U Beogradu večeras protest radikala, Mladić neće nerede - Klix.ba\n"Izdaja nacionalnih interesa"\n29.5.2011. u 09:13\nSa protesta zbog hapšenja Karadžića\nSrpska radikalna stranka (SRS) organizuje danas u Beogradu protestni skup zbog hapšenja generala Ratka Mladića.\nProtestni skup pod nazivom "Saradnja sa Haškim tribunalom predstavlja izdaju srpskih nacionalnih interesa" zakazan je za 19.00 sati na platou ispred Doma Narodne skupštine Srbije, a iz SRS je najavljeno da će na njemu govorit ličnosti sa političke i javne scene iz zemlje i inostranstva.\nFunkcioner SRS-a Vjerica Radeta očekuje da će protest proteći bez incidenata.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić apelovao je na organizatore mitinga da skup protekne mirno, napominjući da će policija biti spremna da reaguje ikoliko bude narušavanja javnog reda i mira.\nDačić je rekao da je stepen bezbjednosti podignut na viši nivo, da je situacija u zemlji stabilna i potvrdio da se preduzimaju mjere kako bi se spriječila moguća eskalacija ponašanja ekstremnih grupa koje bi protestni miting u organizaciji SRS mogle da iskoriste za nerede.\nGeneral Ratko Mladić apelovao je na javnost da se ne izazivaju neredi zbog njegovog hapšenja, prenio je juče njegov advokat Miloš Šaljić.\n"Čuo je da se sprema miting radikala i apelovao da sve protekne mirno, jer ne bi želeo da bude uzrok bilo kakvog nereda i prolivanja krvi, nego da to bude dostojanstven skup", rekao je Šaljić Srni nakon posjete generalu Mladiću u pritvorskoj jedinici Specijalnog suda u Beogradu.\nU MUP-u navode da će biti zabranjeni svi drugi najavljeni a neprijavljeni skupovi, poput okupljanja pokreta Naši 1389, koji je, takođe, pozvao svoje simpatizere da ispred Narodne skupštine i u isto vreme kad i radikali, izraze protest zbog hapšenja generala Mladića.\nGeneral Mladić uhapšen je u četvrtak selu Lazarevu kod Zrenjanina. Akciju su izvele koordinisano srpska Bezbjednosno-informativna agencija i Služba za otkrivanje ratnih zločina.\n"Optužnicu protiv Mladića svesti na jednu tačku"\n29.05.2011. u 08:53


► SAD lider u prodaji oružja u svetu, Saudijska Arabija najveći kupac\nTrgovina oružjem u svetu porasla je od 2014. do 2019. godine za 5,5 odsto u odnosu na period od 2010. do 2014. godine, objavio je danas Stokholmski međunarodni mirovni istraživački institut (SIPRI).\nU posmatranom periodu SAD i Francuska su značajno uvećale prodaju oružja, dok se Saudijska Arabija učvrstila na poziciji najvećeg uvoznika oružja u svetu.\nPrema podacima SIPRI, najveći izvoznici oružja i borbenih sistema u proteklom petogodišnjem periodu bili su SAD, Rusija, Francuska, Nemačka i Kina.\nNovi podaci pokazuju porast prodaje oružja zemljama Bliskog istoka, pri čemu je najveći uvoznik bila Saudijska Arabija. Uz tu zemlju, među pet najvećih uvoznika oružja u svetu u posmatranom petgodišnjem periodu, bile su i Indija, Egipat, Australija i Kina. Udeo tih pet zemalja u svetskoj kupovini oružja iznosio je 36 odsto.\nIzvoz SAD porastao je od 2014. do 2019. godine za 23 odsto, čime je udeo Vašingtona u globalnoj trgovini skočio sa 31 na 36 odsto. Istovremeno je izvoz Rusije, drugog po veličini svetskog izvoznika oružja, opao za 18 odsto.\nPrema njegovim rečima, izvoz oružja je za američku administraciju, pored izvora prihoda, i važan deo spoljne i bezbednosne politike.\n"Oni izvoze oružje da bi stvarali prijatelje, pronašli saveznike i osigurali da će sa tim zemljama sarađivati u vojnim operacijama", ocenio je Vezeman.\nMeđu pet zemalja koje su izvezle najviše oružja procentualno najveći porast prodaje, od čak 72 odsto, zabeležila je Francuska. Njen udeo na globalnom tržištu oružja dostigao je vrhunac od 1990. godine i u periodu od 2014. do 2019. je iznosio 7,9 odsto. Francuska i dalje ima otvorene porudžbine za borbene avione, podmornice i fregate pa se može očekivati da će i narednih godina ostati među vodećim svetskim izvoznicima oružja.\nFrancuska je u proteklom petogodišnjem periodu izvozila oružje u ukupno 75 zemalja, ali je njena industrija najviše profitirala od porudžbina iz Egipta, Katara i Indije, kojima može da zahvali za 54 odsto zarade, pokazalo je istraživanje instituta SIPRI. Te porudžbine u prvom redu su se odnosile na borbene avione Rafal, koji su između 2014. i 2019. bili i najveći izvor zarade francuske vojne industrije.\nNemačka se na tabeli najvećih izvoznika nalazi na četvrtom mestu i između 2015. i 2019. je povećala izvoz za 17 odsto. Najveći kupci nemačkog oružja bile su zemlje Azije i Okeanije (30 odsto), evropske zemlje (26 odsto) i bliskoistočne zemlje (24 odsto). Nemačka 39 odsto zarade od prodaje oružanih sistema može da zahvali podmornicama.\nUkupan udeo zemalja Evropske unije u globalnoj trgovini oružjem iznosio je od 2014. do 2019. godine 26 odsto a Francuska, Nemačka, Velika Britanija, Španija i Italija imale su zajedno udeo od 23 odsto u globalnoj prodaji oružja.\nIpak, podaci stokholmskog instituta pokazuju da je od 2010. do 2019. porasla prodaja oružja zemljama Bliskog istoka (61 odsto) i Evrope (3,2 odsto), ali je istovremeno opala prodaja u Africi (16 odsto), na američkom kontinentu (40 odsto) i u Aziji i Okeaniji (7,9 odsto).\nKada je reč o kupovini oružja, evropski kontinent je posle pada od 37 odsto od 2009. do 2014. ponovo zabeležio porast kupovine od 3,2 odsto. Uzrok su u manjoj meri sukobi na istoku Ukrajine i koškanja između Jermenije i Azerbejdžana, a u mnogo većoj tenzije između zemalja srednje i zapadne Evrope i Rusije i učešće evropskih zemalja u sukobima na Bliskom istoku.


Ovo je prva mobilnost na koju su učenici otišli, a projekat u okviru programa Erasmus otpočeo je 2019. godine u školi u Bujanovcu, koja je tada bila domaćin partnerskim školama.\nOsim škole iz Srbije u projekat su uključeni i učenici i nastavnici iz Poljske, Španije, Rumunije i Turske.\n“Cilj ove mobilnosti je međusobno upoznavanje učenika, učestvovanje u zajedničkim radionicama, interkulturalna saradnja i razmena iskustava sa mladima iz Evrope”,kaže korodinator projekta Maja Antić Jovanov, nastavnica u bujanovačkoj školi.\nKako je navela, zemlja domaćin, Španija, pripremila je bogat program.\nBujanovčani će se tokom boravka u Španiji upoznati sa bogatom istorijom i tradicijom te zemlje, sa svojim vršnjacima iz Evrope će učestvovati u školskoj predstavi, obići arheološko nalazište u blizini Baze kao i Arheološki muzej grada, inače nekadašnju kuću čuvenog španskog pisca Servantesa.\nPosetiće i Granadu za koju se ustalila izreka da “Ko nije video Granadu, nije video ništa”, ponosno kaže Antić Jovanov.\n“Iskustvo boravka u drugoj zemlji za sve predstavnike naše škole je izazovno, a u isto vreme vrlo lepo i korisno, jer im pruža priliku da uče da se snalaze u novim prilikama, da se druže i da rade sa svojim vršnjacima iz drugih zemalja, da ih upoznaju sa našom kulturom i tradicijom, ali i da upoznaju njihove”,kaže nastavnica.\nErasmus+ je najveći program Evropske unije za mlade, obrazovanje, osposobljavanje i sport.\nUčešćem u tako velikom projektu, dodala je, OŠ “Branko Radičević” pokazuje da želi da bude u korak sa školama u Evropi.


DRAMA U SRBIJI: Eksplozija u Tehničko-remontnom zavodu, jedna osoba poginula, za tri se traga - GlobalCir\nJedna osoba je danas poginula, za tri se traga, a 25 pripadnika Vojske Srbije i MUP je povrijeđeno u eksploziji koja je odjeknula tokom gašenja požara u Tehničkom remontnom zavodu u Kragujevcu, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nSvi povrijeđeni su zbrinuti u kragujevačkom Kliničkom centru i van su životne opasnosti.\nMinistar odbrane Zoran Ðorđević i pomoćnik ministra za materijalne resurse Nenad Miloradović nalaze se na licu mjesta kako bi se upoznali sa detaljima ovog tragičnog događaja.\nMinistarstvo odbrane je navelo da će se ponovo oglasiti sa novim informacijama.\nIspred kragujevačkog Kliničkog centra okupila se rodbina i prijatelji povrijeđenih.\nNjima se obratio direktor KC Kragujevac Predrag Sazdanović koji je rekao da je mnogo više lakše nego teže povrijeđenih, među kojima i onih sa teškim povredama i dodao da će se sa više informacija u javnost izaći kasnije.\nMediji su prenijeli da se tokom gašenja požara, nakon prve eksplozije, oko 13.20 sati, dogodila još jedna, a do eksplozije je došlo u pogonu za delaboraciju.\nPožar je gasilo 40 vatrogasaca, pripadnika vojske i zaposlenih Tehnicko-remontnog i lokalizovan je nešto prije 17 časova.\nU Urgentnom centru vlada vanredno stanje, a nezvanično saznajemo da su medicinski radnici koji su danas imali slobodan dan, pozvani da dođu i pomognu u zbrinjavanju povređenih.\nNačelnik sektora za vanredne situacije Grada Kragujevca Dragoš Radovanović je rekao agenciji Beta da nije bilo razloga za evakuaciju stanovnika naselja u blizini zavoda, gdje su se dogodile eksplozije.\nRUSKI MEDIJI: Na posljednjim vojnim vježbama Pentagon je izradio scenario prerastanja lokalnih sukoba na evropskom tlu u globalni rat


Usvojene sve tri rezolucije o bivšoj Jugoslaviji - Klix.ba\nPS Vijeća Evrope Usvojene sve tri rezolucije o bivšoj Jugoslaviji\nPS Vijeća Evrope\nUsvojene sve tri rezolucije o bivšoj Jugoslaviji\n26.1.2011. u 18:11\nParlamentarna skupština Vijeća Evrope usvojila je danas sve tri rezolucije koje se odnose na bivšu Jugoslaviju - o zaštiti svjedoka, pomirenju i političkom dijalogu i o obavezi da sarađuju u procesuiranju ratnih zločina.\nUsvojena je rezolucija kojom Parlamentarna skupština Vijeća Evrope poziva sve zemlje bivše Jugoslavije da obezbijede da pitanje nestalih ostane prioritet, da otvore svoje arhive i obezbijede finansiranje građanskih inicijativa koje nastoje da popišu žrtve sukoba kako bi se riješilo pitanje nasljeđa prošlosti.\nRezolucija Pjetra Marčenara "Pomirenje i politički dijalog zemalja bivše Jugoslavije" usvojena je jednoglasno, uz prateće preporuke.\nU dokumentu se navodi da sve vlade u regionu treba da ulože dodatan napor ka pomirenju i evroatlantskim integracijama i pozdravlja posvećnost tih zemalja saradnji koja ukazuje na spremnost za prevazilaženje nasljeđa prošlosti.\n"Pored značajnog napretka u pomirenju u bivšoj Jugoslaviji situacija se razlikuje u pojedinim zemljama, političke reforme često nisu ispunile očekivanja, a "javni diskurs rata" i njegovo nasljeđe mogu biti izvor mržnje i sukoba", navodi se u rezoluciji.\nMarčenarovom rezolucijom države regiona se pozivaju da obezbijede punu saradnju s Haškim tribunalom u procesuiranju ratnih zločina, s hapšenjem preostalih bjegunaca i obezbjeđivanjem pune zaštite svjedoka kao prioritetima.\nTraži se i intenzivnija tehnička saradnja u uspostavljanju jasne statistike o povratku izbjeglih, kao i da se u saradnji s međunarodnom zajednicom nastavi obezbjeđivanje podrške povratku i reintegraciji izbjeglih u mjesta gdje su živjeli ili integraciji u mjestima gdje žive, uz obezbjeđivanje osnovnih prava, kao što su stanovanje, obrazovanje, zdravstvena zaštita i zaposlenje.\nParlamentarna skupština Vijeća Evrope poziva zemlje regiona da riješe granične sporove i prihvate obavezujuće arbitražne mehanizme, da pojačaju napore za efikasno spovodenje zakona protiv diskriminacije i o zaštiti manjina, kao i da se potpuno istraže i prijave svi slučajevi nasilja, zastrašivanja i zlostavljanja pripadnika manjinskih grupa, i podrže prekogranične građanske inicijatve usmjerene na pomirenje.\nSaradnja s Haškim tribunalom značajano je poboljšana, a velika većina optuženih prebačena u Hag, dok je "Palićki proces" promovisao međudržavni dijalog i saradnju pravosuđa u procesuiranju ratnih zločina.\nParlamentarna skupština Vijeća Evrope usvojila je rezoluciju kojom poziva međunarodnu zajednicu i zemlje bivše Jugoslavije da preduzmu sve mjere kako bi pred lice pravde bili izvedeni svi odgovorni za počinjene ratne zločine.\nRezolucija "Obaveza članica Vijeća Evrope da sarađuju u procesuiranju ratnih zločina" izvestioca Miljenka Dorića usvojena je uz prateće preporuke.\nU usvojenom dokumentu se ističe da u skladu sa Izlazanom strategijom Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, najveća odgovornost za kažnjavanje počinilaca ratnih zločina leži na tim državama, ali da one ne mogu uspjeti u borbi protiv nekažnjivosti kada su osumnjičeni za ratne zločine van njihovog domašaja u trećim državama.\nParlamentarna skupština poziva članice Vijeća Evrope i zemlje posmatrače da preduzmu neophode mjere u borbi protiv nekažnjivosti osumnjičenih za ratne zločine i potpišu sve relevante međunarodne konvencije o procesuiranju ratnih zločina.\nDržave se pozivaju da ne daju državljanstvo optuženima za ratne zločine u drugim državama, da brzo i u dobrom duhu razmatraju zahtjeve za izručenje, kao i da u svoja sudstva uvedu načelo "aut dedere aut iudicare" (isporuči ili procesuiraj).\nParlamentarna skupština Vijeća Evrope usvojila je i rezoluciju kojom se od međunarodne zajednice i vlasti Srbije, Hrvatske, BiH, Crne Gore i Kosova traži da u procesima za ratne zločine u potpunosti zaštite svjedoke, jer je to neophodna mjera za dostizanje pravde i pomirenja.\nU rezoluciji uz koju su usvojene i prateće preporuke, sa zaprepašćenjem se primjećuje da je u regionu bivše Jugoslavije nekoliko svjedoka ubijeno, dok su brojni zastrašivani, ili su njihov identitet otkrili ljudi namereni da ometu pravdu i sakriju istinu.\nParlamentarna skupština Vijeća Evrope traži od vlasti tih zemalja da izmjene zakone kako bi u ekstremnim slučajevima identitet svjedoka ostao u tajnosti, tako da za njega ne sazna ni odbrana, u skladu sa slučajem na Evropskom sudu za ljudska prava.\nTraži se i da nadležne vlasti povećaju sredstava za programe zašite svjedoka, da opreme sudove i uspostave autonomnu vlast, nezavisnu od policije i istražnih organa da nadgleda te programe, kao i da obezbijede da zvaničnici koji dolaze u kontakt sa svjedocima u slučajevima teških zločina budu obučeni za programe zaštite svjedoka.\nParlamentarna skupština traži i da programi zaštite budu rodno osjetljivi za žrtve ratnih zločina u koje je uključeno seksualno nasilje.\nOd vlasti na Kosovu se traži da ozbiljno pristupe problemima svjedoka s obzirom na "akutne poteškoće" s kojima se suočavaju što je rezultiralo i ubistvima nekolicine svjedoka.\nVlasti u Prištini Parlamentarna skupština Vijeća Evrope poziva da usvoje zakone koji omogućavaju zaštitu svjedoka u slučajevima ratnih zločina i teških zločina tokom istrage i suđenja, kao i poslije procesa, što uključuje stvaranje i rad jedinice za zaštitu i podršku svjedocima.\nOd vlasti BiH se traži da sprovedu prijedloge iz Nacionalne strategije za slučajeve ratnih zločina, usvoje zakone koji bi omogućili Državnoj agenciji za istragu i zaštitu da obezbjedi zaštitu svjedoka u svim sudovima, kao i da se toj službi omoguće potrebna sredstva.\nOd vlasti u Hrvatskoj se traži da se u slučajevima u kojima svjedoci mogu biti ugroženi koristi neki od četiri suda koja imaju specijalnu nadležnost za saslušanja u slučajevima ratnih zločina ili organizovanog kriminala, kao i da se program podrške svjedocima Programa za razvoja UN proširi na ostale sudove.\nVlasti u Crnoj Gori pozvane su da temeljno istraže sve slučajeva zastrašivanja, prećenja i napada na svjedoke i zaštite ih prije, tokom i poslije svedočenja.\n6h 27min 45\n6h 27min 98


petak, 03 avgust 2012 12:26\nI u narednom prvenstvu trener prvog tima biće Vojislav Pavlović koji već nekoliko godina uspešno vodi ekipu. Pored trenera, nova uprava kluba je uspela da sačuva i većinu igrača od prošle sezone. U Starčevu će i naredne godine igrati: Davor Milošević, Marko Simijonović, Vladimir Knežević, Bojan Poznić, Nemanja Miletić, Saša Rajković, Stefan Vladisavljev, Aleksandar Popović, Radovan Medenica, Dušan Jović, Miroslav Farkaš i Nikola Radanović. U planu je i dovođenje još jednog ili dva igrača koji će pojačati konkurenciju i pomoći ekipi. Tokom leta sa prvim timom će trenirati i nekoliko najtalentovanijih momaka iz mlađih kategorija Borca, na koje će se u narednim godinama ozbiljno računati, jer cilj nove uprave kluba je, između ostalog, razvoj mlađih kategorija i stvaranje igrača iz Starčeva i okoline.\nU okviru Dana druženja biće odigrana i dva turnira u odbojci na pesku u organizaciji OK-a Borac i Mesne zajednice. U subotu 4. avgusta sa početkom u 17sati biće odigran turnir za seniore, gde se očekuje veliki broj učesnika iz Starčeva, Pančeva, Bavaništa itd. Narednog dana, u nedelju takođe od 17 sati po prvi put će biti organizovan revijalni turnir na kome će pravo učešća imati žene, devojčice i dečaci do 14 godina koji će imati šansu da se takmiče za medalje i pehar.


Idealno kad radite od kuće - TRI LOKACIJE za sastanak, posao ili druženje\nWe Share poslovni i coworking prostori nastali su sa idejom da poslovnom svetu Beograda pružimo radni prostor koji će zadovoljavati sve potrebe jednog poslovanja da se razvija i napreduje. Ideja nam je bila da omogućimo malim i srednjim preduzećima, kompanijama, projektnim timovima, start-up biznisima, frilenserima i preduzetnicima mogućnost da rade iz prostora u kome će imati sve od poslovne jedinice ili kancelarije, do sala za sastanke, sale za konferencije, prostorija za onlajn sastanke i telefonske razgovore (poznati phone booth-ovi), mogućnost dvadesetčetvoročasovnog pristupa prostoru, usluge registracije firme na našim adresama, usluge skeniranja, podršku naših zaposlenih i to na nekoliko lokacija u gradu.\nKada smo razmišljali o otvaranju prostora cilj nam je bio da ponudimo sve ono što iz iskustva znamo da je neophodno imati u toku radnog dana. Fokusirali smo se na dostupnost prostora, trudili smo se da se svi prostori nađu u okviru biznis centara kako bi korisinicima bili dostupni i drugi objekti kao što su banke, restorani, menjačnice, državne ustanove, prodavnice, ali i da sve lokacije budu dobro povezane sa ostalim delovima grada. Takođe, polagali smo dosta u kvalitet nameštaja.\nKako je vreme odmicalo, pomno smo pratili šta naši klijenti traže, koje su potrebe poslovanja, kako se razvija coworking tržište i u skladu sa tim smo se prilagođavali.\nTako smo došli do toga da danas, We Share poslovni prostori nude potpuno opremljene kancelarije, koje su fleksibilnog karaktera, odnosno možete da birate veličinu kancelarije, broj stolova u kancelariji i imate mogućnost da svoj radni prostor prilagođavate u skladu sa trenutnom situacijom. To znači da ako vaš tim recimo broji 10 članova vi sada možete kod nas iznajmiti kancelariju koja će biti pogodna za taj broj ljudi. Međutim, ako se za šest meseci tim proširi, ili smanji, vama ostaje sloboda da prilagodite kancelariju za manji, odnosno veći broj ljudi.\nOno što je posebno važno napomenuti je da svi We Share kancelarijski prostori nude kratkoročne ugovore bez skrivenih troškova. Drugim rečima, ako uzimate kancelariju u jednom od naših poslovnih prostora u mogućnosti ste da sami birate dužinu trajanja ugovora (minimum je mesec dana), a svi troškovi (kancelarija, korišćenje sala za konferencije i sastanke, korišćenje zajedničkih prostorija, struja, održavanje, internet i slično) su uključeni u cenu. Mi vas sigurno nećemo neprijatno iznenaditi na kraju meseca nekim troškom koji niste očekivali.\nNamenjeni su svakome ko želi da razvija svoje poslovanje. Iskustvo nam je pokazalo da nema pravila – naši korisnici dolaze iz različitih branši i pokrivaju sve forme poslovanja: mala i srednja preduzeća, timovi, korporacije, start-up biznisi, frilenseri…\nWe Share poslovni prostori se nalaze na tri lokacije u gradu: Resavska 31 (Vračar), Žorža Klemensoa 19 (Dorćol) i Bulevar Mihajla Pupina 115 (Novi Beograd).\nVirtuelne kancelarije i njeni benefiti\nVirtuelna kancelarija je koncept primarno namenjen preduzetnicima, ili strancima koji žele da registruju svoje poslovanje u Srbiji. Virtuelna kancelarija omogućava da na jednoj od naših poslovnih adresa registrujete svoje poslovanje i na taj način razdvojite svoju privatnu adresu od poslovne. Poslovanje odmah dobija na prestižu zbog ekskluzivne biznis lokacije, deluje ozbiljnije, a ono bitnije – vaša privatnost je zaštićena. Takođe, u ovu uslugu je uključeno primanje i slanje poslovne pošte. To znači da vaša poslovna pošta stiže na našu adresu (gde ste registrovali poslovanje), a mi vam je šaljemo tamo gde vama najviše odgovara.\nPrednosti coworking prostora\nIma ih mnogo – pristupačna cena, rasterećenost, jer ne morate brinuti o tekućim troškovima, mogućnost saradnje sa stručnjacima iz različitih branši (networking) su samo neke od njih.\nZakažite vaš obilazak prostora danas i već sutra započnite sa radom u jednoj od We Share kancelarija!\nFoto: We Share\ncoworking/Kancelarijski prostor/posao/poslovni prostor/We Share


Nemačka jedan od ključnih spoljnopolitičkih partnera Srbije\nBeograd, 11. mart 2022.\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić sastala se danas sa ministarkom spoljnih poslova Savezne Republike Nemačke Analenom Berbok.\nNa sastanku je apostrofirano da je Savezna Republika Nemačka izuzetno važan partner Srbije u pitanju evrointegracija i ekonomske saradnje, kao i jedan od ključnih spoljnopolitičkih partnera. Nemačke kompanije zapošljavaju više od 75.000 ljudi u Srbiji, pri čemu je Nemačka istovremeno i najveći srpski spoljnotrgovinski partner sa robnom razmenom većom od 6,5 milijardi evra iz 2021. god.\nOno što je posebno naglašeno na sastanku jeste da je uočen porast od 22 odsto u osnosu na 2020. godinu, što je jasan pokazatelj da već dobra trgovinska saradnja ide uzlaznom putanjom.\nJedna od tema sastanka bilo je i stanje u regionu Zapadnog Balkana i obe strane su se saglasile da su očuvanje mira i stabilnosti od ključnog značaja za svaki dalji napredak regiona. Berbok je naglasila da je u nemačkoj Vladi po prvi put imenovan izaslanik za Zapadni Balkan Manuel Zaracin, koji je takođe prisustvovao današnjem sastanku.\nBrnabić je, kada je reč o dijalogu Beograda i Prištine, podvukla da je Beograd u potpunosti posvećen dijalogu i ispunjavanju svih potpisanih obaveza, kao i da na najbolji mogući način doprinosi njegovom napretku.\nBerbok je naglasila značaj nastavka reformi u oblasti vladavine prava i, sa tim u vezi, ustavne promene koje su usvojene početkom godine su ocenjene kao veoma konstruktivne i korak u pravom smeru.\nSrbija opredeljena za jačanje saradnje sa Nemačkom\nMinistar spoljnih poslova u Vladi Republike Srbije Nikola Selaković poručio je danas, u razgovoru sa ministarkom spoljnih poslova SR Nemačke Analenom Berbok, da naša zemlja stoji jasno i čvrsto na evropskom putu.\nSelaković je, izrazivši zadovoljstvo zbog posete nemačke ministarke, istakao da, iako se realizuje u izuzetno složenim međunarodnim okolnostima, ova poseta svedoči o visokoj posvećenosti Nemačke našem regionu.\nOn je poručio da je naša zemlja opredeljena za nastavak visokog nivoa političkog dijaloga i jačanje ukupne saradnje tokom mandata kancelara Olafa Šolca i ministarke Berbok, dodavši da Srbija, sa svoje strane, želi da bude prepoznata kao pouzdan, odgovoran i predvidiv partner u regionu Zapadnog Balkana.\nMinistar je ukazao na to da je Nemačka jedan od najznačajnijih ekonomskih partnera i najvećih investitora u srpsku privredu, naglasivši da smo zainteresovani za dalje unapređenje ekonomske saradnje kroz kontinuiran rast spoljnotrgovinske razmene i korišćenje investicionih potencijala.\nŠef srpske diplomatije je podvukao da je naša zemlja jasno i čvrsto na svom evropskom putu, napomenuvši da očekujemo dalju podršku Nemačke za otvaranje klastera i ubrzanje naših evropskih integracija.\nSagovornici su se osvrnuli na prilike u regionu, a Selaković je naglasio da je za Srbiju očuvanje mira i stabilnosti na Zapadnom Balkanu od ključnog značaja.\nOn je, kada je reč o dijalogu Beograda i Prištine, ponovio da sa naše strane postoji opredeljenost za dijalog i postizanje kompromisnog rešenja.\nU razgovoru je bilo reči i o situaciji na istoku Evrope, pri čemu je šef srpske diplomatije ponovio da Srbija dosledno insistira na poštovanju međunarodnog prava i teritorijalnog integriteta i suvereniteta država.


Advokat: Skinuta oznaka tajnosti sa službenih beleški BIA o razgovorima nakon saznanja za Cvijanovu smrt | Insajder\nVladimir Cvijan, bivši pravni savetnik i generalni sekretar predsednika Borisa Tadića , a zatim i član Predsedništva SNS, koji je preminuo 5. januara 2018. godine nije bio pod obradom Bezbednosno informativne agencije, navedeno je u dokumentima koje je ova agencija objavila danas o uzrocima njegove smrti, a sa kojih je oznaku tajnosti skinuo Bratislav Gašić, direktor BIA.\nVladimir Cvijan Foto: Medija centar Beograd\nDokumenti BIA su objavljeni na zahtev beogradskog advokata Ivana Ninića, koji ih je obelodanio na svom Tviter nalogu, s tim da su imena osoba sa kojima je razgovarano, ali i pojedine adrese, kao i navodna Cvijanova bolest, precrtani.\n"Nezahvalna je uloga da budem bajpas između BIA i javnosti, ali na postavljena pitanja o Cvijanu stigli su mi danas nekakvi odgovori. Odlukom Bratislava Gašića prethodno je izvršen opoziv tajnosti dokumenata koje ću objaviti. Sve je ostalo na nivou operativnih podataka i saznanja", naveo je Ninić.\nStatus mirovanja u Advokatskoj komori\nNinić je napisao da je zvaničan odgovor BIA usledio nakon procene službe da je pravi momenat da mu dostavi prateća dokumenta kako bi se umirila javnost.\nSva dokumenta - službene beleške o razgovorima s nadležnima iz Instituta za sudsku medicinu, Advokatske komore Beograda, bivšom Cvijanovom suprugom, radnikom JRB i još dve osobe, sačinjena su prošlog meseca, nakon što je 15. marta obelodanjeno da je Vladimir Cvijan mrtav.\nU službenoj belešci u kojoj je navedena izjava zaposlenog u Institutu za sudsku medicinu, navedeno je da fotokopija izveštaja obdukcije sa potpisima i faksimilom nadležne institucije koja je obavila obdukciju, koju su objavili mediji u martu 2021. godine, iz Tužilaštva. Takođe se navodi da je njihov primerak arhiviran na Institutu za sudsku medicinu Medicinskog fakulteta u Beogradu, bez potpisa lekara i faksimila.\nPredstavnik Advokatske komore je naveo da je Cvijan bio u statusu mirovanja od 20. februara 2013, kada je deponovao svoju legitimaciju. Za smrt Cvijana saznao je, navodi se, 26. jula 2018, kada je Poreska uprava uputila zvaničan zahtev Advokatskoj komori s pitanjem da li je Cvijan od 18. juna 2014. do 5. januara 2018. obavljao advokatske usluge. Odgovor su dostavili 17. avgusta 2018. da status mirovanja nije menjan.\nDo supruge stizale neproverene informacije\nNajopširniji razgovor, sudeći po objavljenim dokumentima, bio je sa bivšom Cvijanovom suprugom i to 22. marta ove godine. Ona je ispričala da je živela sa Vladimirom i detetom, i da su na Uskrs 2014. otputovali u Grčku. Po povratku Cvijan je predlagao da se presele i trajno nasele u toj zemlji, što je ona odbila. On je zatim, prema njenim saznanjima, poslovno otputovao u Grčku, jer je navodno sa prijateljem trebalo da vodi poslovanje ugostiteljskog objekta na ostrvu Skijatos. Nakon toga, bila je upoznata da je Vladimir dobio "biznis vizu" za SAD, koja im je omogućava da se zajedno odsele i nastave život u SAD. Na to nije pristala, ostala je u Beogradu, a Vladimir je otputovao u SAD gde je samostalno nastavio svoj život, navedeno je u dokumentu BIA.\nKomunicirali su preko elektronske pošte i u jednom momentu Cvijan joj je rekao da je na Floridi. Inače, od oktobra 2014. do februara 2015. Vladimir Cvijan je boravio u Beogradu, i tada su povremeno kontaktirali i dogovorili se da joj pošalje punomoćje. Kako joj nije dostavio traženi dokument, angažovala je advokata, a navedeno je da Vladimir Cvijan ni u skladu sa sudskim rešenjem nije ostvarivao svoje obaveze.\nOd februara 2015. do oktobra 2017. nije ostvarila nikakvu komunikaciju sa Cvijanom, te joj nije poznato mesto njegovog boravka, navodi se u belešci. U oktobru 2017. preko posrednika Vladimir Cvijan je stupio u kontakt s njom, obaveštena je da je on u Beogradu i da bi želeo da vidi dete. Nekoliko dana nakon toga susreli su se i Cvijan joj je rekao da je tokom boravka u Americi, bio nastanjen u Njujorku. U narednom periodu su, prema navodima iz beleške sačinjene nakon razgovora s Cvijanovom suprugom. ostvarivali su povremene kontakte, u njenom stanu, kao i u stanu njegovih roditelja. Kroz komunikaciju joj je rekao da boluje i da koristi izvesne lekove, ali je i izrazio želju da o njegovoj bolesti ona ne obavesti njegove roditelje i sestru.\nKako se navodi, primetila je da je Vladimir vidno smršao, kao i da je zdravstveno izgledao loše, promenio je imidž, pustio bradu i kosu, način odevanja, kako ga ljudi na ulici ne bi prepoznali. Poslednji put ga je videla 31. decembra 2017, i nije imala nikakvih saznanja o njemu, do pre nekoliko dana kada je čula da je mrtav. Do nje su, tvrdi, stizale neproverene informacije o njegovom navodnom kretanju i da je mrtav.\nU izjavi BIA ona je navela da je još 2016. ili 2017. posredstvom Fejsbuka ostvarila komunikaciju sa jednim muškarcem, koji je međutim na jutjub kanalu zloupotrebio navedenu prepisku tako što je čitajući njenu poruku koja se odnosila na pokojnog Vladimira, "istoj promenio značenje i dodao reč Vučić, kojom prilikom je u negativnom kontekstu zlurado aludirao na predsednik Republike Srbije". Posle pojave vesti o njegovoj smrti, pozvala je njegove roditelje u nameri da ih smiri i da im ukaže na eventualnu medijsku zloupotrebu informacija. Oni su joj tada saopštili da su bili upoznati da je njihov sin preminuo još 5. januara 2018, te da su oni odlučili da joj to ne saopšte kako bi je zaštitili, i kako bi izbegli medijsku eksploataciju tragedije koja ih je zadesila. Ona je navela da ne raspolaže bilo kakvim informacijama o njegovim eventualnim kontaktima od oktobra 2014. do poslednjeg susreta sa njim.\nO smrti Vladimira Cvijana javnost je saznala tek nedavno iako je njegovo telo, pronađeno u januaru 2018. u reci Dunav. Obdukcija je rađena u skladu sa redovnom procedurom i nije pokazala tragove mehaničkih povreda, navodi se između ostalog u odgovorima Insajderu Višeg javnog tužilaštva iz Beograda. Insajder je detalje o smrti tražio nakon što je u javnosti objavljen dokument koji je pokazivao da je Tužilaštvo platilo obdukciju Vladimira Cvijana, nekadašnjeg poslanika SNS koji godinama nije viđen u javnosti.


Vorholov portret Lenjina prodat za 4,7 miliona dolara - 18.10.2015, Sputnik Srbija\nPortret Lenjina koji je naslikao čuveni američki umetnik Endi Vorhol prodat je na aukciji za 4,7 miliona dolara. 18.10.2015, Sputnik Srbija\nvesti, kultura, london, njujork, vladimir iljič lenjin, endi vorhol, žan mišel baskijat\n16:00 18.10.2015 (Osveženo: 16:17 18.10.2015)\n© AP Photo / Jens MeyerVorholovi portreti Lenjina\nPortret Lenjina koji je naslikao čuveni američki umetnik Endi Vorhol prodat je na aukciji za 4,7 miliona dolara.\nKako se pretpostavlja, platno je ranije na aukciji u „Sotbiju“ 2002. godine za 554.150 dolara kupila londonska zlatara „Lorens Gref“.\nPrema katalogu „Sotbija“, serija Endija Vorhola u koju spada i portret boljševičkog revolucionarnog lidera Vladimira Iljiča Lenjina, jedno je od poslednjih umetnikovih remek-dela.\nPlatno je visine 183 centimetra, drugo po veličini iz serije slika koje je Vorhol stvorio 1986. godine za izložbu koja je trebalo da bude održana sledeće godine sa nemačkim galeristom Berndom Kluserom.\n„Zajedno sa svojim pandanima, ova monolitna crna slika svakako spada među najpreciznije i najsvečanije umetnikove kasnije radove, i zajedno sa ranijim serijama ’Srp i čekić‘ i Maovim portretima iz 1970, čini intrigantan britak odgovor na potrošačke proizvode i kapitalističke žetone, koji je lansirao Vorhol“.\n© Sotheby'sŽan-Mišel Baskijat Crni atleta\nŽan-Mišel Baskijat Crni atleta\nNa prvom mestu, zbog cene od 6,28 miliona dolara, našla se slika Žan-Mišela Baskijata (dimenzije platna su 182 centimetra) „Crni sportista“ iz 1982, koja je poslednji put stavljena u ponudu 2004. godine i procenjena između 1,2 i 1,8 miliona dolara.\nNešto kasnije, oko 2009. godine, pojavila se u njujorškoj galeriji „Kristof van de Vega“ i navodno je prodata engleskoj zlatari „Lorens Gref“ po traženoj ceni od 3,5 miliona evra (3,9 miliona dolara).\n„Nastala u ovoj ključnoj godini (1982), ’Crni sportista‘ pripada ubedljivoj i ambicioznoj grupi radova koji izazivaju snažan i dvosmisleni pogled na sportiste crne rase“, navodi se u beleški kataloga.


Francuska vlada dobila poverenje, usvaja sporni zakon\nOpozicija nije uspela da dobije većinu od 288 glasova, dobivši 246 glasova podrške poslanika.\nZbog nedostatka većine u parlamentu za usvajanje zakona o radu, koji predstavlja poslednju veliku reformu petogodišnjeg predsedničkog mandata Fransoaa Olanda, vlada je u utorak odlučila da zakon sama usvoji zaobilazeći parlament, pozivajući se na član 49 Ustava.\nOpozicija je istog dana podnela zahtev za glasanje o poverenju vlada.U medjuvremenu danas je nekoliko desetina hiljada protestovalo na ulicama Pariza zbog najavljenih reformi zakona o radu i izmenu dosadašnje 35-časovne radne nedelje.\nAnalitičari ocenili su ranije da će francuska vlada "preživeti" danas ali je nacrt zakona o radu produbio nesuglasice unutar vladajuće Socijalističke partije i dodatno smanjio popularnost Olanda.\nNovim zakonom o radu predvidjene su veće slobode za poslodavce u pogledu utvrdjivanja radnog vremena i otpuštanja radnika kao tehnoloških viškova, a protivnici tvrde da će to pogoršati prava zaposlenih, naročito mladih.\nPrema Olandovim rečima, novi zakon je jasniji za poslodavce, a sindikatima će biti zagarantovana veća ovlašćenja u kolektivnim pregovorima.


Bakir Hadžiomerović – Kakanj-X\nOko čega se na Facebooku svađaju Hadžiomerović i Suljagić\nBakir Hadžiomerović, kandidat SDP-a za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH sinoć je na svom Facebook profilu komentarisao vlast koju predvode Bakir Izetbegović i Željko Komšić. Koristeći metod sada popularne komunikacije putem društvenih…\nBakir Hadžiomerović: Tačno je da sam napustio SDP\nBakir Hadžiomerović dao je ostavku na mjesto u Glavnom odboru SDP, te zatražio ispisnicu iz ove stranke, saznaje naš list. Hadžiomerović je inače, bio SDP - ov kandidat za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH na oktobarskim izborima. On je…\nPoslovodni odbor Radio-televizije Federacije BiH uputio je otvoreno pismo Bakiru Hadžiomeroviću, kandidatu Socijaldemokratske partije BiH za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH, kojim ga poziva da odstupi sa uredničke pozicije na…\nBakir Hadžiomerović kandidat za člana Predsjedništva ispred SDP-a !\nBakir Hadžiomerović kandidat je Socijaldemokratske partije BiH (SDP) za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH odlučeno je na današnjoj sjednici Predsjedništva te stranke. Kako javlja novinar "Dnevnog avaza" s lica mjesta Bakiru Hadžiomeroviću…


Fenerbahče lako pobedio Real i plasirao se u finale Evrolige\nIzvor: NoviMagazin.rs, 19.Maj.2017, 22:45\nKošarkaši Fenerbahčea plasirali su se večeras u finale Evrolige, pošto su u drugom polufinalnom meču u Istanbulu pobedili Real Madrid sa 84:75 (21:13, 23:21, 19:16, 21:25).\nFenerbahče je do pobede predvodio Ekpe Judo sa 18 poena, 11 skokova i osam asistencija, dok je Bogdan Bogdanović postigao 14, a Jan Veseli i Nikola Kalinić postigli su po 12.\nU ekipi Real Madrida, koja je ligaški deo Evrolige >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << završila na prvom mestu, istakao se Serhio Ljulj sa 28 poena i osam asistencija, dok je Džejsi Kerol dodao 21.\nFenerbahče će u nedelju od 20.00 u finalu igrati protiv Olimpijakosa, koji je u prvom polufinalu pobedio CSKA sa 82:78, dok će se Real sastati s Moskovljanima u borbi za treće mesto.\nOba tima ušla su agresivno u meč, čvrsto se igralo u odbrani, ali je tim Željka Obradovića ipak bio koncentrisaniji u napadu, pa je posle manje od četiri minuta igre imao prednost od 9:2.\nDobar početak meča je odmah razbudio publiku u dvorani "Sinan Erdem", koja je uglavnom bila ispunjena domaćim navijačima, što je dodatno motivisalo igrače Fenerbahčea.\nReal nikako nije uspevao u prvoj deonici da pronađe napadački ritam. Serhio Ljulj je od 13 poena svog tima postigao 11, pa je Fenerbahče posle prvih 10 minuta vodio sa osam poena prednosti.\nPočetak druge četvrtine doneo je nešto sporiju i neefikasniju igru na obe strane, ali kako je vreme odmicalo tako je Fenerbahče sve više preuzimao inicijativu i gradio vođstvo. Real se sredinom deonice 'trgao' i prišao na osam poena zaostatka - 27:35, ali je na pauzu otišao sa dvocifrenim zaostatkom - 44:34.\nFenerbahče je u nastavku susreta kontrolisao situaciju, nije dopustio Realu da se primakne na manje od osam poena zaostatka, a u jednom trenutku imao je i prednost od 15 poena.\nMadriđani su serijom 8:0 sredinom poslednje četvrtine delimično uhvatili priključak, ali je Fenerbahče zaustavio taj nalet i meč uveo u mirnu završnicu.\nBKTV News: Olimpijakos posle drame bolji od CSKA, Evropa će dobiti novog šampiona! (FOTO, VIDEO)\nBKTV News: Teodosić bez krune, Milutinov u finalu: Olimpijakos posle drame bolji od CSKA, Evropa će dobiti novog šampiona! (FOTO, VIDEO)\nNoviMagazin.rs: Olimpijakos preko CSKA do finala Evrolige


Nova tehnologija bi mogla sprečiti da se baterije zapale\nPočetnaVestiMobileOprema za prenosne uređajeNova tehnologija bi mogla sprečiti da se baterije zapale\n23.08.2018 20:00 | 0 Mobile\nU prošlosti smo imali veliki broj primera gde su se baterije raznih uređaja zapalile i izazvale eksplozije i različita oštećenja. Ovo svakako predstavlja veliki problem proizvođačima, koji sada sve više ulažu u istraživanje i razvoj baterija kako bi sprečili potencijalnu štetu i tužbe. Međutim, grupa istraživača je sada došla do rešenja za litijum-jonsku bateriju, za koju tvrdi da ne može da se zapali.\nTipična litijum-jonska baterijska ćelija ima dve elektrode odvojene tankim parčetom plastike. Ukoliko ova plastika iz nekog razloga nestane, dve elektrode se dodiruju, a tečni elektrociti u ćeliji mogu da se zapale. Međutim, mešanje aditiva silicijum-dioksida sa elektrolitima omogućava da tečnost očvrsne pri dodiru, čime se sprečava dodirivanje elektroda. Ovo na kraju sprečava da se baterije potencijalno zapale.\nPogledajte još: Zapalila se iPad baterija u Apple prodavnici u Amsterdamu, kupci bezbedno evakuisani\nJedan od istraživača, koji je radio na bateriji, ističe da je krajnji cilj kreiranje litijum-jonske baterije koja bi nastavila da radi čak i ukoliko je njen deo oštećen, što bi dovelo do toga da elektroliti u ćeliji očvrsnu. u nekom trenutku, tehnologija bi mogla da se iskoristi u litijum-jonskim baterijama koje napajaju telefone. Međutim istraživači smatraju da bi tehnologija prvo mogla da se implementira u baterije za dronove.


ruska Duma - Sputnjik Srbija\n22:11 10 Maj 2021\nPoslanik Dume: „Rat u Evropi“ o kojem priča Zelenski je pokrenuo Zapad\nNovi predlog na stolu ruske Dume: Da li će Rusija obustaviti avio-saobraćaj sa svim zemljama?\nPoslanik Državne dume Rusije Ivan Suharev predložio je ruskom premijeru Mihailu Mišustinu da uvede privremeno ograničenje na avio-saobraćaj sa drugim zemljama zbog pojave novog soja virusa korona, saopštila je televizija RT, pozivajući se na pismo parlamentarca.\nSa Rusijom se ne može razgovarati tim tonom: Duma o američkom predlogu „džentlmenskog sporazuma“\nPrvi zamenik predsedavajućeg odbora za odbranu Državne dume Rusije Aleksandar Šerin smatra nekorektnim predlog SAD da se Sporazum o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja produži na neko vreme, pod uslovom da Rusija ograniči svoj nuklearni arsenal. Kako kaže, ona je vodeća zemlja u sferi nuklearnog oružja i s njom se ne može razgovarati tim tonom.\nPoslanik Dume o „Pompeovoj koaliciji“: Vašington želi da utre put ka dobu Hladnog rata\nPlanovima da formiraju koaliciju protiv izgradnje gasovoda „Severni tok 2“ Sjedinjene Američke Države politizuju taj projekat, otvarajući put ka uvlačenju u doba Hladnog rata, smatra poslanik Državne dume Rusije, član komiteta za energetiku Mihail Šeremet.\nNe sprečava ih ni korona: Severna Koreja testirala rakete, Rusija osudila postupak\nSeverna Koreja je lansirala dve rakete kratkog dometa u pravcu Japanskog mora, prenosi agencija Jonhap, pozivajući se na Združeni komitet načelnika štabova Južne Koreje. To je četvrto lansiranje u poslednjih mesec dana.\nZapadu se neće dopasti rezultat izbora u Rusiji\nGosti ovonedeljne emisije „Svet sa Sputnjikom“, Vladislav Jovanović, bivši jugoslovenski šef diplomatije, i Jovan Kovačić, predsednik Ist-vest bridža, saglasni su da partija Jedinstvena Rusija na parlamentarnim izborima koji se danas održavaju u Rusiji, ima priliku da ojača svoju poziciju.\nNariškin naložio razmatranje odluke o rezultatima referenduma u Britaniji\nPredsednik Državne dume Sergej Nariškin naložio je Odboru za međunarodne poslove da razmotri predlog Liberalno-demokratske partije da pripremi nacrt rezolucije o podršci rezultatima referenduma u Velikoj Britaniji o izlasku iz EU.\nPutin u Dumi o Krimu, socijalnim pitanjima i ekonomiji\nPredsednik Rusije Vladimir Putin sumirao je rezultate rada šestog saziva Državne dume i skicirao planove za naredne izbore koji će se održati 18. septembra. Ova nedelje je i poslednja radna nedelja za ovaj saziv parlamenta.\nDuma pozvala parlamentarce NATO-a na dijalog\nDržavna duma Rusije usvojila je deklaraciju kojom se parlamentarci država-članica NATO-a pozivaju da pojačaju direktan dijalog u vezi sa raspoređivanjem američkih sistema protivraketne odbrane u Istočnoj Evropi.\nDuma izglasala Zakon o Nacionalnoj gardi\nDonji dom Parlamenta Rusije izglasao je treći i poslednji paket zakon o stvaranju Nacionalne garde Rusije.\nRusija zahteva oznaku za igračke štetne po dečju psihu\nJana Lantratova, član predsedničkog Saveta za ljudska prava i razvoj civilnog društva, ukazala je ruskoj Službi za zaštitu prava potrošača „Rospotrebnadzor“ na neophodnost da proizvođači obeležavaju igračke koje bi mogle oštetiti psihu dece.


Tošić je svojevremeno dao intervju za svoj rođendan, a tom prilikom je svoju suprugu dobro iskritikovao\nObjavljeno: 20.01.2019. 11:57h\nInače, Duško Tošić je svojevremeno kao kao fudbaler Verdera i srpski reprezentativac, u rođendanskom intervjuu kritikovao sadašnju ženu, pevačicu Jelenu Karleušu, zbog pominjanja bivših veza u javnosti. "Kritkovao sam je, Jelena je malo brza na rečima. Obavićemo razgovor i rešićemo stvari jer ne može tako brzopleto da pominje neke stvari koje su se dogodile pre osam godina. Ne želim da pominje nijednog muškarca dok je sa mnom! To su ozbiljne stvari koje nose posledice. Sve to je nepotrebno u ovom trenutku jer smo se verili. Ta priča objavljena je u tabloidima pre osam godina i ne treba moja verenica da priča o tome. Jelena se izletela. Nadam se da je svesna da je pogrešila!" izjavio je tada Duško za jedan sportski list.\nBIVŠA DEVOJKA VELJKA RAŽNATOVIĆA OSTALA U DRUGOM STANJU: Trudna već četiri meseca, šta će on na to reći?\nJelena KarleušaDuško TošićIntervjuKritikovaoSeks skandalAferaOgnjen VranješFudbalerSuprugaPrevaraPreljubaRođendan


Samo Novak može da pobedi Đokovića na dalekom kontinentu - Sputnjik Srbija\n02:09 17 April 2021\nSamo Novak može da pobedi Đokovića na dalekom kontinentu\n17:42 24.02.2021 Preuzmite kraći link\nDeveti trofej u devet finala – Novak Đoković je s razlogom proglašen kraljem Melburna, s obzirom na to da nikada nijednom rivalu nije dozvolio da ga porazi u meču za titulu na Australijan openu.\nČinjenica da Novak Đoković ima devet od devet u finalu Australijan opena ukazuje samo na jedno – samo Novak može da pobedi Đokovića u Melburnu. I niko više!\nJači od povrede stomačnog mišića bio je Nole u dvoboju sa Tejlorom Fricom, da bi zatim ko od šale izlazio na kraj sa Raonićem, Zverevim, Karacevim i na kraju Medvedevim.\nJednostavno, najvećem teniseru u ovom trenutku, niko ništa ne može na najmanjem kontinentu na svetu kada se nađu na terenu.\nNoletova dominacija u Australiji počela je davne 2008. godine kada je rezultatom 3:1 u setovima pobedio u tom trenutku izuzetno teškog rivala Žoa-Vilfreda Congu.\nTri godine kasnije Đoković se ponovo našao u finalu, tada je bez ikakvih problema kao poslednju prepreku preskočio svog dobrog prijatelja Endija Marija – 3:0.\nSledeće godine Srbin je ponovo trijumfalno okončao nadmetanje u Australiji, a posle velike borbe pao je njegov najveći rival – Rafael Nadal. Bila je drama u Melburnu, da bi Đoković pokazao čelične živce i slavio je sa 3:2.\nStrašan niz je nastavljen i 2013. godine. Bila je to repriza finala iz 2011. i opet je Britanac Endi Mari morao da položi reket pred Novakom i pognute glave da napusti bojište – 3:1.\nUsledila je jednogodišnja pauza, a Đoković se trijumfalno vratio 2015. i 2016. godine, u oba navrata je bio uspešniji ponovo od Endija Marija, kojem je u dva pomenuta duela prepustio samo jedan set.\nČak tri godine Novaka nije bilo u finalu Australijan opena, ali je onda u naredne tri osvojio isto toliko trofeja.\nLakše nego ikad u finalu jednog grend slema, preslišao je Rafu Nadala s ubedljivih 3:0, da bi 2020. godine posle maratona savladao Austrijanca Dominika Tima – 3:2.\nPoslednji u nizu koji je pao pred nezaustavljivim Srbinom, vlasnikom 18. Grend slem trofeja, bio je Rus Danil Medvedev – 3:0.\nThe '#AusOpen runner-up to Djokovic' face 🙃 pic.twitter.com/tsl6AIqnBz\nOno što je posebno interesantno, jesu fotografije Noletovih „žrtava“ u Melburnu. Nadal, Mari, Conga, svi su bili besni na sebe i utučeni zbog poraza, samo je Medvedev s osmehom na licu prihvatio činjenicu da je Novak nepobediv u Melburnu.\nIli, ko zna, možda je Rus uveliko skovao planove za osvetu naredne godine na istom mestu u isto vreme...\n► Savršenstvo bez mane – Novak osvojio 18. Grend slem titulu!\n► Kako se srpski „zid“ poigrao sa ruskom „lopatom“\n► Novak Medvedevu: Više me ne zoveš toliko često... /video/\nDanil Medvedev, Australijan open, Novak Đoković


Zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da je u ime Grada Beograda zamolio Evroligu da obezbedi 50 karata za završni turnir koji se ove nedelje održava u gradu.\n– Za stipendiste Fondacije za mlade talente grada Beograda, najtalentovaniju decu našeg grada, Beograd je zajedno sa Evroligom obezbedio 50 karata za završni turnir koji počinje u četvrtak u Štark areni – rekao je Vesić.\nOn je dodao da je obezbeđeno 12 dodatnih karata za učenike Treće gimnazije sa kojima se susreo prilikom obilaska radova na rekonstrukciji Omladinskog pozorišta „Dadov” i koji su ga zamolili za karte, javlja Beoinfo\n– Danas su naša talentovana beogradska deca dobila karte u Skupštini Grada Beograda. Tako pokazujemo da cenimo njihov talenat. Hvala Evroligi koja je podržala mladost Beograda – izjavio je Vesić.


S ciljem stvaranja pretpostavki za značajnije unaprjeđenje aktivnosti na suzbijanju kriminaliteta i povećanju stepena otkrivenosti počinilaca krivičnih djela te povećanja sigurnosti saobraćaja na području Grada Goražde, Uprava policije MUP-a BPK-a Goražde dobila je saglasnost Vlade BPK Goražde za nabavku uređaja za poligrafsko ispitivanje i kamera za video nadzor dijela Grada Goražda.\nKako bi se BPK Goražde učinio mjestom kvalitetnog življenja jedan od načina je, prema riječima ministra za unutrašnje poslove Armina Mandža, unaprijediti efikasnost rada javnih institucija i sigurnosti kroz izgradnju kapaciteta neophodnih za suzbijanje kriminaliteta te povećanje stepena otkrivenosti počinilaca krivičnih djela.\nS tim ciljem, nastavljene su aktivnosti oko uvođenja video nadzora u užem gradskom jezgru te je na zahtjev Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova planirana nabavka kamera za video nadzor koje će biti postavljene na ključnim mjestima u Gradu Goražde.\n„Lokacije na kojima se planiraju postaviti kamere za video nadzor su u naselju Splavište, prema Gradskoj dvorani „Mirsad Hurić“ u Goraždu, na Trgu branilaca, raskrsnicama Baćci, ulicama Ferida Dizdarevića i 43. Drinske udarne brigade, prema Šišetima te Gradskog stadiona „Midhat Drljević“. Nabavkom navedene opreme stvorile bi se pretpostavke za bolje i sigurnije funkcionisanje policijskih službenika Uprave policije Ministarstva za unutrašnje poslove BPK Goražde s ciljem unaprjeđenja bezbjedonosne situacije, odnosno stanja sigurnosti na području BPK Goražde“-kazao je ministar Mandžo.\nTakođer, na zahtjev Sektora kriminalističke policije Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova BPK Goražde, data je saglasnost za nabavku i savremene specijalističke opreme za potrebe Odsjeka za kriminalističku tehniku i kriminalističko obavještajne poslove.\n„Radi se o nabavci uređaja za poligrafsko ispitivanje koji će stvoriti mogućnosti da se od osumnjičenih lica dobiju određene istinite činjenice koje bi se koristile u toku istražnih radnji, a iste bi se usmjerile na istragu u cilju otkrivanja određenog krivičnog djela“-riječi su ministra Mandža.\nDa su Vlada BPK Goražde i Ministarstvo unutrašnjih poslova BPK Goražde opredijeljeni za unaprjeđenje uslova rada policijskih službenika dokazuje i činjenica da je osim ove opreme nedavno data i saglasnost za nabavku nove ljetne i zimske policijske opreme za sve policijske službenike.\nU slijedećoj godini najavljena je implementacija projekta „Jedinstvena policijska uniforma“ kojim će biti obuhvaćeni svi policijski službenici na nivou FBiH.


BalkanMagazin :: Previranja u OPEC-u\nčetvrtak, 05. novembar 2020 17:56\nDok se na tržištu nafte spekuliše da li će OPEC+ oslabiti mere ograničene proizvodnje u januaru 2021, a u svetlu manje potražnje zbog situacije izazvane koronavirusom u svetu, u poslednjih nedelju dana se može čuti da se pojedine članice OPEC-a možda neće složiti sa prenošenjem trenutnih mera i na sledeću godinu. (foto, Zastava OPEC-a, World Energy)\nNaime, Irak, Ujedinjeni Arapski Emirati i Kuvajt, tri najveća proizvođača nafte OPEC-a posle Saudijske Arabije, nisu naročito raspoloženi da podrže produženje ograničene proizvodnje i smanjenje od 7,7 miliona barela dnevno, jer bi nastavak ovakvih rezanja mogao da ima duboke posledice po održivost njihovih ekonomija.\nIzvori iz OPEC-a rekli su Rojtersu, kako prenosi portal World Energy, da lideri OPEC+ Saudijska Arabija i Rusija naginju da prihvate prenošenje smanjenja od 7,7 miliona barela dnevno i u 2021. godinu, umesto da ih umanje za dva miliona barela dnevno kako je bilo odlučeno.\nOPEC i partneri predvođeni Rusijom najverovatnije će uzeti u obzir „probleme sa potražnjom“ pre nego što promene mere smanjenja, rekao je jedan od direktora saudijske kompanije „Aramco“, dok je ruski predsednik Vladimir Putin krajem oktobra istakao da ne isključuje mogućnost da će OPEC+ odložiti slabljenje mera, a možda čak uvesti i nove. Međutim, UAE i Kuvajt koji obično slede primer Rijada kada su u pitanju dogovori oko smanjenja proizvodnje, kao i Irak, iznova izražavaju svoje neslaganje sa prenošenjem mera u sledeću godinu.\nUvod u nove tenzije\n„Ove zemlje su pritisnute trenutnim ograničenjem i biće vrlo teško da tako nastave“, naveo je izvor iz OPEC-a.\nUAE je u aprilu pojedinačno donosio 3,9 miliona barela po danu, a sada manje od 2,6. Kuvajt proizvodi nešto manje od 2,3 miliona barela dnevno, dok je pre odluke OPEC-a taj iznos bio 3,1. Irak definitvno ne može da izađe na kraj sa smanjenjem, ističe se na portalu OilPrice, te se zalaže za potpuno ukidanje mera u 2021.\nNespremnost tri zemlje da podrže nastavak mera ograničene proizvodnje mogla bi da predstavlja izvor tenzija u kartelu i široj grupi OPEC+, te i da stvori nove nesuglasice kada se članice budu sastale do kraja ove godine da dogovore strategiju za 2021.\nPodsetimo, posle inicijalnog dogovora postignutog u aprilu, Organizacija zemalja izvoznica nafte (OPEC) i saveznici objavili su da će od 1. maja smanjiti proizvodnju sirove nafte za 9,7 miliona barela dnevno, što je važilo do 30. juna. Ova odluka je bila je ključna za za oporavak naftnog tžišta nakon martovskog sunovrata cena i aprilskog kraha, kada su cene pale u negativnu vrednost. Usledio je novi dogovor OPECa, čime je smanjenje dodatno redukovano na 7,7 miliona barela dnevno i važiće do kraja decembra. O mogućnostima poduženja se sada govori jer se dogovor članica OPEC-a odnosi na period januar 2021 – april 2022. i čak je trebalo da otvori pitanje novih smanjenja proizvodnje nafte na 5,8 miliona barela dnevno.


Tragedija sa migrantima u Mediteranu: Potonuo brod sa 700 migranata - Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila / Asylum Protection Center\nTragedija sa migrantima u Mediteranu: Potonuo brod sa 700 migranata\nDatum kreiranja 20 April 2015\nIZVOR: B 92 19.april 2015.\nKod obala Libije je u noći između 18. i 19. aprila 2015. godine potonuo brod koji je prevozio oko 700 migranata. Kako prenose svetske medijske agencije, pronađena su tela 24 osobe, dok je 28 spaseno. Brod je prevozio između 500 i 700 imigranata, a prevrnuo se u ponoć po lokalnom vremenu. Portparol italijanske obalske straže izjavio je da se brod prevrnuo oko 210 kilometara od Lampeduze i oko 27 kilometara od obale Libije.\nPreživeli nagoveštavaju da je na brodu bilo više od 700 ljudi. Jedan od preživelih naveo je da se brod prevrnuo, kada je većina migranata prešla na jednu stranu, pošto im se približio trgovački brod, a oni su mislili da može da ih spase.\nPortparolka agencije UN za izbeglice, Karlota Sami, izjavila je da za sada nije poznato koliko ima žrtava. Ako se potvrdi broj poginulih, to će biti jedna od najgorih nesreća, tokom višedecenijske krize migranata u južnom Mediteranu, a ukupan broj mrtvih od početka 2015. godine premašiće 1 500. "Bojimo se da je ovo tragedija zaista velikih razmera", izjavila je Karlota Sami.\nItalija je zvanično potvrdila da su brodovi mornarice uključni u operaciju spasavanja, kojom koordinira italijanska obalska straža u Rimu. U operaciju spasavanja uključeno je 20 brodova i tri helikoptera.\n"Za sada je ovo operacija traženja i spasavanja, ali za neko vreme postaće samo potraga (za telima)", izjavio je porptarol obalske straže. Spasilačke ekipe Italije proglasile su na tom području vanredno stanje oko ponoći. Italijanski brodovi, malteška mornarica i komercijalni brodovi uključeni su u operaciju spasavanja.\nNajnovija katastrofa traži jači odgovor Evrope, posle oštrih kritika misije "Triton", kojom je prošle godine zamenjena sveobuhvatnija italijanska operacija pretraživanja i spasavanja "Mare nostrum". Prema proceni Međunarodne organizacije za migracije, oko 20 000 migranata je stiglo na italijansku obalu ove godine. To je manje nego u prva četiri meseca prošle godine, ali je broj mrtvih devet puta veći.\nBezakonje u Libiji, posle rusenja Gadafija, omogućilo je kriminalnim grupama krijumčara da nesmetano šalju čamce sa očajnim emigrantima iz Afrike i sa Bliskog istoka.\nPapa pozvao na hitnu akciju da se zaustave tragedije\nPapa Franja pozvao je 19.aprila 2015.godine međunarodnu zajednicu, povodom pogibije 700 migranata prilikom prevrtanja broda, da preduzme hitnu i odlučnu akciju kako bi se izbegla veća tragedija.\n"Oni su muškarci i žene, kao i mi, naša braća u potrazi za boljim životom koji su gladni, progonjeni, ranjeni, eksploatisani i žrtve rata", kazao je on obraćajući se desetinama ljudi na trgu Svetog Petra.\n"Suočen sa takvom tragedijom izražavam iskren bol i obećavam da ću se setiti žrtava i njihovih porodica u molitvi", kazao je papa.\n"Upućujem iskren poziv međunarodnoj zajednici da deluje odlučno i brzo, kako se takve tragedije ne bi ponavljale", rekao je papa, pre nego što je zamolio okupljene da se pomole "za braću i sestre."\nPoslednja katastrofa je jedna od najgorih nesreća, tokom višedecenijske krize migranata u južnom Mediteranu, a ukupan broj mrtvih od početka godine premašiće 1 500.\nZahteva se hitan sastanak EU zbog nesreće\nPredsednik Francuske Fransoa Oland, pozvao je danas na hitan sastanak ministara spoljnih i unutrašnjih poslova, posle vesti o mogućoj pogibiji 700 migranata, čiji se brod prevrnuo u Sredozemnom moru.\nOland je, u intervjuu na francuskoj državnoj televiziji, rekao da će, ako bilans žrtava u ovoj nesreći bude potvrdjen, "to biti najveća katastrofa poslednjih godina" na Mediteranu.\nFrancuski predsednik naglasio je da Evropa "mora da reaguje" protiv sve češćih masovnih utapanja migranata, koji pokušavaju da se domognu njenih obala i pozvao na stroži nadzor putanja krijumčara ljudi.\nOland je rekao da treba angažovati "više brodova i ojačati nadzor iz vazduha i borbu protiv krijumčara".\n"Oni koji te ljude primaju na brodove su krijumčari, čak teroristi, jer znaju da su ti brodovi loši... oni dovode na stotine ljudi u opasnost", istakao je Oland.\nItalijanski premijer, Mateo Renci, danas je pozvao lidere EU da održe hitan sastanak o problemu imigranata nakon najnovije tragedije u kojoj se, kako se strahuje, na Mediteranu utopilo 700 ljudi, saopštio je Rencijev portparol.\nRenci je 19.aprila 2015.godine kontaktirao nekoliko lidera EU i pozvao na održavanje hitnog sastanka tokom sedmice na kojem bi se razgovaralo o rastućoj krizi sa imigrantima, kazao je njegov portparol.\nU medjuvremenu, španski premijer, Marijano Rahoj, je pozvao EU da učini više kako bi sprečila novi gubitak života nakon što se strahuje da se utopilo 700 imigranata na Mediteranu.\n"Mi smo pretrpeli slične tragedije u našoj zemlji i znamo da nema države na svetu, ma koliko bila jaka ili imala sredstava, koja može sama da se nosi sa takvim dogadjajima", rekao je Rahoj na skupu u gradu Alikante.\n"Odgovor mora da dodje od Evrope, a same reči nisu više dovoljne. Moramo da delujemo, a mi Evropljani rizikujemo da narušimo naš kredibilitet ako nismo u stanju da spečimo ovakve tragične situacije koje se dogadjaju svakodnevno", kazao je Rahoj.\nMogerini: Vlade da podrže zaštitu migranata\nEvropske vlade treba da podrže akciju na zaštiti migranata na Mediteranu saopštila je šefica Evropske unije, Fedrika Mogerini.\n"Previše puta smo rekli 'nikad više'. Sada je vreme da se Evropska unija pozabavi tim tragedijama bez odlaganja", rekla je Mogerini.\nIndirektno kritikujući severne evropske države koje su do sad prepuštale spasilačke operacije državama na jugu, poput Italije, Mogerini je istakla da je neophodno da "svi zajedno spasavamo ljudske živote, kao što svi zajedno treba da štitimo naše granice i borimo se protiv trgovine ljudima".\nMinistri spoljnih poslova EU raspravljaće o ovoj temi 20. aprila 2015. godine na sastanku u Luksemburgu, dodala je Mogerini.\nEvropska komisija je ranije upozorila da bi za pokretanje spasilačke operacije EU na Mediteranu moglo da bude potrebno vreme.\nU svom saopštenju povodom najnovije tragedije, Komisija je, međutim, rekla da situacija ne može više da bude ignorisana.\nPovodom potonuća broda sa migrantima južno od italijanskog ostrva Lampeduze, oglasila se i predsednica Parlamentarne skupštine Saveta Evrope, An Braser, koja je rekla da je "duboko šokirana ovom užasnom tragedijom, koja se iznova dogodila na kapijama Evrope".\nBraser je istakla da je neophodno da bude sprovedena iscrpna istraga ovog incidenta, a preživelima pružena svaka pomoć, navodi se u saopštenju Saveta Evrope.\n"Moramo da učinimo sve što je u našoj moći da sprečimo ove drame da se ponovo dese. Apelujem hitno na države članice na brzu i konkretnu akciju kako bi se postarali da ih više ne bude", poručila je Braser.\nVi ste ovde: Druga inostrana azilna praksa strategije, izvestaji i zakljuci o azilu Vesti Tragedija sa migrantima u Mediteranu: Potonuo brod sa 700 migranata


Uglješa Mrdić: Bravo za Novi Sad i policiju!\n“Dok mi ovde u Skupštini govorimo o istini, dok Aleksandar Vučić sa svojim saradnicima uspešno vodi Srbiju, dok se potpisuju sporazumi, dok imamo ekonomski rast, dok smo prvi u Evropi što se tiče revakcinacije, imamo sa druge strane i politiku laži. Međutim, politika laži se polako prekida, što govori i poslednja presuda Miroslavu Aleksiću gde je dokazno da je lažov. Presuda Miroslavu Aleksiću je dokaz da se na lažima ne može graditi politička karijera. Dokazano je da je Aleksić iznosio laži na račun Aleksandra i Andreja Vučića”, rekao je na sednici Skupštine Srbije narodni poslanik Uglješa Mrdić.\nMrdić je pohvalio značaj rada i onih koji dobro vode lokalne samouprave, poput Miloša Vučevića, gradonačelnika Novog Sada, i što je istaknut značaj i dobar rad novosadske policije.\n“Na tom primeru je jasno pokazano kako jedna lokalna samouprava, jedan grad u saradnji sa jednom od najvažnijih institucija, u saradnji sa MUP-om, može da napravi, ne samo dobre rezultate, što se tiče rasvetljenja teških krivičnih dela, nego da sprečimo krivična dela da se dogode. To je odličan pokazatelj koliko smo ko Srbija napredovali. Ne samo da se borimo protiv mafije, ne samo da rasvetljavamo najteža krivična dela, nego zahvaljujući našoj policiji mi i sprečavamo da se dogode. To je razlika između nas i to je razlika između bivšeg režima koji je učestvovao u tim krivičnim delima”, zaključio je Mrdić.\nTags: Miloš Vučević, Miroslav Aleksić, novosadska policija, Uglješa Mrdić\nKraljevo: Vakcinisano 22.000 građana, njih 9.500 primilo i drugu dozu\nGojković na svečanoj dodeli Vukove nagrade


Nastavak konstituirajuće sjednice Skupštine TK-a zakazan je za ponedjeljak, 20.decembra kada bi se trebali konstituisati klubova poslanika konstitutivnih naroda i kluba ostalih u Skupštini Tuzlanskog kantona i predlaganje kandidata za izbor na mjesto predsjednika ili zamjenika predsjednika Skupštine. Također, na nastavku konstituirajuće sjednice kantonalnog parlamenta trebali bi biti izabrani delegate za Dom naroda Parlamenta FBiH.\nNezvanično saznajemo da su na jučerašnjoj sjednici kantonalnog odbora SDP-a Tuzla privaćeni zaključci i upute vrha stranke za formiranje skupštinske većine sa poslanicima SDA i NS Radom za boljitak.\nUkoliko se obistine ovi navodi nova parlamentarna većina u Skupštini TK-a imala bi 25 poslanika (SDP – 13, SDA – 10 I NSRZB – 2 poslanika).\nKada je u pitanju raspodjela vlasti u TK-u, SDA bi dobila mjesto predsjednika Skupštine, koje je već ranije rezervisano za Bajazita Jašarevića, dok bi Sead Čaušević iz SDP-e bio novi premijer Vlade TK-a.\nTakođer, dogovoreno je da SDP-e delegira dva poslanika u Dom naroda Parlamenta FBiH, dok bi SDA delegirala jednog poslanika iz reda bošnjačkog naroda. Ranije su izabrani delegati iz reda hrvatskog i srpskog naroda.\n← odbojka: Kalesijski klubovi eliminisani iz KUP-a BiH\nServisne informacije: 17.decembar 2010. god. →


Savremena kineska umetnost u Muzeju istorije Jugoslavije | CityMagazine\nNeki od najpoznatijih kineskih umetnika današnjice svoja dela narednih mesec dana izlažu u Muzeju istorije Jugoslavije. To je najveća grupna postavka radova savremenih kineskih umetnika u ovom delu Evrope, a posetioci će, nakon Sofije, Bukurešta i Praga, imati priliku da je vide do 15. novembra 2013. Novi pogledi u kineskoj savremenoj umetnosti pružiće ljubiteljima umetnosti ekskluzivno priliku da uživaju i upoznaju pravce u savremenoj kineskoj umetnosti, od političkog popa do ciničnog realizma.\nMuzej istorije Jugoslavije od danas domaćin najveće izložbe savremene kineske umetnosti u Istočnoj Evropi!\nDizni „mejd in Čajna“Od političkog popa do ciničnog realizma\n„Savremena umetnost danas samoironično „nosi etiketu“ Made in China. O tome svedoče galerije od Njujorka do Pariza i Berlina koje se u poslednjoj deceniji utrkuju u predstavljanju tendencija koje dolaze iz Kine. Njima se ovom izložbom ambiciozno približava i Muzej istorije Jugoslavije, te na taj način „stajemo na crtu“ i većim igračima u „muzejskoj ligi“ Evrope. Slobodno možemo da kažemo, ovih mesec dana koliko će trajati postavka, izložbom sa Istoka, Beograd će biti Zapad!!“– ističe Neda Knežević, v.d. direktorka Muzeja istorije Jugoslavije.\nNeki od najpoznatijih kineskih umetnika današnjice svoja dela narednih mesec dana izlažu u Muzeju istorije Jugoslavije. To je najveća grupna postavka radova savremenih kineskih umetnika u ovom delu Evrope, a posetioci će, nakon Sofije, Bukurešta i Praga, imati priliku da je vide do 15. novembra 2013. Novi pogledi u kineskoj savremenoj umetnosti pružiće ljubiteljima umetnosti ekskluzivno priliku da uživaju i upoznaju pravce u savremenoj kineskoj umetnosti, od političkog popa do ciničnog realizma.Tokom mesec dana trajanja izložbe posetioci će imati priliku da vide preko šezdeset radova četrdeset autora, predstavnika tri generacije kineskih umetnika. Njihova dela pripadaju širokom spektru umetničkih izraza, od slika, skulptura, fotografija, do video instalacija i dizajna.\nU segmentu izložbe Nova istraživanja kulturnih identiteta postavljaju se pitanja o tome na koji način se transformišu osnovne ljudske vrednosti i odnosi među ljudima u svetu koji se rapidno menja. Segment izložbe posvećen političkom pop artu predstavlja radove koji kontrastiraju komunističku ikonografiju sa konzumerizmom koji je već osvojio kinesko društvo. Preispitivanje uticaja globalizacije i promena odnosa Kine prema svetu tema je koja zaokuplja mnoge umetnike. Rad Porodične želje, predstavlja san kineske porodice koji se gotovo ne razlikuje od američkog sna. Susret tradicije i promena donosi nove vrednosti i postavlja nove dileme. Celina Nove mogućnosti tradicije donosi radove koji preispituju tradicionalne tehnike, motive i pristupe umetnosti i interpretiraju ih na nov način.\nMeđu izloženim delima izdvajaju se dela najpoznatijih kineskih umetnika današnjice: Jua Minđuna (Yue Minjun) i Vanga Guangjia (Wang Guangyl).\nVang Guangi svakako je najpoznatiji kineski savremeni umetnik i rodonačelnik političkog popa. Vang je prvi kineski umetnik koji je lik Mao Ce Tunga postavio u ironični kontekst, spajajući ga sa pop-artističkim predložcima američke umetnosti. Vang u svojim radovima aplicira logotipove multunacionalnih kompanija (kao što je Disney) na propagandni imaginarij iz vremena Kulturne revolucije. Na taj način spaja duh socrealizma sa novim vrednostima potrošačkog društva koje je u Kini već duboko ukorenjeno.\nJu Minđun jedan je od najcenjenijih kineskih umetnika i jedan od osnivača ciničnog realizma, uz politički pop dominantne struje u kineskoj umetnosti ranih devedesetih. Glavni lik svih njegovih kompozicija je umetnikov autoportret sa karakterističnim karikaturalnim lažnim osmehom. To je slikarstvo autoironije i narcisoidnosti, koja bi trebalo da izrazi optimistički izgled novih kineskih generacija.\nIzložba će biti otvorena od 15. oktobra do 15. novembra svakoga dana, osim ponedeljka, od 10 do 18 časova.\nMarina Abramović: Umetnik je u kući NULL


Rusi danas otvaraju prvi market "Mere": Planiran diskontni prodajni lanac od 100 objekata širom Srbije | WebTribune\nHome ŽIVOT Rusi danas otvaraju prvi market “Mere”: Planiran diskontni prodajni lanac od 100 objekata širom Srbije\nRuski trgovinski lanac Mere otvoriće danas svoj prvi market u Srbiji. U pitanju je prodajni objekat u beogradskom naselju Batajnica, u Ulici pukovnika Milenka Pavlovića, koji će vrata kupcima otvoriti u 9 časova.\nKako za B92.net poručuje PR menadžer ovog brenda Antonela Bijelić Milojica, već u drugoj polovini januara očekuje se da Mere marketi ugledaju svetlost dana i u Vršcu, Subotici, Kruševcu, Kraljevu.\nPlanira se 100 marketa u našoj zemlji\n“Kompanija koja otvara markete pod brendom MERE na srpsko tržište ušla je sa idejom da otvori 100 marketa širom Srbije. Naši direktori i menadžeri razvoja razmatraju baš sva mesta u Srbiji za otvaranje naših marketa, a kako izbor padne baš na određeni grad spoj je različitih okolnosti i nijasni. Mi smo kompanija koja ne gradi markete i ne kupuje zemljište, već pronalazimo već postojeće objekte koji moraju da zadovolje određene kriterijume”, objašnjava naša sagovornica.\n“Svakako u jednom marketu neće raditi manje od 12 ljudi, uz svu podršku koju imaju od kolega iz drugih marketa iz head office-a”, napominje ona.\nUpitali smo je i kakve cene očekuju srpske potrošače.\n“Što se tiče cena, naša strategija je ‘Niske cene svaki dan’ i to je ono što će ljudi sigurno i uvek dobiti kod nas. I te niske cene odnose se na baš sve proizvode koji se kod nas budu prodavali”, napominje Bijelić Milojica.\nImajući u vidu da je u Srbiji već bilo neuspešnih pokušaja na polju takozvanih hard ili diskaunt diskonta, nameće se pitanje ima li potrebe za takvim prodajnim objektima kod nas.\n“Kada se pokreće nešto novo, od nule i samog početka uvek postoji bojazan da baš to možda nije potrebno. Kada je sa radom počela naša kompanija nije bilo pesimističkih pretpostavki, ideja i očekivanja, jer u suprotnom sve je uzalud. Nadali smo se da ako ovakav model marketa može odlično da radi u Rusiji, zatim i Evropi, verujemo da može da radi i u Srbiji. Svakako, već ove nedelje naše optimistične pretpostavke potvrđuje znatiželja ljudi da što pre uđu i vide što to u marketu MERE mogu da kupe”, kaže za naš portal.\nUz to, ističe da veruju da nisu nikome konkurenti.\n“Ovakav vid marketa omogućava razvoj i vidljivost nekih manjih brendova, možda nepoznatih i nedostupnih u velikim trgovačkim lancima. Osim toga, postoje kategorije proizvoda koje mi ne prodajemo, što takođe govori o drugačijoj strukturi rada koja kod nas postoji”, navodi ona.\nBiće prostora i za ruske i za srpske proizvode\n“Kada govorimo o domaćim proizvodima, moram da istaknem da je ovo i najvažnije pitanje. U MERE marketima akcenat je na direktnoj saradnji sa malim proizvođačima koji mogu da ponude odličan kvalitet po nižim cenama. Prvi deo asortimana u većini će činiti baš srpski proizvodi. Mi nemamo svoje robne marke, a akcenat neće biti na ruskoj robi, koje će takođe biti kod nas. Akcenat je uvek na kvalitetu po najnižoj ceni”, pojašnjava naša sagovornica.\nKako otkriva za B92.net, već od sledeće godine biće proizvoda iz Rusije i svih drugih država u kojima posluju MERE marketi, proizvođača koji imaju da ponude srpskom kupcu i novinu i kvalitet i pristupačnu cenu.\n“Izvoz srpske robe trenutno nije prioritet, ali poslovanje se brzo odvija, te verujemo da ćemo nekom sledećom prilikom imati i dobre vesti kada govorimo o prisustvu robe srpske proizvodnje u marketima MERE širom Evrope i Rusije”, dodaje Bijelić Milojica.\nZašto baš Srbija i zašto baš sada?\nSvedoci smo da je aktuelna padnemija ove godine donela brojne probleme.\n“Koronavirus kao izazov 21. veka koji nas je zadesio na svu žalost zaustavio je mnoge delatnosti, poslovanja i prihode. S druge strane, neke od grana privrede nisu osetile posledice ili im je posao porastao. U ovo teško doba kada je sve nesigurno, naša kompanija nudi baš ono što je sada svakoj porodici potrebno. Sve najpotrebnije namirnice, sigurnog kvaliteta i najniže cene, bez preplaćanja pakovanja, brenda ili reklame”, zaključuje ona.


Međunarodni Vidovdanski turnir Banovci Dunav 2018 – Pobednik Sevgi iz Indije – Sport In\nMeđunarodni Vidovdanski turnir Banovci Dunav 2018 – Pobednik Sevgi iz Indije\nPobednik tradicionalnog Vidovdanskog turnira, koji je organizovao ŠK Banovci Dunav, je Fide majstor Volkan Sevgi (19) iz Indije, koji je iz 9 partija osvojio 7 poena. Isti učinak je imao Dejan Omorjan, ali i slabije diodatne kriterijume. Dalje slede je bio VM Šahin Lorparizangeneh (Iran) i FM Marko Stojanović po 6.5, VM Lajthajm, VM Kovačević i IM Radlovački po 6 poena i tako dalje. Učestvovalo je 36 šahista, prosečnog rejstinga 2044, iz Turske, Irana, Ruminije i Srbije.\nPobednik Volkan Sevgi, foto: Živko Radivojević\nNa „B turniru“, prosečnog rejtinga 1345, pobedio je Marčel Damijan iz Moldavije sa 7 poena, koliko je imao njegov zemljak Vladimie Prikladov, ali i slabiji Buhilc. Dalje slede: Aleksa Alimpić i Anil Ata Aksu (Turska) po 6,5, Marija Stanković i Ahmet Paša (Turska) po 6 poena i tako dalje.Učestvovalo 30 je šahista iz Moldavije, Tusrke i Srbije, uglavnog pionirskog i kadetskog uzrasta.\nPartije su igrane u prostorijama OŠ „Slobodan Savković“ u Starim Banovcima.\nSednica Izvršnog odbora FSV 9. jula u Starim Banovcima


- Ako donesemo odluku o izmeni našeg stava o prisustvu američkih diplomata i njihovih porodica Amerikanci ne treba da računaju na evakuacije u organizaciji vlade - dodala je ona i rekla da postoje komercijalni letovi koji mogu da obezbede povratak.\nI ruska agencija TASS prenela je informaciju Foks njuza, koji se poziva na neimenovane američke zvaničnike, da je Stejt department naredio evakuaciju porodica diplomatskog osoblja u Ukrajini od 24. januara. TASS je preneo da je i Blumberg ranije javio da SAD planira obaveznu evakuaciju porodica diplomata iz Ukrajine. Zapad optužuje Rusiju da je rasporedila više od 100.000 vojnika na granici sa Ukrajinom da bi pripremila invaziju te zemlje. Bela kuća je upozorila da bi Rusija mogla da pokrene svoju ofanzivu "u svakom trenutku".\nSAD Organizacija Evakuacija Američki državljani Ukrajina


EU za obrazovanje u Srbiji dala još 6,5 miliona evra – ukupno 20,8 miliona evra – evropro info\nEU za obrazovanje u Srbiji dala još 6,5 miliona evra – ukupno 20,8 miliona evra\nEvropska unija (EU) je isplatila treću tranšu od šest i po miliona evra za uspešno sprovođenje reformi u obrazovanju koje je Srbija ostvarila od 2019. do sredine 2020. godine, čime je ukupna podrška Brisela u vidu bespovratne pomoći uvećana na 20,8 miliona evra kroz program sektorske budžetske podrške, saopšteno je u petak.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici čestitao je Srbiji na pozitivnoj oceni Evropske komisije u oblasti reforme obrazovanja u izveštajnom periodu, što je omogućilo da se šest i po miliona evra bespovratne pomoći uplati u budžet Srbije.\n“Obrazovanje je za svaku zemlju zaista najbolje ulaganje u sopstvenu budućnost. Mladim generacijama je potrebna naša najveća podrška i zaslužuju je. EU je u proteklih 15 godina donirala više od 100 miliona evra u obrazovni sektor u Srbiji, a ova nova sredstva će dodatno doprineti tom cilju“, rekao je Fabrici.\nSredstva iz programa sektorske budžetske podrške su izdvojena na osnovu uspešne realizacije reforme obrazovanja, prateći nacionalna strateška dokumenta u toj oblasti.\nPosebno su u obzir uzeti konkretni rezultati u podizanju kvaliteta nastave i učenja, obezbeđivanju nastave na manjinskim jezicima, obrazovnoj inkluziji romskih učenika i povezivanju obrazovanja sa tržištem rada.\nJoksimović: Ulaganje u ljude – ulaganje u budućnost\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović izjavila je da sprovođenje sektorske budžetske podrške sa ovako visokom efikasnošću u ostvarivanju projektovanih ciljeva govori o tome koliko su institucije Srbije posvećene suštinskim reformama.\nOna je istakla da je Evropska komisija uvažila te napore svojom pozitivnom odlukom da odobri sredstava za isplatu.\n“Posebno smo zadovoljni činjenicom da je ovakav vid podrške opredeljen za sektor obrazovanja, jer je ulaganje u ljude ulaganje u budućnost. Obuka više od 50 odsto nastavnog i nenastavnog osoblja za primenu inovativnih praksi nastave, unapređenje položaja ranjivih grupa učenika u obrazovnom sistemu, dalji rad na razvijanju sistema Nacionalnog okvira kvalifikacija nisu kratkoročni, već rezultati od kojih će korist imati buduće generacije učenika i studenata i nastavnog osoblja“, naglasila je Joksimović.\nJedno od najznačajnijih dostignuća Srbije u ovom periodu je sveobuhvatna obuka 40.000 nastavnika za primenu inovativnih praksi nastave.\nRezultati su postignuti i u referenciranju nacionalnog okvira kvalifikacija sa evropskim okvirom kvalifikacija, kao i u obezbeđivanju jednakih mogućnosti za romsku decu u obrazovnom sistemu.\nRužić: Važno što je obrazovanje jedan od prioriteta vlade\nMinistar prosvete Branko Ružić istakao je da ohrabruje napredak koji je učinjen u oblasti obrazovanja, a dalje reforme podstiču priznanja i podrška koju dobijamo od EU.\nOn je ocenio da je važno što se obrazovanje našlo među prioritetima nove vlade i što je time obezbeđen kontinuitet u reformama.\n“Evropska unija svakako je najveći donator u Srbiji i uživamo podršku u jednom od najvažnijih zadataka u narednom periodu – izradi Strategije razvoja obrazovanja do 2027. godine”, kazao je Ružić.\nEvropska unija je ocenila da je Srbija uspešno ostvarila većinu indikatora za dati period.\nDalje unapređenje je neophodno u reformi nastavnih planova i programa za osnovno i srednje obrazovanje, sprovođenju državne mature, punoj primeni Zakona o dualnom obrazovanju, održivosti nacionalnog okvira kvalifikacija, jačanju podrške deci nepovoljnog socijalno-ekonomskog položaja sa posebnim fokusom na ključne tranzicione periode iz jednog nivoa obrazovanja u drugi, kao i kvalitetu obrazovanja na jezicima nacionalnih manjina.\nTags: Jadranka Joksimović, Obrazovanje, Ružić, Srbija i EU\nFon der Lajen traži od Astrazeneke da objavi ugovor o nabavci vakcina sa EU\nEU daje 183 miliona evra za promociju poljoprivrednih proizvoda


Utvrđen Prijedlog Budžeta FBiH za 2022. godinu u iznosu 5,5 milijardi KM - Hrkljuš\nVlada Federacije BiH je na današnjoj sjednici u Sarajevu utvrdila i Parlamentu FBiH uputila Prijedlog budžeta Federacije BiH za 2022. godinu u iznosu od 5.535.108.213 KM i veći je za 53,8 miliona KM u odnosu na 2021. godinu.\nStrukturu predloženog Budžeta za 2022. godinu karakterizira rast poreznih prihoda, posebno iz doprinosa za penziono i invalidsko osiguranje, te od indirektnih poreza. Na drugoj strani, planiran je porast iznosa kapitalnih transfera i izdataka za nabavku stalnih sredstava. Povoljna situacija s revidiranim projekcijama prihoda, kao i manje planirani izdaci, pogodovali su značajnom smanjenju planiranih primitaka u odnosu na prethodnu fiskalnu godinu.\nDakle, ukupni prihodi od poreza projicirani u Budžetu za 2022. godinu iznose 3.947,6 milionna KM i u odnosu na prethodnu godinu veći su za 441,5 miliona KM ili 13 posto. Posebno se to odnosi na prihode koji se prikupljaju iz doprinosa za PIO, koji su planirani u iznosu od 2.219 miliona KM, te prihode od indirektnih poreza s jedinstvenog računa od 1.661,6 miliona KM. Primici od finansijske imovine i zaduživanja planirani su u ukupnom iznosu od 920 miliona KM.\n« Modni promašaji koji su obilježili ovu godinu (Previous News)


Agencije za izdavanje stanova u Beogradu: spisak najboljih\nAgencije za izdavanje stanova pomažu, kada mnogi dođu u situaciju u kojoj im je neophodna pomoć za pronalaženje apartmana u Beogradu, ili ih interesuju apartmani u Beogradu bilo za kratkoročni najam bilo za dugoročno izdavanje. Turiste interesuje smeštaj u Beogradu kako bi obišli znamenitosti i kulturne spomenike, proveli se, a za poslovne ljude koji dolaze u Beograd poslom tu su dnevni najam apartmana, često idealan i za one koji čekaju neki let ili žele da se odmore samo.Uvek je za sve tu opcija tipa prenoćište u Beogradu.\nU Beogradu ima oko 200 agencija za izdavanje stanova. Iskusni podstanari čekaju da prođe “sezona” iznajmljivanja, pa se na ovaj korak odlučuju sami.\nOglasi za iznajmljivanje nekretnina nude širok izbor stanova, bilo da je reč o lokaciji, ceni, načinu grejanja ili specijalnim zahtevima zakupaca. Ovde je doduše uglavnom reč o dugoročnom iznajmljivanju stanova, dok je situacija znatno drugačija kada je reč o izdavanju stanova na dan ili dva.\nProcedura za izdavanje stanova\nZakupci koji pronađu objavljen agencijski oglas ne treba da brinu jer agencija za izdavanje stanova od njih neće uzeti proviziju osim što će im kirija možda u startu biti viša za određeni procenat. Agencijski procenat ide na račun stanodavca, koji će uslugu platiti već pri sklapanju ugovora s novim stanarom.\nBudući zakupci neretko sami pozovu agenciju sa zahtevom da im oni pronađu stan po odgovarajućim zahtevima. U tom slučaju provizija se plaća isključivo onda kada agencija pronađe odgovarajuću nekretninu i zakupac se opredeli za nju. I u tom slučaju zakupac nije u obavezi da plaća nikakve dodatne troškove.\nDepozit za izdavanje stana\nUgovor o izdavanju stana\nNovi zakon o izdavanju stanova\nNovim zakonom o stanovanju država dobija bazu stanova koji se izdaju, što će dovesti do masovnije naplate poreza, a nije isključeno ni povećanje kirije. Svaka zgrada imaće svog upravitelja.\nPo zakonu on će od vlasnika koji izdaju stanove zahtevati sve podatke o podstanarima, što će državi omogućiti da dobije detaljnu bazu iz koje će se tačno videti ko iznajmljuje stan i na kojoj adresi.\nIzdavanje po sistemu stan na dan\nMiroslav Knežević, državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija kaže da je to što se danas popularno naziva “stan na dan” definisano kao ugostiteljska usluga smeštaja u domaćoj radinosti.\n“Prvi put imamo zakonski definisan uslov u smislu da se svako izdavanje nekretnine na period kraći od 30 dana definiše ugostiteljskom uslugom pružanja smeštaja u domaćoj radinosti”, istakao je Knežević.\n“Ja sam potpuno siguran da će svi koji ozbiljno žele da se bave ovim poslom nakon usvajanja zakona shvatiti da je najjednostavnije da plate taj mali iznos koji je neophodan kao paušalni porez na godišnjem nivou”, rekao je Seničić.\n“Ako pričamo o prosečnoj bruto zaradi u prethodnoj godini, recimo da bi porez u ovom trenutku za ovu godinu za izdavaoce koji se nalaze u turističkom mestu prve kategorije, a to su Beograd, Zlatibor, Vrnjačka Banja – iznosio između 3.400 i 3.500 dinara po krevetu. Kada vidite po kojim cenama se tržišno izdaje taj jedan krevet, shvatite da će kroz dva ili tri izdavanja moći da se plati godišnji porez”, objašnjava Knežević.\nZakon o ugostiteljstvu – paušalno oporezivanje za ugostitelje\nVlasnici nekretnina koji se bave izdavanjem, bilo da je reč o stanovima na dan ili krevetima u seoskim domaćinstvima, od 1. jula plaćaće porez. Paušalni porez obračunava se sada na osnovu nekoliko parametara – pet odsto prosečne bruto zarade ostvarene u godini koja prethodi godini u kojoj se porez obračunava, pomnožen brojem kreveta i koeficijentom turističkog mesta. Trenutno u Srbiji postoje četiri kategorije i 14 kategorisanih turističkih mesta, a koeficijent za prvu kategoriju biće najviši. Inače, kako se i očekivalo, paušalni porez nije veliko opterećenje za vlasnike nekretnina koji se bave izdavanjem jer ne zavisi od broja gostiju, a s druge strane, pruža im šansu da legalizuju svoj biznis.\nStanova koji se turistima izdaju na dan i oglašeni su na domaćim i stranim sajtovima najviše je u Beogradu, ali ovaj posao je postao vrlo primamljiv i vlasnicima nekretnina u Novom Sadu, Nišu i svim drugim gradovima u Srbiji, koji su poslednjih godina turistički atraktivni. U glavnom gradu već ima dosta ovih apartmana, koji su kategorisani, ipak je najviše njih koji posluju u sivoj zoni. U Srbiji se biznis “stan na dan” za vrlo kratko vreme razvio u ozbiljan posao kojim su počeli da se bave svi koji imaju nekretninu viška. Samo u Beogradu se izdaje na hiljade ovakvih stanova. Prosta računica pokazuje da za izdavanje jednosobnog stana u centru Beograda vlasnici mesečno mogu da zarade od 200 do 300 evra, dok za rentiranje ovog prostora na dan u toku jednog meseca mogu da uzmu i duplo više novca. U poslednjih godinu dana otvoreno je na desetine specijalizovanih sajtova preko kojih se može iznajmiti stan na jedan, pet ili onoliko dana koliko gost zahteva. Mnogi su svoje nekretnine oglasili i preko platformi poput “Bukinga”, ali i “Er bi-en-bi”, privatne kompanije, onlajn servisa, koji je poslednjih nekoliko godina doživeo pravi bum u čitavom svetu. Cene stanova koji se dnevno izdaju u Srbiji zavise, pre svega, od lokacije i opremljenosti, pa se tako u samom centru Beograda mogu rentirati za 50 evra dnevno, a na periferiji oko 25 evra.\nAgencije za izdavanje stanova u Beogradu – spisak\n+381 60 55 66 509 , +381 66 55 66 509\nGalerija nekretnine – promet nekretnina\nImovina plus – promet nekretnina\nMoj kvadrat – promet nekretnina\nProfesora Mihaila Đurića 71/II\nAgencija za izdavanje stanova, prodaja stanova u Beogradu, kao i svi poslovi vezani za promet nekretnina.\nBG nekretnine – promet i izdavanje nekretnina\nIzrada i ugradnja PVC i aluminijumske stolarije po meri, izrada i ugradnja roletni, komarnika, garažnih vrata, trakastih i rolo zavesa.\nCity BreakApartments – agencija za izdavanje apartmana\nAgencija Codex – promet nekretnina\nAgencija Vila – promet nekretnina\nAlbatros nekretnine – promet nekretnina\nApartman nekretnine – promet nekretnina\nAstraRent – izdavanje stanova\nDipos – izdavanje nekretnina za diplomatsko-konzularna predstavništva\nEurorent – promet nekretnina\nFox nekretnine – izdavanje nekretnina\nJevtić I.M.J. nekretnine – izdavanje nekretnina\nKop BNB – izdavanje nekretnina\nJovana Rajića 5/E\nMala Sava – iznajmljivanje nekretnina\nNekretnine Nešković – promet nekretnina\nNew Age InvestmentsCo. – upravljanje nekretninama\nJužni bulevar 9\nPoslovni prostor – izdavanje nekretnina\nBulevar oslobođenja 34/B\nRent Real Estate – izdavanje nekretnina\nRentastan – izdavanje nekretnina\nSpaceNation – izdavanje nekretnina\nVila S nekretnine – promet nekretnina\nWestProperties – izdavanje nekretnina\nZona Rent – izdavanje nekretnina


ČLANSTVO U EU Priprema odgovora odvija se istom procedurom\nPriprema odgovora na dodatna pitanja Evropske komisije odvija se istom procedurom kao i u slučaju Upitnika. Cjelovite odgovore BiH činit će doprinosi nadležnih institucija na svim nivoima vlasti - kazala je za Fenu portparol Direkcije za evropske integracije Marina Kavaz-Siručić.\n- Predsjedavajući i zamjenici radnih grupa u sistemu koordinacije sada analiziraju, doprinose i pripremaju radne verzije odgovora BiH na dodatna pitanja Evropske komisije, o kojima će se pripadajuće radne grupe izjašnjavati – navodi Kavaz-Siručić.\nNakon što radne grupe okončaju svoj dio posla, slijedi verifikacija odgovora, razmatranje eventualno nefinaliziranih odgovora u forumu Komisije za evropske integracije, prijevod, verifikacija prijevoda, potvrda Vijeća ministara BiH i u konačnici dostavljanje odgovora na dodatna pitanja Evropskoj komisiji.\nKavaz-Siručić napominje da je Evropska komisija u metodološkim napomenama, uz dodatna pitanja, kazala da bi cijenila da odgovore dobije u roku od tri mjeseca, što je kraj septembra, odnosno početak oktobra.\n- Nesporno je da institucije imaju prethodno iskustvo u odgovaranju na Upitnik, da je cjelokupan sistem uhodan i da je ovaj posao realno moguće uraditi u tromjesječju. No, na pitanje hoće li takva dinamika biti i realizirana, niko ne može dati pouzdan odgovor. Kao i tada, i sada je od rokova mnogo važniji sadržaj odgovora – zaključila je Kavaz-Siručić.\nSvrha dodatnih pitanja je da pojasne prethodno dostavljene odgovore, konstatiraju promjene u odnosu na odgovore na Upitnik i uključe podatke za 2017. koji ranije nisu mogli biti prikupljeni.\nPodsjećanja radi, evropski komesar za politiku susjedstva i pregovore o proširenju Johanes Han (Johannes Hahn) uručio je početkom decembra 2016. godine predsjedavajućem Vijeća ministara BiH Denisu Zvizdiću Upitnik Evropske komisije, koji je sadržavao 3.242 pitanja grupirana u politički i ekonomski kriterij te 33 poglavlja pravne stečevine Evropske unije.\nMarina Kavaz-Siručić Evropska komisija Upitnik Evropske komisije


Lutanja između zakona i politike - Nedeljnik Vreme\n27. 3. 2014. / 18.32\n27. mart 2014,\nU praksi se registracija obavlja u centrima za smeštaj tražilaca azila, a Zakon ne propisuje rokove za obavljanje te radnje. Lena Petrović objašnjava da to znači da registracija (i dobijanje lične karte) ne zavisi od volje tražioca azila, već od toga kada će i da li će ljudi iz Odseka za azil doći u centre: "U praksi se na registraciju i ličnu kartu čeka i nekoliko meseci. Ova manjkavost Zakona je tokom 2013. godine (u kojoj je nameru o traženju azila u Srbiji izrazilo 5065 osoba) omogućila Odeljenju za azil da, ne kršeći zakon, izvrši samo 742 registracije, 153 zahteva za azil, a na kraju sasluša samo 19 tražilaca azila."\nSledeća upravna radnja je podnošenje zahteva za azil, a obavlja se tako što tražilac azila odgovara na pitanja službenika Odseka za azil, koji taj zahtev popunjava. Pitanja su relevantna za utvrđivanje izbegličkog statusa i tiču se razloga napuštanja zemlje porekla, razloga zašto tražilac ne sme da se vrati, koja mu je bila ruta putovanja, da li je već negde tražio azil… Pored službenika Kancelarije za azil, podnošenju zahteva prisustvuju ovlašćeni prevodilac i punomoćnik tražioca azila.\nKao jedan od velikih problema, Lena Petrović iz BGC-a ističe i javno iznošenje mišljenja, pogotovo od strane najviših državnih funkcionera, da je Srbija tranzitna zemlja. "Plasiranje priče da tražioci azila samo prolaze kroz Srbiju, bez objašnjavanja pozadine te pojave, veoma je opasno jer na neki način oslobađa Srbiju od odgovornosti da pruži strancima međunarodnu zaštitu", kaže ona. "Jedan od razloga što tražioci azila ne žele da ostanu u Srbiji jeste taj što Srbija nema efikasan sistem azila. Postoji niz pravnih prepreka do konačnog dobijanja međunarodne zaštite. Na kraju, ne postoji nikakav plan integracije lica kojima je dodeljena ta zaštita. Svi ti nedostaci sistema azila dovode do toga da tražioci azila percipiraju Srbiju ne kao zemlju destinacije, već kao zemlju tranzita. To je začaran krug."\nIako je Zakon o upravljanju migracijama usvojen početkom novembra 2012, a sredstva opredeljena ove godine, Komesarijat nije Vladi Srbije predložio plan integracije.\nZbog nepostojanja plana integracije, prema saznanjima BGC-a, jedno lice kome je priznat izbeglički status napustilo je Srbiju ilegalno jer je živelo u centru sa azil sa ostalim tražiocima azila, bez nade da će mu biti omogućena integracija.\nZakon tražiocu azila propisuje rok od 15 dana da podnese ovaj zahtev, a ako prekorači rok, gubi pravo boravka u Srbiji. Međutim, u praksi podnošenje zahteva, takođe, ne zavisi od želje samog tražioca već od toga kada će Odsek za azil zakazati obavljanje te službene radnje.\nPosle podnošenja zahteva, Odsek obavlja intervju to jest saslušanje tražioca azila, koji tom prilikom odgovara na niz pitanja poput onih iz zahteva za azil, samo detaljnije. Dodatna pitanja su i da li tražilac azila planira da ostane u Srbiji ili želi da ide u neku drugu zemlju, zatim podaci o njegovoj porodici, a velika pažnja se poklanja i putu koji je prošao do dolaska u Srbiju (kako je prošao, da li je koristio krijumčara, koliko ga je platio…). Lena Petrović smatra da to može da bude razumljivo zbog toga što je Odsek za azil organizaciona jedinica Granične policije, a njihova primarna nadležnost jeste kontrola granice. Takođe smatra da takva pitanja nisu toliko relevantna za utvrđivanje izbegličkog statusa, ali su relevantna ukoliko se primenjuje koncept sigurne treće države. "Najvažniji je razlog napuštanja zemlje porekla, kakve je tražilac azila probleme tamo imao, da li je progonjen po bilo kakvom osnovu Ženevske konvencije ili Zakona o azilu RS. Odnosno, najvažnije je da se utvrdi da li je razlog njihovog progona rasna, verska, nacionalna pripadnost, političko ubeđenje ili pripadnost nekoj društvenoj grupi."\nSledeći korak je donošenje prvostepene odluke o dobijanju azila, koju donosi Odsek za azil. Prema Zakonu o opštem upravnom postupku, azilni postupak bi trebalo da se završi za 60 dana od podnošenja zahteva, međutim, taj rok se u praksi često oduži i na šest meseci. U prvostepenoj odluci zahtev za azil može da se usvoji ili odbije, odbaci ili obustavi (ako tražilac azila napusti centar za azil ili se ne pojavi na saslušanju). Tražilac ima rok od 15 dana da se žali na prvostepenu odluku, a žalbu razmatra Komisija za azil, nezavisno telo koje ima devet članova imenovanih od Vlade, koja donosi drugostepenu presudu.\nTražilac azila ima pravo da se žali i na odluku Komisije, i to u roku od 30 dana od dostavljanja odluke ili nakon 60 dana ako Komisija ne donese nikakvu odluku. Ukoliko Komisija ne donese nikakvu odluku u propisanom roku, tražilac je dužan da joj uputi požurnicu, a ako ni sedam dana kasnije nema odgovora, tražilac azila može direktno tužbom da se obrati Upravnom sudu. Vanredni pravni lek je mogućnost podnošenja ustavne žalbe Ustavnom sudu.\nPrema podacima Odseka za azil, od 2008. do danas međunarodnu zaštitu je dobilo samo dvanaest osoba, od kojih je pet dobilo azil (jedan za osobu iz Egipta, po dva za državljane Libije i Turske), a sedam supsidijarnu zaštitu (po jedna zaštita za osobe iz Iraka i Somalije, dve iz Sirije i tri iz Etiopije). U Odseku za azil je za "Vreme" rečeno da su sva lica koja su dobila međunarodnu zaštitu prethodno legalno boravila u Srbiji kraće ili duže vreme, što znači da niko od tražilaca koji su u Srbiju ušli koristeći azilne rute nije dobio izbegličku zaštitu.\nLena Petrović objašnjava da osnov po kome se zahtevi svih tražilaca azila odbacuju jeste to što dolaze iz "sigurne države porekla" ili prolaze kroz jednu od "sigurnih trećih država". Koja od svetskih zemalja ima ove statuse određuje Vlada RS, a prema odluci iz 2009. godine, na te dve liste se nalaze sve zemlje sa kojima se Srbija graniči. "Lista sigurnih trećih država je sumnjiva jer kriterijumi njenog formiranja nisu transparentni. Praksa Evropskog suda za ljudska prava i izveštaji UNHCR-a ukazuju na ozbiljne nedostatke sistema azila u Grčkoj i preporučuju državama da tražioce azila ne vraćaju u tu zemlju. I ne samo to: usled toga što tražiocima azila u Grčkoj nije obezbeđena adekvatna zaštita, postoji izvestan rizik od mučenja, nečovečnog i ponižavajućeg postupanja. Međutim, za Vladu Srbije, Grčka je sigurna treća država", kaže sagovornica "Vremena" i pojašnjava: "Do sada su izbegličke zaštite dodeljene sur place izbeglicama (osobama koje su u Srbiju došle nekim drugim poslom, a u međuvremenu su se okolnosti u njihovoj zemlji promenile tako da ne mogu više da se vrate) ili su dodeljene strancima koji su u Srbiju došli direktno iz svoje zemlje porekla."


Ne žele Medenicu u odlučivanju u slučaju pokušaja terorizma | indeksonline.me\nHome Istaknuto Ne žele Medenicu u odlučivanju u slučaju pokušaja terorizma\nNe žele Medenicu u odlučivanju u slučaju pokušaja terorizma\nAdvokat Miroje Jovanović, branilac optuženih u slučaju “pokušaj terorizma”, zatražio je danas u Apelacionom sudu izuzeće predsjednice Vrhovnog suda Vesne Medenice zbog, kako je rekao, pristrasnosti koju je iskazala odbijanjem predloga odbrane da koristi prenosne kompjutere u postupku kontrole prvostepene presude.\nAdvokat Jovanović je od vijeća Apelacionog suda zatražio rješenje kojim je Medenica odbila prijedlog odbrane za korišćenje laptopova i zatražio da se na opštoj sjednici raspravlja o ovom prijedlogu odbrane, prenosi Pobjeda.\nOn je zatražio da se na opštoj sjednici odluči o njegovom prijedlogu da se Medenica izuzme iz odlučivanja svih pitanja u predmetu za pokušaj terorizma.\n“Tražim da se na Opštoj sjednici izvrši uvid u sve zapisnike sa prvostepenih suđenja odakle se može utvrditi da je odbrana koristila laptopove. Smatram da je u pitanju čista pristrasnost Vesne Medenice koja je i ranije u toku prvostepenog suđenja politički komentarisala tok postupka. Laptopovi nisu audio vizuelni uređaji za snimanje kako to tvrdi Medenica, već su to kamere i telefoni”, pojasnio je advokat Jovanović.


Telegram: Profesor optužen za seksualno zlostavljanje\nTanjug 9. februara 2021. 19:01\nZAGREB – Hrvatski portal Telegram objavio je da je poznatog profesora istorije zagrebačkog Univerziteta D. R. pet studentkinja optužilo za seksualno uznemiravanje.\nPortal tvrdi da je reč o D. R. sa Odseka za istoriju zagrebačkog Filozofskog fakulteta.\nPortal je krajem januara objavio dokumente koji dokazuju da je rektor Zagrebačkog Univerziteta Damir Boras znao za pisanu izjavu kojom je bivša studentkinja optužila svog nekadašnjeg profesora za višestruko seksualno uznemiravanje.\nBoras se na prijavu oglušio, a nedugo zatim je optuženog profesora promovisao u počasno zvanje profesora emeritusa.\nNakon što se u javnosti pojavila priča o optužbama na račun profesora, Telegramu su se javile još tri studentkinje sa sličnim neprijatnim iskustvima sa istim profesorom.\nNekoliko dana kasnije javila se još jedna bivša studentkinja iz Srbije, koja tvrdi da ju je isti profesor seksualo uznemiravao kad je pre 20-ak godina predavao u letnjoj školi u Subotici.\nBoras je u saopštenju za javnost ovom slučaju naveo:\n„Nakon izjašnjavanja profesora, utvrđenih činjenica, te uvida u predočenu dokumentaciju, kao čelnik Univerziteta nisam sa svoje strane našao uporišta ni opravdanja za pokretanje postupka“.\nDeo studentkinja koje su optužile profesora D. R. Telegramu su dostavile pisanu izjavu o tome da su svoje tvrdnje spremne da ponove na sudu.\nD. R. je za docenta na katedri za svetsku istoriju izabran 1990. godine. Sedam godina kasnije postao je vanredni profesor, 2000. godine imenovan je za šefa Odseka za istoriju i šefa Zavoda za hrvatsku istoriju, a 2003. godine postao je redovan profesor.\nPenzionnisan je 2018.\nTelegram je osumnjičenom profesoru ponudio da iznese svoju stranu priče o ovim optužbama, ali odgovor nije dobio.\nViše od 60 zagrebačkih akademaca, uglavnom studentkinja, prijavilo je svoje profesore za seksualno uznemiravanje, zbog čega je Ministarstvo nauke i obrazovanja zatražilo hitan sastanak Univerzitetskog saveta, koji je zadužen za kontrolu rada Univerziteta.\nFakulteti i akademije osnovali su svoje komisije, koje sve prijave prosleđuju policiji, prenose hrvatski mediji.


Petritsch: BiH vode političari koji su neuspješni u svom poslu, ali su uspješni privatno – Raport.ba\nPetritsch: BiH vode političari koji su neuspješni u svom poslu, ali su uspješni privatno\n27.04.2021 06:58 Autor: Raport.ba\nTokom proteklih 20 godina Bosna i Hercegovina u mnogim segmentima nije ostvarila nikakav progres, ista elita i dalje vodi državu i to je veliki izazov za narod i budućnost zemlje, istakao je gostujući u BHT1 uživo BHRT-a Wolfgang Petritsch, nekadašnji visoki predstavnik u BiH.\nPrema njegovim riječima, godinama vladaju isti političari koji gotovo ništa dobro nisu uradili.\n“Sve vrijeme imamo iste političare koji su neuspješni u svom poslu, ali su veoma uspješni u ispunjavanju svojih privatnih agendi”, istakao je Petrič.\nOn je naveo kako građani moraju biti aktivniji i trebaju postaviti pitanje “zašto isti vladaju 20-30 godina”.\n“Treba nam demokratizacija i decentralizacija BiH, stvari se moraju postaviti na nove osnove”, rekao je Petritsch.\nKao jednu od važnih stvari koje bi trebalo promijeniti, on je naveo Ured visokog predstavnika, odnosno njeno zatvaranje.\n“Vrijeme OHR-a je prošlo prije mnogo godina, ured je trebao da bude zatvoren još 2006. godine”, istakao je Petritsch.\nPrema njegovim riječima, ako je istina da će novi visoki predstavnik biti Schmidt, on definitivno treba biti posljednji.\n“Bosna i Hercegovina ne smije postati zemlja visokih predstavnika, već evropska zemlja”, rekao je Petritsch, te dodao da treba osnažiti prisustvo EU u BiH.\nOn je govorio i o aktuelnom “non paperu”, rekavši da je napravio neka istraživanja u Sloveniji i Briselu, ali da nije uspio otkriti odakle papir potiče.\nDodao je da taj papir oslikava istu ideju kakvu su imali Milošević i Tuđman, koji su dijelili BiH.\n“Dva formalna neprijatelja koji su sarađivali na podjeli zemlje. Zaista nam treba generacijska promjena, jer mladi iz BiH koji dolaze u Njemačku i Austriju su zaista uspješni”, rekao je Petrič.\nTagovi: BiH OHR Wolfgang Petritsch