obrate pažnju na ovaj nalaz.\nTagovi :agresivnost kod dece, đaci, škola, učenici, učitelji, vaspitanje, vršnjačko nasilje\nOd danas neposredna nastava u svim školama u Srbiji


Vlada predlaže rast minimalca od četiri do šest odsto • Poportal\nPredstavnici vlade izašli su danas sa predlogom da se povećanje minimalne cene rada kreće u rasponu od četiri do šest odsto, a poslodavci kažu da su spremni na kompromis po pitanju minimalca u 2021, ali tako da taj rast ne ugrožava poslovanje preduzeća u Srbiji, saopštila je Unija poslodavaca Srbije.\nPoslodavci kažu da će sa punom pažnjom razmotriti taj predlog, sa spremnošću za kompromis, ali ne po svaku cenu i ne na način koji bi ugrozio normalno poslovanje preduzeća.\n„Unija poslodavaca smatra da je moguće povećanje minimalne cene rada do šest odsto, koliko iznosi očekivani rast bruto društvenog proizvoda u 2021. godini, uz uslov da se kroz dodatne mere olakša poslovanje preduzeća“.\nTe dodatne mere su povećanje neoporezivog dela zarade sa 16.000 na 19.000, kao i smanjenje poreza i doprinosa na zarade.\nUnija je uverena da bi ovakvo povećanje doprinelo poboljšanju statusa zaposlenih, ali na način da poslovanje preduzeća ne bude dovedeno u pitanje, samim tim ni radna mesa zaposlenih čija prava na ovaj način štitimo, kaže direktor UPS-a i učesnik u tim pregovorima Srđan Drobnjaković.\nU UPS-u navode da su pristupili pregovorima o minimalnoj ceni rada sa željom da se dođe do održivog rešenja, koje će uvažiti razumljivu želju sindikata da se zarada poveća, ali i realnu situaciju u privredi koja se našla na udaru pandemije kovid19.\n„Pregovore nastavljamo u dobroj volji da se dođe do kompromisa, ali i sa jasnim stavom da je neprihvatljiv svaki dogovor koji bi doveo u pitanje poslovanje preduzeća, ugrozio radna mesta i samim tim obesmislio pregovore koji imaju za cilj poboljšanje položaja zaposlenih“, kažu u UPS-u.\nKako kažu, predstavnici sindikata pregovore su započeli sa zahtevom za povećanje minimalne cene rada na 37.000 dinara, što je iz ugla poslodavaca neprihvatljivo.\nUPS podseća da je u svom istraživanju koje je su sproveli uoči razgovora o ceni rada, čak 85 odsto preduzeća ocenilo da nema prostora za bilo kakvo povećanje minimalca, zbog krize u poslovanju koju je izazvala aktuelna pandemija.\nVaterpolo klub Požarevac: „Oslonićemo se od sada samo na igrače iz grada“\nCrveni krst Požarevac „Najhumaniji grad“ za 2018.godinu\n15/06/2019 15/06/2019 P.Radovanović\nSrbija po SLOBODI MEDIJA na 66. mestu u svetu


Šta je Evropska komisija spremila za “specifičnu” BiH? | Tuzlanski.ba\nŠta je Evropska komisija spremila za “specifičnu” BiH?\nDijeljenja: | 27.5.2018. u 10:11\nDirekcija za evropske integracije BiH (DEI BiH) nema informacije o tome koliko će dopunskih pitanja Evropska komisija proslijediti na osnovni Upitnik na koji je BiH odgovore poslala prije nešto više od dva mjeseca , niti na koje se dijelove pravne stečevine Evropske unije ona odnose.\nU medijima se proteklih dana pojavila informacija da bi u BiH iz Evropske komisije do kraja maja trebalo da stigne dodatnih oko 500 pitanja na osnovnih 3.242.\nIz DEI-a poručuju da Evropska komisija uobičajeno prosljeđuje dodatna pitanja u slučaju da prethodno dostavljene odgovore treba pojasniti, dopuniti ili je situacija izmijenjena u odnosu na prvobitni odgovor, piše Al Jazeera.\nPrema ranijim najavama, navode iz DEI-a, BiH dodatna pitanja očekuje krajem maja ili početkom juna, a svakako prije ljetne pauze u radu Evropske komisije.\nMehanizam koordinacije je uhodan\nNa upit da procjene koliko će vremena biti potrebno da se daju odgovori na dopunska pitanja, obzirom da je bh. vlastima trebalo 14 mjeseci da usaglase i pošalju odgovore na prvobitni Upitnik EK-a, iz DEI-a odgovaraju da na to pitanje nije moguće odgovoriti prije nego dopunska pitanja stignu.\n“Svaka procjena prije toga je nagađanje. Mehanizam koordinacije je uhodan prilikom odgovaranja na prvi set pitanja i institucije su na temelju prethodnog iskustva svakako spremnije“.\n„Govor jednim glasom“ prema Evropskoj uniji, kako slikovito nazivaju Mehanizam koordinacije, znači da sve politike u BiH moraju biti međusobno usklađene, od državnog do nižih nivoa vlasti, kako bi postojao jedinstven stav oko ispunjavanja reformi koje moraju biti provedene ako se želi postati dio evropske porodice.\nAdi Ćerimagić, analitičar Evropske inicijative za stabilnost za Al Jazeeru kaže da su neke zemlje regije na osnovni set pitanja EK-a dobijale oko 150, a neke čak i 700 dodatnih pitanja.\nUglavnom se, navodi on, radilo o pojašnjenjima već dostavljenih odgovora, traženjem dodatnih podataka. U slučaju Crne Gore, na primjer, bilo je i zahtjeva za dostavljanjem aktuelnijih statističkih podataka, ali i prevoda dokumenata, koje su vlasti Crne Gore u žurbi poslale ili neprevedene ili na iste potpuno zaboravili.\n“Nadam se da će biti nastavljena praksa transparentnosti Evropske komisije sa objavljivanjem pitanja i bh. vlasti sa objavljivanjem odgovora, koja je u prvoj rundi bila do kraja ispoštovana. Tako ćemo znati sve detalje čim pitanja stignu u BiH“, ističe Ćerimagić.\nPodsjeća da je u prvoj rundi odgovaranja više od dvije trećine vremena prošlo u uspostavljanju tijela predviđenih novim Mehanizmom koordinacije, dio u čekanju na imenovanje članova, a dio u dogovaranju poslovnika o radu.\nKoalicijski program naredne vlade\nOvaj put, kaže Ćerimagić, za tako nešto neće biti potrebe.\n“Mislim da bi svi u BiH trebali imati interes da Mišljenje Evropske komisije bude objavljeno što prije nakon održavanja izbora u BiH. Vidim ogroman potencijal u sadržaju i preporukama Evropske komisije, koje će biti konkretne i čija provedba bi za građane i privredu bile od koristi. Ukoliko odgovori iz BiH dođu na vrijeme da Mišljenje bude gotovo i objavljeno što prije nakon izbora, onda bi sadržaj mogao biti dio koalicijskih programa za naredne vlade. Pa bi se, za razliku od zadnje četiri godine, bh. vlasti mogle puno šire i značajnije baviti približavanjem svojih zakona, procedura i svakodnevnog života građana u BiH onom u Evropskoj uniji“, smatra analitičar Evropske inicijative za stabilnost.\nNa pitanje šta konkretno očekuje kada je riječ o sadržaju dodatnih pojašnjenja, obzirom na specifičnosti problema zapadnobalkanskih zemalja, Ćerimagić kaže kako u ovom trenutku ne bi špekulirao, ali da na kraju nisu važna pitanja, već odgovori bh. vlasti.\nBodo Weber, njemački politički analitičar i viši saradnik Vijeća Centra za politiku demokratizacije ističe, kao i Ćerimagić, da se dodatna pitanja odnose na pojašnjenja datih odgovora, ali isto tako dodaje da je BiH specifičan slučaj.\nSmatra da će Evropska komisija sigurno dati ‘indikativni rok’ za dostavljanje pojašnjenja, kao što je bio slučaj sa Upitnikom.\n“Tada je taj rok bio šest mjeseci, a vlastima u BiH je trebalo 14 mjeseci. A sad smo ušli u vruću fazu izborne kampanje u BiH, pa treba vidjeti da li će se političke stranke moći dogovarati o nečemu“, smatra on.\nTo je tesko reći, navodi Weber, na šta će se odnositi dodatna pojašnjenja.\n“Imamo u odgovorima na Upitnik odvojene odgovore raznih nivoa vlasti, a imamo i odgovore koji su samo rezultat kompromisa vladajućih stranaka. Bit će zato zanimljivo vidjeti na šta Evropska komisija cilja u dodatnim pitanjima“, navodi Weber.\nIz DEI-a navode da je, kada je u pitanju regija, Hrvatska dobila 184, Makedonija 181, Crna Gora 673, Srbija 629, a Albanija 500 dodatnih pitanja. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: bih, Evropska komisija, izdvojeno


Talibani objavili sastav vlade, ministar sin osnivača mreže koju su SAD proglasile terorističkom - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 7. septembra 2021. 17:51\nSarahudin Hakani, sin osnivača mreže Hakani, koju su Sjedinjene Države označile kao terorističku organizaciju biće ministar unutrašnjih poslova, rekao je na konferenciji za novnare u Kabulu portparol talibana Zabihula Mudžahid.\nZa ministra odbrane imenovan je Mula Muhamed Jakub, sin Mule Omara kao ministar odbrane.\n"Svi ministri u vladi su u kapacitetu vršioca dužnosti", naveo je Mudžahid.\nRojters napominje da još nije bilo jasno kakvu će ulogu imati lifer talibana Mula Haibatula Akundzada, koji je nije viđen u javnosti od pada vlade koju podržava Zapad i zauzimanja Kabula od strane Talibana.\nImenovanje za ministre grupe ličnosti iz različitih elemenata tvrdokornog islamističkog pokreta nisu dali naznaka bilo kakvog ustupka prema demonstrantima koji protestuju u Kabulu, kada su naoružani talibani pucali u vazduh kako bi ih rasterali.\nTalibani su više puta pokušavali da umire Avganistance i međunarodnu javnost da se neće vratiti brutalnosti njihove poslednja vladavina pre dve decenije, obeležene surovim kaznama i isključenjem žena i devojaka iz javnog života, podseća britanska agencija.\nPočelo suđenje u slučaju „Dizelgejt“, bez glavnog…\nPovratak u klupe posle bombi – učionice poprište najvažnije bitke u…\nHaiti, tužilac optužio premijera za ubistvo predsednika, pa smenjen\nPutin i Asad: Teroristi pretrpeli ozbiljnu štetu, sirijska vlada…\nAvganistanu preti glad, donatori obećali više od 1,2 milijarde dolara…


Gejts: Šest inovacija koje bi mogle da promene svet - ITNetwork\nHome BIZNIS I ZABAVA\tGejts: Šest inovacija koje bi mogle da promene svet\nŠest inovacija, koje bi mogle da promene čovečanstvo, nova su oblast interesovanja osnivača kompanije Microsoft Bila Gejtsa, iako nemaju veze sa računarima.\nJedan od najbogatijih ljudi na svetu predstavio je šest izuma, koji imaju veze sa našim zdravljem i boljim uslovima života.\nReč je o boljim skladištima za vakcine, editovanju gena, solarnom gorivu, mRNA vakcinama, poboljšanom unosu lekova i veštačkoj inteligenciji.\nGovoreći o vakcinama, Gejts ukazuje da su one spasile milione života širom sveta, ali da se vrlo brzo kvare ako se ne čuvaju na odgovarajućim temperaturama.\nGejts, stoga, ističe da je grupa naučnika iz kompanije „Global gud“ iz Sijetla kreirala inovativan frižider pod nazivom „MetaFridž“ (MetaFridge).\nFrižider, dodaje, radi i na prenosivim ventilatorima, te lekari vakcine mogu da nose na dalje udaljenosti i lakše dođu do dece u zabačenim područjima.\nKada je reč o editovanju gena, Gejts navodi da je ono i dalje u ranim fazama razvoja i da sa sobom povlači i niz pitanja o tome kako tu tehnologiku koristiti na odgovoran i etičan način.\n„Zamislite budućnost u kojoj bismo mogli da uzmemo DNK bolesne osobe, uklonimo gene koji izazivaju bolest i na taj način je izlečimo ili, na primer, iz komaraca uklonimo gene koji izazivaju malariju“, rekao je on.\nMeđu inovacijama koje bi mogle da promijene svijet, Gejts navodi i solarno gorivo.\n„Ako želimo da se rešimo naše zavisnosti od fosilnih goriva i klimatskih problema koje izazivaju, treba nam više različitih pristupa. Nedavno sam posetio laboratoriju u Institutu Kaltek, gde naučnici pokušavaju da pronađu način da sunčevu energiju pretvore u gorivo“, navodi Gejts.\nGovoreći o mRNA vakcinama, Gejts je podsetio da većina današnjih vakcina koristi oslabljene ili neaktivne forme virusa kako bi podstakle imunitet na proizvodnju antitiela i sprečile pojavu bolesti, te je rekao da naučnici sada pokušavaju da iskoriste genetski materijal koji bi mogao da ubrza i pojeftini razvijanje novih vakcina.\n„Ako na taj način uspemo da naučimo naše telo da kreira sopstveni obrambeni mehanizam, to će nam pomoći da na potpuno nove načine sprečimo pojavljivanje bolesti“, smatra Gejts.\nSvet bi, prema njegovom mišljenju, mogao da promeni i poboljšan unos lekova.\nKako dodaje, kompanija Intarsija napravila je mali uređaj koji se ugrađuje u kožu čoveka i koji polako oslobađa lekove u krvotok tokom određenog vremenskog perioda.\nJedan implant osobu obolelu od HIV-a mogao bi da štiti čak godinu dana, ukazuje on.\nOd svih inovacija na listi, Gejts je uveren da će veštačka inteligencija u potpunosti transformisati „naš način života“.\nOn upozorava da će veštačka inteligencija stvoriti nove izazove na koje ćemo morati da obratimo pažnju, uključujući i promenu struke ljudi koji ce zbog automatizacije ostati bez posla.\n„Smatram da će veštačka inteligencija naš život učiniti produktivnijim, delotvornijim i lakšim“, zaključio je Gejts.\nGejts: Šest inovacija koje bi mogle da promene svet was last modified: 10 januara, 2018 by ITN Team\nNVIDIA predstavlja Freestyle, Fortnite Battle Royale podržava od sada ShadowPlay Highlights, a Ansel dobija novi UI, sve na ovogodišnjem CES-u\nEpson najavljuje uređaj koji će promeniti sva...\nSnalaženje u hibridnom radnom okruženju – kako...\n25 najbolјih Facebook alata za 2021. godinu\nDan planete Zemlje – zajedno možemo sprečiti...


Počela sjednica Parlamenta FBiH o stanju u Zavodu Pazarić – Fokus.ba\nnakon šokantnih snimaka\nPočela sjednica Parlamenta FBiH o stanju u Zavodu Pazarić\nOd Salićevog i Ćudićkinog obraćanja javnosti, inspekcije, tužilaštva, policija, predstavnici vlasti i drugi faktori pozvani su da ispitaju stanje u Zavodu Pazarić\nSrodne ustanove u ovom slučaju su zavodi za zbrinjavanje mentalno invalidnih osoba ‘Drin’ i ‘Bakovići’, Zavod za vaspitanje muške djece i omladine Sarajevo i Ustanova iz djelokruga socijalne zaštite – Ljubuški.\nParlamentarna rasprava isključivo o ovoj problematici zakazana je nakon šokantnih tvrdnji o lošem stanju u pazarićkom zavodu, koje od prve polovine septembra izazivaju buru u javnosti.\nPrvo je direktor ustanove Redžep Salić izjavio 11. septembra u Federalnom parlamentu da je kao novoimenovani rukovodilac zatekao teške uvjete za štićenike Zavoda kao posljedicu nemara prethodne uprave koju je optužio između ostalog za lažiranje finansijskih izvještaja, čak i za malverzacije tipa trgovine kurbanima.\nDva mjeseca kasnije, federalna zastupnica Naše stranke Sabina Ćudić objelodanila je 20. novembra na pres-konferenciji šokantne fotografije i snimak o djeci vezanih ruku ili zavezane noge za namještaj. Ustvrdila je da snimci potiču iz pazarićkog zavoda i da su nastali u zadnjih godinu dana te je za nemar također optužila prethodnu upravu čiji su neki članovi i sad na pozicijama, kako je rekla.\nU međuvremenu je Federalna vlada dala saglasnost za opoziv Upravnog i Nadzornog odbora Zavoda Pazarić, uključujući i opoziv direktora Redžepa Salića.\nSalić prisustvuje današnjoj sjednici, kao i brojni predstavnici nevladinih organizacija i drugih subjekata pozvanih da sagledaju stanje u pazarićkom zavodu, kao i da prisustvuju tematskom zasjedanju u Parlamentu.


DIGITALNI POREZ: Kako oporezovati aktivnosti digitalnih giganata? - BDO\nHome > Pregled > Ostalo > DIGITALNI POREZ: Kako oporezovati aktivnosti digitalnih giganata?\nDIGITALNI POREZ: Kako oporezovati aktivnosti digitalnih giganata?\nEvropska komisija je nedavno predložila uvođenje „digitalnog poreza“ za kompanije koje posluju u digitalnoj ekonomiji i pružaju usluge: društvene mreže, kolaborativne platforme, kreiranje i plasiranje internet sadržaja i sl. Jedna od privremenih mera koja se predlaže u okviru EU je uvođenje poreza na prihode digitalnih kompanija. Ukoliko bi se primenio porez od 3%, članice EU bi mogle da ostvare godišnji prihod od 5 milijardi EUR.\nEvropska komisija je dala 2 predloga za oporezivanje digitalnih kompanija:\nPrimena poreza na profit koji je ostvaren na teritoriji pojedinih članica EU, čak i ukoliko kompanija nema fizičko prisustvo na njihovoj teritoriji. Kriterijumi koji bi važili su: ostvaren godišnji prihod od digitalnih usluga viši od 7 miliona EUR na teritoriji zemlje članice, postojanje više od 100.000 korisnika u zemlji članici u prethodnoj fiskalnoj godini i ugovoreno više od 3.000 poslova za digitalne usluge u prethodnoj fiskalnoj godini.\nPrivremena mera - uvođenje godišnjeg poreza na prihode digitalnih kompanija dok se ne postigne saglasnost članica. Oporezovane bi bile kompanije koje su ostvarile godišnji prihod od 50 miliona EUR u Evropi, odnosno 750 miliona EUR na svetskom nivou. Ukoliko bi se primenio porez od 3%, članice EU bi mogle da ostvare godišnji prihod od 5 milijardi EUR.\nDržave razvijenih tržišnih ekonomija su uveliko prepoznale činjenicu da su do sada primenjivane tehnike i kriterijumi oporezivanja multinacionalnih korporacija, nedovoljne da se odgovori na pitanje kako oporezovati savremene gigante poput Google-a, Apple, Facebook-a, Amazona, Ubera i drugih. Razlog za to je što su ovi metodi oporezivanja uglavnom vezani za fizičko prisustvo kompanije u određenoj zemlji. Digitalne kompanije svoje poslovanje obavljaju globalno, ne koriste prirodne resurse nijedne države (mineralni resursi, voda, zamljišta i sl), ne zapošljavaju ljude u ovim državama (ili ako to čine onda je to jako mali broj ljudi u odnosu na broj koji bi se očekivao da radi u kompanijama takvih razmera), niti imaju fizičko prisustvo u ovim zemljama (u vidu imovine, nepokretnosti, opreme i sl). Stoga razvijene države teže da uvedu posebne poreze za kompanije u digitalnoj ekonomiji, tzv. digitalni porez. Od zemalja u regionu koje razmatraju uvođenje takvog poreza su zemlje koje su članice Evropske unije poput Hrvatske, Slovenije, Bugarske, Rumunije.\nPRIMENA DIGITALNOG POREZA U SRBIJI\nNa koji način poreski sistemi velike većine država ne uspeva da se dovije poslovanju digitalnih korporacija, pokazaćemo na primeru poreskih oblika zastupljenih u Republici Srbiji.\nDa bi određena kompanija plaćala porez na dobit u Republici Srbiji, ona se mora:\nili smatrati poreskim rezidentom Republike Srbije\nili, ako je u pitanju nerezident, mora imati stalnu poslovnu jedinicu na teritoriji Republike Srbije.\nDa bi se kompanija smatrala poreskim rezidentom Republike Srbije, potrebno je ili da bude osnovana ili da ima mesto stvarne uprave i kontrole na teritoriji Republike Srbije. S obzirom da digitalne kompanije retko u kojoj zemlji imaju registrovana pravna lica (u smislu da su osnovana u toj zemlji) nijedna od njih se neće smatrati poreskim rezidentom Srbije. Takođe, ovim kompanijama nije potrebno fizičko prisustvo na teritoriji Republike Srbije, pa se neće smatrati da imaju stalnu poslovnu jedinicu na teritoriji Srbije. Stoga, ove kompanije prema trenutno važećim propisima, neće plaćati porez na dobit pravnih lica u Republici Srbiji.\nJedini vid oporezivanja prihoda ovih kompanija bi mogao biti porez po odbitku na usluge koje ove kompanije pružaju domaćim pravnih licima, ali se i ovaj porez najčešće eliminiše primenom ugovora o izbegavnjau dvostrukog oporezivanja.\nJedini aspekt poslovanja digitalnih kompanija koji bi mogao biti oporezovan porezom na dodatu vrednost u Republici Srbiji je pružanje usluga ovih kompanija domaćim licima (treba napomenuti da je to mnogo manji deo poslovnih aktivnosti ovih kompanija na teritoriji Republike Srbije u odnosu na, na primer, prihode od korišćenja i obrade podataka korisnika raznih društvenih mreža u Srbiji). Međutim, čak i ovaj manji deo aktivnosti koji se oporezuje porezom na dodatu vrednost nije poreski povoljan za Republiku Srbiju. Ukoliko se usluga pruža domaćem pravnom licu, porez će obračunati primalac usluge i kao izlazni i kao ulazni porez pa će efekat na budžetske prihode biti nula. U slučaju pružanja usluga fizičkim licima, čak i ako ove kompanije imenuju poreskog zastupnika u Srbiji koji će obračunati i platiti porez na dodatu vrednost, to će biti urađeno o trošku krajnjeg kupca jer se porez na dodatu vrednost naplaćuje kroz prodajnu vrednost usluge od kupca.\nPorezi na dohodak građana i doprinosi za obavezno socijalno osiguranje\nS obzirom da ovim kompanijama nisu potrebni lokalno zaposleni niti imaju lokalna pravna lica koja bi imala zaposlene, porezi i doprinosi u ovom smislu su jako ograničen prihod države.\nS obzirom da digitalne kompanije nemaju nepokretnu imovinu u svom vlasnišvu, nikakvi prihodi države u ovom smislu se ne mogu očekivati.\nCarine, akcize i takse\nNepostojanje fizički opipljivih proizvoda, ove kompanije u potpunosti čini imunim na bilo kakve lokalne dažbine poput carina, akciza ili taksi na uvoz ili izvoz dobara.\nU Republici Srbiji još uvek nema mehanizma za oporezivanje ovakvih kompanija. Uvođenje digitalnog poreza u zemljama regiona je znak u smislu smera u kom i Republika Srbija bi trebalo da ide. Međutim, imajući u vidu da u našoj državi postoji nedovoljno razvijena praksa identifikacije stalnih poslovnih jedinica nerezidenata koji obavljaju tradicionalne oblike poslovanja (poput proizvodnje, usluga i sl) i koji imaju fizičko prisustvo na teritoriji Srbije, teško je reći da je realno očekivati da se u naše zakonodavstvo uvede, u skorije vreme, oblik poput digitalnog poreza. Ovaj oblik poreza predstavlja jedan od budućih oblika oporezivanja savremenih korporacija kome se i naš poreski sistem mora prilagođavati.\nDirektor Odeljenja za poresko savetovanje\nPripremljeno za portal Marketing mreža , april 2018. godine