OTAVA – Od prvog dana maja stupila je snagu odredba o popustima za kupovinu automobila na elektični pogon, u iznosu do pet hiljada dolara i do 2.500 dolara za hibridne, ali jedino ukoliko je njihova cena do 45 hiljada dolara. Po sadašnjim cenama, popusti se mogu dobiti za devet marki ektričnih i 13 hibridnih automobila. Ova inicijativa je u sklopu državne strategije za borbu protiv klimatskih promena, pošto se zna da čak petina količine štetnih gasova dolazi iz sabraćaja.\nOTAVA – Kanada je protekle sedmice i zvanično donela odluku o zabrani industrijskih aktivnosti unutar zaštićenih morskih oblasti, u koje spadaju i radovi na ofšor postrojenjima za gas i naftu i pecanje na dnu. Odluka se neće automatski primenjivati na područja za očuvanje ribarstva koja su određena kao morska skloništa. Namera je da se ovim merama lakše stigne do međunarodnih kriterijuma, koje Kanada treba da ispuni u okeanu i obalnom području do 2020. godine.\nVANKUVER – Kao nedavno u Torontu, i u Vankuveru su na koncert Arijane Grande posetioci mogli da uđu samo sa jednom, i to potpuno providnom torbom, odnosno kesom, dimenzija do 12h6h12 inča. Obaveštenje o tome moglo se naći i na sajtu Rodžers Arene. Ove mere predostrožnosti nisu neočekivane, kada se zna da su pre dve godine, na njenom koncertu u Mančesteru, Velika Britanija, u napadu bombaša samoubice poginule 23 osobe.\nOTAVA – Dr Tereza Tem, direktorka Agencije za javno zdravlje, kaže da je borba protiv dezinformacija na društvenim mrežama u vezi sa vakcinom, dodatno iskomplikovana pojavom onlajn botova osmišljenih da seju nepoverenje. Ona tvrdi da su ti lažni navodi makar delimično krivi za trostruko veći broj obolelih od malih boginja ove godine u svetu. Dr Tem insistira da je od izuzetne važnosti da roditelji, na sva svoja pitanja i dileme o vakcinaciji, dobiju odgovore zasnovane na naučnim saznanjima i to od medicinskih radnika.\nTORONTO – Scenario za epizodu o Kanadi u seriji Simpsonovi, napisao je producent i pisac Tim Long, zajedno sa svojom suprugom, scenaristkinjom Mirandom Tompson. Long, rođen u Manitobi, a detinjstvo proveo u Eksiteru, Ontario, kaže da je u liku Lize stalno video neku kanadsku žicu, te da je bilo logično da ona bude u središtu priče u epizodi. Tu se otkriva puno stvari o Kanadi, za koje Long misli da ih američka publika neće shvatiti.\nTORONTO – Odluka provincije da retroaktivno redukuje finansiranje javnih zdravstvenih agencija, izazvaće probleme u gotovo svim programima pod okriljem torontske zdravstvene službe. Na to upozorenje direktora budžeta Gerija Kroforda, oglasio se premijer Dag Ford, sa napomenom da bi grad trebalo da konsoliduje svoje finansije i iznađe mogućnosti da nadoknadi jednu trećinu procenta, koliko mu je oduzeto.\nOTAVA – Jedan analitičar za oblast avijacije kaže da je, posle dva tragična udesa, kod putnika primetan strah od letenja boingom 737 maks. Iako kompanija Boing ulaže velike napore da do leta izvrši ispravke na softveru i osposobi avione za ponovni, bezbedni saobraćaj, stručnjaci ističu da će kompanija morati da uloži dodatne milione dolara da ubedi putnike da su avioni sigurni. Američki piloti zalažu se i za kvalitetniju obuku, takođe sa ciljem da se povrati poverenje putnika.\nMONTREAL – Kvebečka nacionalistička grupa tvrdi da je kanadska vlada, dva dana pred njegov dolazak u Kvebek, bez obrazloženja ukinula putnu dozvolu Karlesu Puđdemonu, bivšem predsedniku španske regije Katalonija. Puđdemon, koji je trebalo da uzme učešće na skupu za nezavisnost Kvebeka, angažovao je jednog montrealskog advokata za imigraciju i uložio Federalnom sudu prigovor na odluku. Inače, ovaj španski separatista je trenutno u egzilu u Briselu, jer mu preti zatvorska kazna za pobunu i zloupotrebu javnih fondova.\nKEMBRIDž, Ontario – Tojota je najavila da će od 2022. godine praviti novi model, luksuzni SUV leksus NH, u svom ontarijskom pogonu. Kompanija je ovo najavila na skupu u fabrici u Kembridžu, Ontario. Trenutno se u Vudstoku proizvode modeli RAV4 krosover i dve verzije leksusa RH.\nTORONTO – Iako je u Ontariju uvedena zabrana upotrebe solarijuma za maloletna lica, studija naučnika sa Univerziteta Gelf ustanovila je da je, godinu dana nakon usvajanja zakona, sedam odsto mladih ipak išlo na potamnjivanje. Profesorka Dženifer Mekvirter, sa departmana za zdravlje stanovništva, smatra da ovaj podatak zabrinjava, još i više kada se zna da ni jednom salonu nije naplaćena ni jedna kazna. Zanimljivo je da su prijave o prekršajima uglavnom dolazile od strane vlasnika drugih salona i solarijuma.\nOTAVA – Većina od dvadeset najpopularnijih kanadskih vebsajtova najavljuju da neće prihvatiti postavljanje političkih aplikacija ili reklama, u skladu sa novim izbornim pravilima koja je usvojio Parlament.\nOTAVA – Na hiljade ljudi širom Kvebeka, Ontarija i Nju Brunsvika ugroženo je rekama koje nastavljaju da rastu i dostižu rekordno visoke vodostaje. U pomoć pogođenom stanovništvu, pored pripadnika nadležnih službi, priskočilo je i na hiljade volontera i pripadnika vojske, koji pokušavaju da spasu žitelje, njihove kuće, ali i mostove i puteve od nabujalih vodotokova. Najgora situacija bila je u subotu u predgrađu zapadno od Montreala Sen-Mart-sur-le-Lak, nakon što je jezero Tu Mauntins probilo prirodni nasip.\nVANKUVER – Uprkos nekim strahovanjima da bi veliki kanadski gradovi mogli ostati bez milenijalaca, i to zbog visokih cena za iznajmljivanje i za kupovinu stambenog prostora, analiza višeg ekonomiste iz RBC-a Roberta Hoga to demantuje. Po njegovim saznanjima, za svakog milenijalca koji napusti grad, u Toronto se doseli sedmoro, a u Vankuver i Montreal čak i do dvanaestoro. Hog očekuje da oni nastave doseljavanje u velike gradove, i to zbog velikih ekonomskih mogućnosti, ali i zbog kulturnih potreba, ali da sve manje kupuju kuće i stanove.


POGLED IZ SVETA NA INICIJATIVU ZA OSNIVANJE ZDRAVSTVENIH ZADRUGA – Макроекономија\n23. јуна 2021.\t0 Branislav Gulan Ostavite komentar 454 Pregleda\nReosnivanje zdravstvenog zadrugarstva\nIz istorije zadružnog pokreta je jasno da je uloga Međunarodnog zadružnog saveza od velikog značaja za razvoj zadrugarstva te nas raduje i informacija da je Zadružni Savez iz Srbije obnovio svoje članstvo (i/ili platio članarinu za 2021. godinu), ističe Stamenović. O tome je izvestio i Međunarodni Zadružni savez na svojoj zvaničnoj internet stranici kao i na socijalnim mrežama krajem marta 2021. godine. Ovo je od velikog značaja, jer međunarodni zadružni savez ima 318 organizacija članica od kojih je 276 sa punim članstvom dok su 42 pridruženi članovi iz 112 država. Takodje, podsetićemo i na istorijsku činjenicu da je 1895. godine na Prvom Kongresu medjunarodnog Zadružnog Saveza u Londonu jedna od zemalja osnivača bila i Srbija a da je delagat bio gdin. Avramović…\nInicijativa za pokretanje zdravstvenih zadruga u Srbiji je predata Odboru za zdravlje i porodicu Narodne Skupštine Republike Srbije 27.01. 2020. godine sa zahtevom za održavanje javnog slušanja. Ovu inicijativu su podržali brojni stručnjaci iz oblasti medicine, zadrugarstva, ekonomije, prava… Pored domaćih interesenata za ovu inicijativu, podrška je pristigla i iz inostranstva, pa je inicijativu potpisao i Generalni sekretar Medjunarodnog zdravstveno-zadružnog saveza (International Health Cooperatives organisation, IHCO), sektora Međunarodnog zadružnog saveza (International Cooperative Alliance,ICA) . Njihova podrška je bila svesrdna i tokom pripremanja same inicijative, kao i tokom kasnijih konsultacija na teme vezane za iskustva drugih zemalja koje su imale ovakve ili slične inicijative, javlja iz Nice (Francuska) dr Milorad Stamenović.\nIz istorije zadružnog pokreta je jasno da je uloga Međunarodnog zadružnog saveza od velikog značaja za razvoj zadrugarstva te nas raduje i informacija da je Zadružni Savez iz Srbije obnovio svoje članstvo (i/ili platio članarinu za 2021. godinu), ističe Stamenović. O tome je izvestio i Međunarodni Zadružni savez na svojoj zvaničnoj internet stranici kao i na socijalnim mrežama krajem marta 2021. godine. Ovo je od velikog značaja, jer međunarodni zadružni savez ima 318 organizacija članica od kojih je 276 sa punim članstvom dok su 42 pridruženi članovi iz 112 država. Takodje, podsetićemo i na istorijsku činjenicu da je 1895. godine na Prvom Kongresu medjunarodnog Zadružnog Saveza u Londonu jedna od zemalja osnivača bila i Srbija a da je delagat bio gdin. Avramović, ukazuje Stamenoivć.\nUkazujući na značaj ovih organizacija, saradnika i partnera Svetske zdravstvene organizacije i Ujedinjenih Nacija, ukazujemo i na značaj njihovih pogleda na zdravstvene zadruge i pokrenutu Inicijativu u Srbiji. Naime, prilikom pokretanja Inicijative, Zdravstveno zadružni savez je poslao pismo podrške dajući time svoj međunarodni pečat. Generalni sekretar dr Jose Peres je napisao i stručan komentar na naučnu monografiju Zdravstvene zadruge – srpski koreni globalnog razvoja i moderne inicijative izdavačke kuće ,,Prometej’’ iz Novog Sada 2020. godine u kojoj su navedeni istorijski koncepti ravoja zdravstvenog zadrugarstva na teritoriji Srbije, njihov uticaj na međunarodni zdravstveno zadružni pokret ali i moderni planovi za reosnivanje ovog značajnog pokreta u Srbiji.\nTokom 2020. godine, informacije o inicijativi u Srbiji je objavio Međunarodni zdravstveno-zadružni savez u okviru svojih internet medija kao i u okviru svog medjunarodnog mesečnog glasnika koji je dostupan svim članicama Međunarodnog zadružnog saveza čime je vest o Inicijativi u Srbiji postala globalnog karaktera. U okviru njihovog glasila za septembar 2020. godine su pored vesti o Inicijativi u Srbiji objavljene i vesti o delovanju zdravstvenih zadruga u SAD tokom pandemije KOVID19, obeležavanju 25 godina zadružnog identiteta, ulozi zdravstvenih zadruga u Africi kao i Generalnoj godišnjoj Skupštini Medjunarodnog Zadružnog Saveza. Za Kop-njuz (Coop-News, zvaničnog najstarijeg zadružnog glasila na svetu, prvi put objavljenog 1871. godine), predsednik Medjunarodne zdravstvene zadružne organizacije dr Karlos Zarko pominje i inicijativu u Srbiji: „ Pored naših redovnih aktivnosti mi podržavamo i nove inicijative poput onih u Kamerunu i Srbiji gde se promoviše rad zdravstvenih zadruga kako bi se omogućio razvoj zdravstvenih zadruga u cilju poboljšanja pristupu zdravstvenoj zaštiti u ruralnim oblastima“. Takođe, dr Zarko je u svom intervjuu za Kompartir (Compartir) španski stručni časopis za zdravstvene zadruge i socijalnu medicinu naveo da je Inicijativa za osnivanje zdravstvenih zadruga u Srbiji značajna i da su spremni da podrže tu incijativu.\n,,Pored navedenog i Međunarodna konferencija Lidera u zdravstvu održana u Londonu 2020. godine (koju organizuje izdavač medicinskih izdanja BMJ i Fakultet FMLM) je takođe objavila informacije o Inicijativi za formiranje zdravstvenih zadruga u Republici Srbiji i time ih predstavila velikom broju naučnih istraživača iz oblasti javnog zdravlja i socijalne medicine širom sveta. Interesovanje za ovu inicijativu je pokazala i Međunarodna organizacija rada kao i Unija poslodavaca kao jedan od njihovih konstituenata na teritoriji Srbije, međutim još uvek bez konkretnih koraka za koje se nadamo da neće izostati u budućnost, kaže Stamenoivć.\nU daljem radu, očekujemo i značajniju podršku države u procesima reosnivanja zdravstvenog zadrugastva, a značajan segment jeste i jačanje socijalnog zadrugarstva koje otvara vrata tog zadružnog sektora i za zdravstvene usluge, napominje Stamenović. Posebno se u početku treba osvrnuti na osnivanje zadružnih gerontoloških centara kao i zadruga za geronto-domaćice kako bi se omogućio veći pristup zdravstvenoj nezi poljoprivrednim i drugim penzionerima čije su penzije niske i kojima je usluga gerontoloških centara nedostupna a zbog čega im je smanjen kvalitet života koji utiče i na njihove porodice. Ukazaćemo ovim putem i na nove inicijative u Sloveniji koje se za početak zasnivaju na naučnim istraživanjima upravo u osnivanju ovakvih vrsta zdravstvenih zadruga (socijalnog karaktera) i za kojima postoji velika potreba.\nPrethodna Робна размена ЕУ у априлу 2021.\nSledeća САД, малопродаја, мај 2021.


Protesti u Skoplju 15. aprila 2016.\nU Skoplju su i u petak naveče građani izašli na ulice, tražeći ostavku predsednika Đorđa Ivanova.\nDemonstrantma koji su uzvikivali "Policijska država" i gađali policiju jajima specijalci su prvobitno blokirali prolaz do Sobranja i Vlade, ali su ih kasnije propustili.\nPredsednik Makedonije Đorđe Ivanov je saopštio da ostaje pri odluci da prekine sve krivične postupke protiv političara koji su povezani sa političkom krizom i aferom o prisluškivanju.\n“Čvrsto sam ubeđen da će takva odluka pomoći u prevazilaženju političke krize i smanjenju tenzija između političkih protivnika. Svestan sam odgovornosti koju sam preuzeo. Pažljivo sam analizirao sve reakcije posle moje odluke. Smatram da odluka štiti isključivo državni interes”, rekao je Ivanov.\nOn je pozvao sve one koji se smatraju pogođenim tom odlukom da pismeno zatraže njeno poništenje. Ivanov je apelirao da međunarodni predstavnici pomognu u rešavanju političke krize, ali i da obrate pažnju na svoje ponašanje i aktivnosti.\nPrethodno je vladajuća VMRO DPMNE zatražila od predsednika Ivanova da preispita odluku o aboliciji i ispita mogućnost njenog povlačenja.\n"Ova odluka direktno zadire u reformski proces započet dogovorom iz prošle godine i zato tražimo da to razmotrite i u najkraćem mogućem roku donesete odluku o prevazilaženju novonastale situacije", kaže se u pismu VMRO DPMNE.\nEskalacija krize u Makedoniji će se produžiti nesmanjenim tempom, biće još više prosvjednika na ulicama, ali i kontrademonstranata koje organizira vlast, kaže u razgovoru za RSE makedonski aktivista i novinar Xhabir Deralla.\n"Nemojte se bojati da sanjate pravdu i slobodu", jedna je od poruka na sajtu Xhabira Deralle. OPŠRINIJE\nOva partija je prethodno najavljivala kako će u petak predložiti da bude poslato pismo predsedniku Ivanovu, potpisano od četiri najveće političke partije, sa zahtevom da bude preispitana odluka o prekidanju krivičnih postupaka.\nOpozicioni Socijaldemokratski savez je reagovao na ovaj predlog. Oni smatraju da VMRO DPMNE i Nikola Gruevski, pošto su u istom timu sa Ivanovim, trebaju da ga pozovu da poništi sve odluke o pomilovanjima.\nStav SDSM-a je jasan još od početka - poništenje svih odluka o pomilovanju i odgovornost svih za počinjeni kriminal, naglašavaju u ovoj stranci. Predsednik SDSM partije Zoran Zaev je prvi javno odbacio aboliciju i pozvao na poništenje sramnih odluka, kaže se u saopštenju Socijaldemokrata.\nU petak ujutro je predsednik makedonskog Sobranja Trajko Veljanoski potpisao Rešenje o raspisivanju prevremenih izbora koji će se održati 5. juna, saopštila je press služba parlamenta.\n“Verujem da će subjekti uključeni u izborni proces doprineti da izbori prođu u mirnoj i demokratskoj atmosferi i da će svako od nas 5. juna ostvariti svoje pravo da glasa, odnosno da da` poverenje onim političkim subjektima u koje veruje da mogu ostvariti stabilnu sadašnjost i bolju budućnost”, naveo je Veljanoski.\nLider SDSM-a Zoran Zaev tokom susreta sa holandskim ambasadorom u Makedoniji je istakao da njegova partija neće učestvovati, niti će dozvoliti izbore 5. juna, jer će, kako je rekao, oni biti neregularni. U Makedoniji regularni izbori su mogući samo sa pročišćenim biračkim spiskom i medijskim reformama, dodao je Zaev.\nU međuvremenu, nastavljaju se i svakodnevni protesti zbog odluke šefa države da prekine krivične postupke protiv više od 50 ljudi, uglavnom političara.\nU sukobu demonstranata sa policijom u četvrtak uveče povređeno je pet pripadnika MUP-a, a privedena jedna osoba. Od ukupno 13 privedenih u protestu u sredu protiv dvojice su podnesene krivične prijave, a ostali su pušteni sa prekršajnim prijavama.\nProtesti u Skoplju nastavljeni


Analitičari: Duga debata o prisluškivanju\nPosle vesti da NSA masovno špijunira evropske lidere i njihove građane, dve strane Atlantika su veoma brzo započele razgovor o tome kako umanjiti nastalu štetu u odnosima.\nMnogi analitičari međutim ističu da dve strane različito pristupaju zaštiti prava na privatnost ličnih podataka. Glas Amerike je o tome razgovarao sa dvojicom analitičara, ovde u Vašingtonu, koji kažu da je informacija da NSA prisluškuje mobilni telefon nemačke kancelarke Angele Merkel, došla kao grom iz vedra neba za mnoge ne samo u Evropi, već i u SAD.\nDemokrata Dajen Fajnstajn, koja predsedava specijalnim senatskim odborom za obaveštajna pitanja odmah je izjavila da njen odbor “nije na odgovarajući način informisan” o obimu američkog špijuniranja, kao i da je potrebno prekinuti špijuniranje evropskih lidera. Tom izjavom je bila ohrabrena potpredsednica Evropske komisije Vivian Reding, koja je doputovala u SAD da bi zatražila od Kongresa i Bele kuće da pojačaju zaštitu privatnosti i američkih i evropskih građana. U prvom nastupu Redingove u Vašingtonu nije bilo okolisanja.\n“Kontrola svakog pokreta, svake reči, svakog privatnog imejla nije u skladu sa pojmom i osnovnim načelima slobodnog društva. Evropska unija je još 1995. uvela zakone za zaštitu prava na privatnost ličnih podataka. Oko toga ne može da bude nagodbe.”\nČak pre izbijanja NSA skandala, 79 odsto Evropljana je u anketama izražavalo bojazan da Internet ugrožava pravo na privatnost, kaže ekspert za evropsku bezbednost Diter Detke. On dodaje da je averzija prema prisluškivanju duboko utemeljena u evropskoj kulturi, posebno u Nemačkoj.\n“Nemci su posle iskustva sa nacizmom i istočnonemačkim Stazijem, postali izuzetno ostetljivi na takve stvari, jer su lično iskusili kako takva vrsta aktivnosti ruši poverenje u sve i svakoga. Nije slučajno što su Nemci mnogo pre Evropske unije usvojili zakonsko pravo na raspolaganje ličnim podatacima. U Nemačkoj se do privatnih podataka stiže samo uz dozvolu osobe na koju se odnose podaci. “\nAli, Daniel Hamilton ekspert za transatlantske odnose, odgovara da se u digitalnoj eri, tehnologija menja mnogo “brže” od “statičnog” zakona. On pri tom ističe da Amerikanci takođe vode debate o potrebnoj ravnoteži između bezbednosti i sloboda.\n“Evropski mediji kao da ne primećuju da se i ovde vodi ozbiljna debata. Američka javnost već neko vreme poziva na promene zakona usvojenih posle terorističkih napada 11. septembra - uključujući zakon Patriot kojim je bezbednost proširena na štetu sloboda. Postavlja se pitanje da li zaista želimo da ogroman bezbednosni aparat nasleđen iz doba Hladnog rata nastavi svoj sadašnji kurs. Čak republikanski zakonodavci, autori tih bezbedosnih mera, zagovaraju ograničavanje obaveštajnih aktivnosti.”\nHamilton ne sumnja da će Amerikanci umeti da se izbore za ravnotežu između građanskih sloboda i mera bezbednosti.\n“Ne treba sumnjati u američki politički sistem koji je otvoren za ovu vrstu debate koja pomaže uspostavljanje potrebne ravnoteže.”\nU međuvremenu, svedočenje šefova američkih obaveštajnih službi na prekjučerašnjem pretresu na Kapitol hilu, priredilo je novo iznenađenje parlamentarcima iz Evrope, koji su došli u Vašington da saznaju istinu o NSA špijunaži.\nDirektor NSA, general Kit Aleksandar je prilikom svedočenja u Odboru za obaveštajne delatnosti u Kongresu ustvrdio da njegova organizacija ne špijunira Evropljane, već da su to podaci evropskih obaveštajnih službi koje prima preko NATO-a.\n“Da budemo potpuno jasni. To su informacije o evropskim građanima, koje nismo mi prikupljali.”\nEvropski parlamentarci kažu da će potražiti objašnjenje od svojih obaveštajnih službi. Član Evropskog parlamenta, Klod More nije hteo mnogo da elaborira.\n“Mi istražujemo i naše obaveštajne službe. Svakako ćemo proveriti navode NSA.”\nMnogi analitičari se slažu da će rasprava na temu špijunaže verovatno potrajati. Možda je zato najviše zaslužan bivši službenik NSA, Amerikanac, sada i sa ruskim pasošem, Edvard Snouden – čija tajna dokumenta skinuta sa internog veb sajta, nesmanjenim tempom stižu na naslovne strane svetske štampe.


Indija produžava restriktivne mere - Neverovatna Indija\nNaslovna Video Indija produžava restriktivne mere\nIndija produžava restriktivne mere\nIndija je danas najavila produžetak restriktivnih mera u borbi protiv širenja koronavirusa za 1,3 milijarde stanovnika do 3. maja, uz moguće ublažavanje ograničenja kretanja za nedelju dana, kako bi se pomoglo siromašnim nadničarima i onima koji rade u poljoprivredi.\nU današnjem obraćanju naciji, premijer Indije Narendra Modi rekao je da će ograničenja biti blaža samo u područjima u kojima se ne pogoršava situacija u vezi širenja virusa.\nOn je izjavio da postoji konsenzus među državama Indije o produžavanju izolacije za još dve nedelje i naveo da u zemlji nema nestašica lekova i hrane, a ljudima je obećao efikasan lanac snabdevanja.\n„Indija je platila veliku ekonomsku cenu zbog uvođenja restriktivnih mera, ali je reagovala bolje od mnogih drugih zemalja brzim uvođenjem ograničenja putovanja i karantina pre nego što je registrovan prvi smrtni slučaj u zemlji od posledica virusa“, izjavio je Modi i dodao da su blokada i socijalno distanciranje među ljudima u njihovu korist.\nPrva faza tronedeljne blokade Indije u kojoj je kretanje bilo dozvoljeno samo u izuzetnim slučajevima, do prodavnice ili apoteke, završena je danas sa više od 9.000 zaraženih i 339 umrlih od posledica virusa.\nMinistarstvo zdravlja objavilo je juče da u poslednjih 14 dana u 25 distrikta i 15 država Indije nije bilo registrovanih novih pozitivnih slučajeva na koronavirus.\nPrethodni tekstIndija i tradicija: „Nesrećni brak“ koji je spasao hiljade života\nSledeći tekstIndija: Mesto gde je rođen Krišna


Četvrta najveća berza kriptovaluta na svetu, Huobi, proširuje poslovanje na London\nBTC $62.259 -1,20%\nETH $4.218 +0,38%\nBCH $616 -0,60%\nEOS $4,79 -0,39%\nDOGE $0,27 +1,27%\nBerza kriptovaluta Huobi, osnovana u Pekingu, objavila je da planira da otvori kancelariju u Londonu, budući da nastavlja prekomorsku ekspanziju, objavio je Finance Magnates, 18. aprila.\nObjašnjavajući novinarima, potpredsednik Huobi Group-a, Peng Hu, je izjavio:\n"Ni Malta, ni Švajcarska. Apsolutno London, preciznije Britanija, je naša ulazna tačka za evropsko tržište. Uskoro ćemo imati kancelariju tamo."\nFinancial Magnates dalje izveštava kako je Čern Čung (Chern Chung), glavni menadžer za razvoj poslovanja u Evropi, objasnio da berza "želi prisustvo" u tom gradu, zato što "naša statistika pokazuje da je London najaktivnija trgovačka scena širom Evrope".\nIzbor Londona šalje jasnu poruku, prema Čungu, da berza želi da "ide glavnim putem", poštujući odgovarajuće propise. On je novinarima rekao: "Mi se ne plašimo regulative niti je izbegavamo".\nHuobi je trenutno četvrta berza kriptovaluta po obimu trgovanja, prema podacima CoinMarketCap-a, koja je u proteklih 24 sata trgovala sa oko 1,2 milijarde dolara. Huobi Group je pokrenula Huobi Pro Global berzu, sa sedištem u Singapuru, nakon što je kineska vlada zabranila ICO projekte i razmene kriptovaluta u fiat, u septembru 2017. godine.\nKrajem marta, Binance, najveća svetska berza kriptovaluta po obimu trgovanja, najavila je otvaranje svog štaba na Malti. Malta je bila aktivna u pružanju zakonskih i regulatornih okvira za blokčein i virtuelne valute.\nHuobi Pro je otvorio ogranak u Južnoj Koreji, 30. marta, i predstavio planove, ranije ove godine, kako bi otvorio kancelariju u San Franciscu.\nBritanski nadzorni organ upozorava na kripto prevarante koji koriste "prestižne" londonske adrese kao masku


SEMINAR - METODA REALNIH OPCIJA U PROCJENI NEKRETNINA KOJE GENERIŠU PRIHOD 24. JUNA 2015. GODINE\nPrivredna komora Crne Gore u saradnji sa Institutom ovlašćenih procjenjivača Crne Gore organizuje jednodnevni seminar pod nazivom Metoda realnih opcija u procjeni nekretnina koje generišu prihod. Seminar će se održati 24. juna 2015. godine, u Privrednoj komori Crne Gore (Sala I) sa početkom u 9:00 časova.\nProcjena vrijednosti nekretnina i kompanija je do sada imala posebno važnu ulogu u periodu tranzicije. Međutim, u tržišnim uslovima vrednovanje imovine postaje sve važniji segment ukupnog privrednog sistema zemlje, tim prije što sa razvojem tržišta i oblast procjene postaje kompleksnija. Poput računovodstva i oblast procjene imovine postaje nezaobilazan činilac privredne infrastrukture u domenu propisa i njihove primjene.\nZakon o računovodstvu i reviziji ("Sl. list RCG", br. 69/2005 i "Sl. list CG", br. 80/2008 i 32/2011) propisuje obavezu procjene imovine prilikom knjigovodstvenog iskazivanja imovine privrednih društava. Procjena imovine je neophodna i u mnogim drugim situacijama kao što su: prodaje hipoteka i drugih kolaterala, prodaje državne imovine, prodaje imovine u stečaju i likvidaciji, pripajanje kompanija, osnivanje kompanija itd. U navedenom kontekstu od krucijalnog značaja je primjena adekvatnih metoda procjene vrijednosti, zavisno od predmeta procjene i svrhe korišćenja procjene, koje zahtijevaju primjenu specijalističkih znanja iz više oblasti, kao i odgovarajuće vještine.\nSeminar ima za cilj da ukaže na ograničenja najčešće korišćenih tradicionalnih metoda procjene vrijednosti nekretnina koje generišu prihod, posebno u savremenim uslovima koje karakteriše nepredvidljivo i nestabilno okruženje, kao i da skrene pažnju na sve veću potrebu primjene metode Realnih opcija. Na seminaru će biti riječi o načinu vrednovanja realnih opcija, riziko-neutralnoj mjeri, kao i analitičkom i dinamičkom pristupu procjeni, posebno u kontekstu donošenja investicionih odluka.\nPredavač je gospodin Maurizio D’Amato, profesionalni procjenjivač vrijednosti nekretnina, sa međunarodno proznatim profesionalnim kvalifikacijama REV i FRICS.\nPrijava traje do 20.06.2015. putem email-a: info@iopcg.me ili telefona: 020 634 114, radnim danima od 8.00 do 16.00 časova.


Povređena skijašica: I dalje ne osećam noge | Mondo Portal\n25. novembar, 03:10\nPovređena skijašica: I dalje ne osećam noge 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n26.02.2014. / 13:25\nIzvor mondo.rs 26.02.2014. / 13:25\nRuska skijašica, koja je polomila kičmu na ZOI u Sočiju, izjavila da i dalje nema osećaj u donjim esktremitetima, ali da ima veliku podršku i veruje da će uskoro stati na noge.\nMarija Komisarova, mlada ruska reprezentativka u akrobatskom skijanju, koja je na treningu u Sočiju zadobila prelom kičme, izjavila je da, i posle serije operacija kojima je podvrgnuta, ne oseća noge.\n"Još uvek ne osećam svoje telo od pupka naniže. Ipak, jaka sam i znam da ću jednog dana opet biti na nogama", napisala je na društvenim mrežama 23-godišnja Komisarova, koja je nedavno prebačena na klinku u Minhenu, koja je specijalizovana za povrede kičme.\nOna je napomenula da je rešila da se oglasi podsle teške nesreće kako bi svima stavila do znanja da sve vreme ima ogromnu podršku, kako od najbližih tako i od ljudi širom sveta.\nMlada Komisarova posebno je istakla važnu ulogu svog verenika Alekseja Čadajeva, takođe skijaša, koji je od trenutka nesreće danonoćno uz njenu postelju.\n"Da Ljoša nije uz mene, verovatno bih poludela. On je moj Bog i čini da budem srećna čak i u ovim teškim trenucima. Sve vreme je pored mog kreveta i prenosi mi pozitivnu energiju. Naš život se nastavlja i molim se i verujem da će sve biti u redu", poručila je Komisarova iz bolesničke postelje iz Nemačke.\nMarija Komisarova operisana je odmah posle nesreće u Sočiju u lokalnoj bolnici, jer je tada procenjeno da je previše rizično da bude transportovana u Moskvu. Nakon toga usledilo je još nekoliko hirurških zahvata u Rusiji, ali i u klinici u Nemačkoj, gde je prebačena na zahtev njene porodice.


Pšenica na većim površinama\nAktuelno / Štampa / Pšenica na većim površinama\nObjavljeno 08.10.2012. na Tanjug\nDatum: 08.10.2012.Izvor: Tanjug\nKordinator za naučno stručne poslove na Institutu za ratarstvo i povrtarstvo „Novi Sad“ Miroslav Malešević izjavio jeda će pšenica biti posejana na većim površinama od lanjskih i da je setva počela pre nekoliko dana.\nProfesor, doktor Malešević je kazao za Tanjug da se, prema interesu proizvođača za nabavku semena, očekuje da će pored pšenice, ječam takođe biti zasejan na većim površinama, što je, kako je naglasio, dobra vest jer je „pšenica ove godine dala bolji prinos od kukuruza“\n„Želja je da se pšenicom zaseje negde oko 550.000 hektara i negde oko 70.000 do 80.000 pod ozimim ječmom i racuna se da bi desetak hiljada hektara trebalo da bude pod ozimim tritikaleom. Znači, ukupno bi jesenas strna žita trebalo da budu zasejana na površinama od 650.000 hektara“, procenio je Malešević.\nMalešević je dodao da će uz površine koje će na proleće biti zasejane jarim ječmom i ovsem, to biti „primerenija struktura od ove koju smo imali do sada“.\n„Kukuruz je obran, suncokret i soja su davno požnjeveni tako je oslobođen prostor za setvu pšenice i jedino se čekala kiša koja nikako da dođe“, rekao je Malešević dodajući da mnogi ratari imaju velike probleme sa oranjem, osnovnom obradom i predsetvenom pripremom, ali i sa samom setvom.\nPo Maleševiću, najveći problem pored suvog zemljištva, koje je isušeno čak do 120 centimetara, su žetveni ostaci, pogotovo iza kukuruza, pa mnogi pribegavaju njihovom paljenju što je, kako je naglasio, i zabranjeno zakonom i štetno jer uništva veliku količinu organskih i hranjivih materija koji su zaostali u tim žetvenim ostacima.\nProblem sa isušenom zemljom, kako je Malešević objasnio, dobar deo poljoprivrednika rešava upotrebom teške mehanizacije kao što su teške tanjirace i razređivači i tako uspeva da pripremi zemljište za setvu.\n„Najveći deo proizvođača čeka da se nešto dogodi, odnosno, čeka da padne kiša. Naš je savet da se svakako krene sa pripremom zemljišta, jer se može desiti da baš tamo pri kraju oktobra dođe do nekog kišnog perioda koji bi mogao da izbaci ratare sa njiva na više dana što bi dovelo do drugog problema, a to je kašnjenje setve“, upozorio je Malešević.


Udarac u gong - Zoran Pavić - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Zoran Pavić » Udarac u gong\nUdarac u gong\nSvašta je danas vest, ili makar tako izgleda u ovom nepreglednom digitalnom gigamarketu.\n0Piše: Zoran Pavić 06. aprila 2018. 16.30\nNišta danas nije vest, moglo bi se zaključiti iz istog razloga jer malo šta nosi težinu veću od nekoliko desetina sekundi.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić održao je sastanak sa čelnim ljudima našeg i ruskog boksa (da ne nabrajamo imena), a tema je bila međusobna podrška ovih organizacija. Tom prilikom predsednik države i njegovi gosti“ razgovarali su i o besplatnoj edukaciji naših klupskih trenera u Moskvi, kao i besplatnoj pripremi srpskih selekcija u Rusiji.\nOva vest mogla se pronaći samo u nekoliko medija, računajući tu i jedan „visokotiražni“ portal, zanimljivo je da ni u jednom slučaju nije naznačen izvor informacije. Više nego čudno kad je šef države u pitanju i ogromna propagandna kamarila koja prati svaki njegov korak. Donekle objašnjivo činjenicom da susret te vrste u ovoj „situaciji“ može da bude i pomalo nepopularan u smislu kriterijuma dolaska na predsednički kanabe. Potpuno jasno: sastanak je dogovoren na nekom mnogo visokom nivou te „igrice“, koji nema blage veze sa sportom, pa ni sa boksom.\nTzv. borilačka veština koja je to nekada i bila, skoro da je nestala u Srbiji koja je imala nekoliko centara iz kojih su svakomalo iskakali šampioni. Prokuplje, tada Svetozarevo sada Jagodina, Smederevo, Valjevo, u Beogradu pored „večitih“ i Radnički, i na kraju krajeva Priština. Od ko zna kad, jedan od najtrofejnijih pojedinačnih sportova u bivšoj Jugoslaviji, potpuno je nestao, i medijski, i takmičarski, i suštinski. Neki drugi „slični“ sportovi potpuno su ga zasenili, najpre iz političko-propagandnih razloga kik-boks, a potom i još krvoločnije varijante. Teško da postoji i među najpasioniranijim pratiocima sporta opšte prakse neko ko će iz glave da nabroji imena tri aktuelna srpska boksera, još teže je da je država iz nekog razloga rešila da to stanje bog zna kako popravi svojim resursima.\nOtkud onda mesto na prebukiranom kanabeu za Nenada Borovčanina predsednika BSS, inače ne tako davno politički ražalovanog jer je mislio svojom glavom, i ruske mu kolege, verovatno su se zapitali svi koji su tu vest uopšte registrovali. Jer ona nema veze sa ranijim saopštenjem BSS da uskoro kreće besplatna „Olimpijska škola boksa“ u 72 grada Srbije, jer o tome se nije razgovaralo. A nije poznato ni da je neka bokserska medalja ukalkulisana u predsednikov „plan“ za Tokio 2020. Odgovor je naravno daleko van sportskog miljea, daleko čak i od onog protokolarnog.\n„Udarac u gong“ u ovom slučaju bio je još jedan prilog antologiji domaće „trosed diplomatije“, u kojoj sa i bez razloga uvek ima mesta za „predstavnike“ EU, SAD i Rusije. A tu nema „besplatnog ručka“, pa ni gratis „edukacije“.


Pojačane kontrole i kažnjavanje nesavesnih građana\nDo kraja oktobra, Komunalna policija i radnici inspekcije obilaziće pojačanim intenzitetom širi centar Novog Sada i kažnjavati građane koji nesavesno odlažu otpad u podzemne kontejnere.\nReč je o akciji koju je JKP „Čistoća“ pokrenula u saradnji sa ovim službama, kako bi se pojačala svest o neophodnosti održavanja javne higijene na primeren način, posebno imajući u vidu da će od 1. novembra biti pokrenut projekat primarne separacije otpada i njegovo razvrstavanje na komunalni i ambalažni.\nBudući da su se u pojedinim medijima pojavile informacije da će „građani biti kažnjavani ukoliko ne razdvajaju komunalni i ambalažni otpad“, ovom prilikom Vas obaveštavamo da to nije tačno. Građanima Novog Sada JKP „Čistoća“ pokušava na ovaj način samo da olakša postupak razdvajanja otpada i da im pruži punu podršku u ovom procesu na kom treba da radimo zajedno.\nKažnjavanje i kontrole se odnose na one građane i preduzeća koji odlažu otpad pored kontejnera, donose krupni otpad i građevinski šut pored kontejnerskih mesta i zatrpavaju podzemne kontejnere praveći tako male divlje deponije. Prema važećoj Odluci o održavanju čistoće u Novom Sadu, kazne za fizička lica iznose 8.000 dinara. Za pravna lica te kazne iznose od 50 hiljada do milion dinara.\nMandatne kazne i prijave će dobiti i oni građani koji iznose smeće iz kontejnera i nezakonito sakupljaju sekundarne sirovine, koje od trenutka ubacivanja u kontejnere postaju vlasništvo JKP „Čistoća“, odnosno Grada Novog Sada. Stajanje na put nelegalnom sakupljanju sekundarnih sirovina i uništavanju gradske imovine je, takođe, vrlo važan korak ka uspehu projekta primarne separacije u Novom Sadu.\nOvom prilikom apelujemo na građane da vode računa o odlaganju otpada i čine to na primeren način, kako bismo zajedno održavali naš grad čistim i urednim.


Sergej Trifunović glumi srpskog narko-bosa\nNaslovna · Film · Sergej Trifunović glumi srpskog narko-bosa\nPopularni glumci Sergej Trifunović i Miki Krstović igraju u filmu norveške produkcije “Kraftidioten” (“*ebeni idioti”). Njih dvojica glume srpske narko-mafijaše koji rade na tome da razviju biznis u južnoj Norveškoj.\nPrema rečima kasting direktora Danila Bećkovića, reditelj Hans Peter Molanda je promenio scenario kada je video kako Miki i Sergej glume.\nPrvobitno je zamišljeno da dođe do obračuna albanskih i norveških dilera, ali onda su promenili odluku. Albanski dileri su u novoj verziji postali srpski narko-mafijaši”, kaže Bećković za “Blic”.Glavna uloga u ovom filmu poverena ja Stelanu Skargardu, koji glumi vozača mašine za čišćenje snega i koji kada sazna da mu je sin umro od prekomerne doze droge, kreće da se osveti dilerima.Trifunović je već “domaći” u filmovima strane produkcije. “Savior” (“Spasilac”), “The Whistleblower” (“Doušnik”), “3 A.M.” su samo neki do njih, kao i Miodrag Krstović koji je igrao u “The Good Pope: Pope John XXIII” sa Bobom Hoskinsom i “Savior” (“Spasilac”)…\nBy Alan Ford, bosa, dileri, film, hans peter molanda, krstovic, miki, narko, norveski, sergej, trifunovic,


Vijesti - Budući trend - Cijeli lanac opskrbe prekograničnog razvoja e-trgovine\nPrema web stranici Generalne uprave carina, prekogranična e-trgovina brzo raste. U 2020. godini odobreno je 2,45 milijardi uvoznih i izvoznih lista putem prekogranične carinske platforme za e-trgovinu, sa godišnjim rastom od 63,3% u odnosu na godinu ranije. Podaci pokazuju da Kina (Hangzhou) Prekogranična pilot-zona e-trgovine (industrijska zona Xiasha), kao najveći prekogranični park e-trgovine u Kini i najkompletnija robna kategorija, ima na lageru 46 miliona komada od 11,11 2020., porast od 11%. Istovremeno, robe od 11,11 u parku ima više nego prethodnih godina, a izvori su uglavnom iz cijelog Japana, Južne Koreje, Njemačke i drugih zemalja i regija. Uz to, više od 70% domaćeg prekograničnog izvoza kanala e-trgovine prodaje se širom svijeta kroz regiju Biserne rijeke u Guangdongu, a prekogranična e-trgovina Guangdonga uglavnom je orijentirana na izvoz umjesto na uvoz .\nUz to, u prva tri kvartala 2020. Kina je prekogranične platforme za upravljanje e-trgovinom za uvoz i izvoz dosegla 187,39 milijardi RMB, što je postiglo brzi godišnji rast od 52,8% u odnosu na brojke iz istog vremenskog perioda u 2019. .\nKako je prekogranična e-trgovina sve više i više razvoj i način sazrijevanja, a pojavljuje se i uz određene povezane prateće industrije, kineskim prekograničnim preduzećima pruža više mogućnosti. Ne bi svi išli da registruju marke, kreiraju web stranice, otvaraju radnje ili postaju dobavljači, ali mogu učiniti pomoćnu uslugu dodatne opreme za ove prekogranične kompanije za e-trgovinu, od lanca opskrbe do brenda, sa platforme usluga za promociju, od plaćanja do logistike, od osiguranja do korisničke službe, svaki dio cijelog lanca može se izvesti u novi profesionalni poslovni model.


Italija: Da su izbori danas, Berluskoni bi pobedio\nItalija: Da su izbori danas, Berluskoni bi pobedio\nUkoliko bi se u Italiji sada organizovali opšti izbori, pobedila bi partija desnog centra Narod slobode Silvija Berluskonija, pokazuju rezultati objavljene ankete, uprkos tome što je bivši premijer osuđen za utaju poreza i umešan u niz skandala, navode svetski mediji, a prenose “Vijesti.me“.\nAnketa koju je sproveo institut „Swg“ za televiziju RAI pokazuje da bi Berluskonijevu partiju podržalo skoro 28 odsto birača, dok bi za Demokratsku partiju levog centra glasalo 24 odsto Italijana, a za pokret Pet zvezdica 20 odsto, javio je AFP.\nNa parlamentarnim izborima u februaru koji su doveli do dvomesečnog političkog zastoja, Berluskonijeva partija je osvojila drugo mesto, odmah iza Demokratske partije. Anketa je sprovedena u utorak i sredu, pre nego što je vlada pristala na zahtev Berluskonijeve partije da ukine nepopularni porez na imovinu.\nPartija Narod slobode i Demokratska partija, tradicionalni rivali na suprotnim stranama političkog spektra, trenutno čine nestabilnu vladajuću koaliciju koju predvodi premijer Enriko Leta. Berluskoni je ovog meseca iskoristio i poslednje pravo žalbe na presudu za utaju poreza i preti mu izbacivanje iz parlamenta prvi put u političkoj karijeri.


Vreme - Stanje u društvenim naukama (2): Pišu sami sebi o sebi\nVREME 1141, 15. novembar 2012. / VREME\nStanje u društvenim naukama (2):\nU "Vremenu" br. 1067 (od 16. juna 2011) pisali smo o stanju u društvenim naukama, osvrćući se na sistem bodovanja naučnih radova. Zaključili smo da je sistem načelno dobro zamišljen, ali neadekvatno ponderisan (premalo vas stimuliše da objavljujete na stranom jeziku, tj. van vaše lokalne akademske zajednice). U naredna dva teksta nastavljamo sa istraživanjem institucionalnih uzroka niske međunarodne konkurentnosti domaćih društvenih istraživanja. Najpre govorimo o domaćim akademskim časopisima u kojima se objavljuju društvena istraživanja, a u narednom broju će biti reči o načinu na koji univerzitet regrutuje podmladak za društvena istraživanja.\nDeo odgovornosti za održavanje niske međunarodne konkurentnosti pada i na domaće časopise iz oblasti društvenih nauka koji često imaju nedovoljno visoke standarde za objavljivanje radova. Kada bi časopisi imali više standarde prilikom recenzije tekstova, negativni efekti neadekvatnog sistema podsticaja bili bi delimično anulirani, jer bi redakcije časopisa same vršile selekciju kvaliteta. Znatan broj domaćih časopisa iz oblasti društvenih nauka prihvata za objavljivanje praktično sve tekstove koji im se ponude za štampanje. Alternativno, dešava se da redakcija ima apsolutnu diskreciju i bez obrazloženja prihvata ili odbija da objavljuje tekstove, što je takođe loše.\nRezultat takve politike domaćih redakcija može se lako uočiti na kvalitetu objavljenih tekstova. Znatan procenat radova objavljenih u domaćim časopisima deskriptivnog je karaktera, što znači da verovatno ne bi mogli da budu objavljeni ni u nekim od međunarodnih časopisa nižeg kvaliteta.\nDruga vrsta indikatora nedovoljnog kvaliteta domaćih časopisa jeste politika objavljivanja s obzirom na afilijaciju. U pojedinim časopisima je ponekad teško pronaći više od 30 odsto tekstova autora koji ne rade (ili nisu spoljni saradnici) u kući koja izdaje časopis (pod uslovom da je izdavačka kuća istovremeno obrazovna ili istraživačka institucija). Kada bi se, recimo, zabranilo da za časopis koji izdaje kuća X objavljuju zaposleni kuće X, neki časopisi ne bi mogli da sakupe dovoljno materijala za jedan broj u nekoliko godina.\nČinjenica da u većini časopisa iz oblasti društvenih nauka dominantno objavljuju autori koji su zaposleni u kući izdavača govori o tome da časopisi često ne služe da bi se u njima unapređivao kvalitet naučnih istraživanja, već prvenstveno kao sredstvo pomoću koga se stiču poeni za napredovanje u naučnoj karijeri. Pošto je svakom institutu/fakultetu stalo da njegovi zaposleni što pre pređu u više zvanje (time ustanova dobija na značaju i ima bolji status kod Ministarstva, što znači da dobija više para), deo časopisa se s vremenom transformisao u "evidencionu" svesku u kojoj se potvrđuje da su autori redovno objavljivali tekstove. Pošto je "ulaznica" za objavljivanje praktično besplatna (za zaposlene ili prijatelje kuće), domaći društvenjaci s razlogom ne vide potrebu da objavljuju u međunarodnim akademskim časopisima u kojima se najviše ceni kvalitet.\nŠta je razlog ovako niskih kriterijuma na osnovu kojih neki časopisi iz oblasti društvenih nauka prihvataju da objavljuju tekstove? Mi ga vidimo u sistemu podsticaja koji ne sadrži jednu od najvažnijih komponenti koje obezbeđuju kvalitet – "slepu recenziju". ("Slepa recenzija" je anonimna evaluacija najmanje jednog člana stručnjaka za oblast iz koje je tekst pisan koji ocenjuje da li tekst zaslužuje da se objavi, doradi ili odbije.) Naime, bodovanje časopisa (određivanje koji će časopis dobiti koliko poena) obavlja Matični odbor za društvene i humanističke nauke Ministarstva nauke i obrazovanja. Odbor nema nikakav pisani dokument na osnovu koga to radi, iako je poznato da postoje neki neformalni kriterijumi kojih se članovi Odbora pridržavaju kada glasaju o bodovima koje dodeljuju časopisima. U te kriterijume spadaju: redovnost izlaženja, broj izdatih svezaka godišnje, uticaj časopisa (koji se meri, između ostalog, brojem citata), sastav redakcije (ima li članova redakcije van Srbije), otvorenost časopisa (da li u njemu objavljuju samo zaposleni iz izdavačke kuće ili i van nje), i bitnost nauke iz koje časopis dolazi (pritom je nejasno kako Odbor meri bitnost nauke).\nSve su ovo važni kriterijumi za dodeljivanje pondera koji određuje značaj jednog akademskog časopisa, ali bismo, možda, do boljih rezultata došli ukoliko bi ovi kriterijumi imali fiksne i javne pondere, što bi sprečilo njihovu neujednačenu primenu (jedne godine većina u komisiji može da smatra da je važniji kriterijum A, druge godine kriterijum B itd.).\nNajvažnije od svega je, međutim, da među kriterijumima nema "slepe recenzije". Slepa recenzija je od velike važnosti za nivo istraživanja, tj. kvalitet istraživanja koja se u njemu objavljuju, jer se kroz takvu recenziju postiže kontrola kvaliteta. Naučni časopisi zapravo treba da smanjuju asimetriju informacija – omogućujući ministarstvu i komisijama koji donose odluku o unapređenju u više zvanje preciznu informaciju o kvalitetu kandidata – a ne da je uvećavaju time što daju carte blance za izbor u više zvanje svakom ko je zaposlen u kući koja objavljuje časopis.\nDa bi sve ovo bilo moguće, neophodno je da se u Odboru nalaze i članovi koji su i sami priznati stručnjaci na svetskom nivou, što znači da imaju objavljene radove u uglednim međunarodnim časopisima i-ili monografije u prestižnim svetskim izdavačim kućama, kao i da redovno učestvuju na eminentnim međunarodnim naučnim skupovima. Takvi pojedinci bi onda doprineli tome da matični odbor kvalifikovano proceni koji časopis zaslužuje veći, a koji manji ponder.\nTekst je deo šireg istraživanja pod nazivom "Policy Dialogue in the Field of Social Sciences in Serbia" kojim je rukovodila lokalna koordinaciona jedinica Regionalnog programa za unapređenje istraživanja.


PODGORICA: Privdenen funkcioner URA! “Kurira mafije Miga Stijepovića nijesu smjeli da pozovu na razgovor mjesec dana” – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Hronika / PODGORICA: Privdenen funkcioner URA! “Kurira mafije Miga Stijepovića nijesu smjeli da pozovu na razgovor mjesec dana”\nPODGORICA: Privdenen funkcioner URA! “Kurira mafije Miga Stijepovića nijesu smjeli da pozovu na razgovor mjesec dana”\nGrađanski pokret URA saopštio je večeras da je policija privela njihovog funkcionera Miletu Radovanića.\nURA je ranije danas napravila performans ispred redakcije Dnevnih novina\nAktivisti URE su takođe izlijepili zgradu RTCG-a i više lokacija u gradu naljepnicama koje kako su rekli simbolično oslikavaju trenutnu programsku politiku Javnog servisa.\nVlada Crne Gore je poručila da osuđuje kako su kazali pritiske i prijetnje pojedinih opozicionih političkih partija prema RTCG i Dnevnim novinama.\n“Vlada je odlučna da obezbijedi slobodu govora, medija i izvještavanja kao temeljne vrijednosti demokratskog društva. Očekujemo od nadležnih organa gonjenja da preduzmu mjere na otkrivanju i procesuiranju počinilaca i da o rezultatima informišu javnost”, navedno je na zvaničnom Tviter profilu Vlade Crne Gore.\n“Privođenje našeg funkcionera, generalnog sekretara Milete Radovanića, i u najavi privođenje ostalih naših funkcionera i aktivista, istinskih boraca za evropsko društvo koji su se, zamislite, drznuli da održe performans u zemlji koja je kandidat za EU, najoštrije osuđujemo posebno u svjetlu svih aktuelnih dešavanja u Crnoj Gori”, saopštili su večeras iz GP URA.\n“Kurira mafije Miga Stijepovića nijesu smjeli da pozovu na razgovor mjesec dana, šefa kriminalne i korupcionaške organizacije neće smjeti nikada, ali smiju ljude koji održe performans i dignu glas protiv sramnih pojava u društvu koju ovu zemlju drže miljama daleko od EU i civilizacije. Voljeli bi i da su Uprava policije i tužilaštvo na isti način ažurni kada su u pitanju neriješena ubistva novinara, pravi napadi na medije, prebijanje poslenika javnih riječi… Umjesto toga za njih je prioritet rješavanje performansa koji kvalifikuju kao napde i upade u medije”, kažu u URI.\nIstiču i da je cijela situacija smiješna ali i tužna jer na najbolji način oslikava zarobljenu zemlju od strane najveće kriminalne i korupcionaške organizacije (DPS) u istoriji države.\n“Napadajte na slobodnu riječ, napadajte na kritiku ali nas nikada nećete dotuć ni ućutati. Sudiće vam slobodna Crna Gora i to vrlo brzo”, rekli su iz GP URA.\nUprava policije: Policija postupa po prijavi Dnevnih novina, obaviješten tužilac\nIz Uprave policije večeras je saopšteno da policija postupa po prijavi Dnevnih novina te da je o događaju obaviješten tužilac.\n“Zaposleni u redakciji Dnevnih novina prijavili danas Centru bezbjednosti Podgorica da je više lica ispred njihovih prostorija razbacalo više primjeraka Dnevnih novina, te da su ta lica preko tih novina, kao i na vratima i na prozoru prostorija koje koristi ovaj medij, razvukli i okačili rolne toalet papira” navodi se u saopštenju Uprave policije.\nU saopštenju se dodaje da je prijavi navedeno da su zaposleni u redakciji Dnevnih novina potom na Faceebook stranici URA-e vidjeli snimak koji je sačinjen prilikom izvršenja opisanog događaja.\n“Policijski službenici izašli su na lice mjesta. Nakon zaprimljene prijave službenici CB Podgorica su o događaju obavijestili državnog tužioca u Osnovnom državnom tužilaštvu u Podgorici. U toku je identifikacija tih lica i izviđajni postupak”, kazali su iz Uprave policije.\nDnevne novine: Aktivisti parlamentarne partije izveli svoj prizemni performans\nRedakcija Dnevnih novina se požalila da su bili ne meti napada aktivista GP URA.\nVlada nije reagovala prošle godine kada su sporno smijenjeni članovi Savjeta RTCG i kada su sporno izabrani novi članovi, što je dovelo do smjene tadašnje direktorice RTCG Andrijane Kadije i uredničkog tima TVCG.


U susret 24. JPF – ZoomUe\nby Zoran Đurović · Published 3 новембра, 2019 · Updated 3 новембра, 2019\nUŽICE – Izložba „Najlepša Rusija“, koja će sutra biti otvorena u Istorijskom Arhivu u Užicu, jedan je od pratećih sadržaja 24. Jugoslovenskog pozorišnog festivala koji počinje u utorak.\nReč je o radovima koji su pristigli na Sveruski foto konkurs koji od 2015. godine organizuje Rusko geografsko društvo. Konkurs „Najlepša zemlja“ posvećen je očuvanje izvorne lepote Rusije i negovanju brižnog odnosa prema životnoj sredini.\nJedini kriterijum Konkursa je da su fotografije napravljene u Rusiji pa je tako 2017. godine 11000 domaćih i stranih fotografa napravilo 52000 fotografija. Radove učesnika ocenjuje žiri na čijem je čelu predsednik Ruskog geografskog društva i aktuelni ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu.\nIzložba radova finalista i pobednika Konkursa putuje svetom pa su je do sada videli brojni ljubitelji fotografije i van granica Rusije.\nU Užicu izložba će biti otvorena sutra u Istorijskom arhivu u 18.00 sati.\nTags: JPFprateći program\nOdlično proleće Zlatiboru ipak nedovoljno za Srpsku ligu\nNext story Domaćin pao u 99. minutu: Inđija – Javor 2:3 (VIDEO)\nPrevious story Pazarci poklekli pred liderom (VIDEO)


Ponovo odgođena sjednica Parlamenta FBiH, zakoni o doprinosima i porezu na dohodak na čekanju - Klix.ba\nNeslaganja u većini Ponovo odgođena sjednica Parlamenta FBiH, zakoni o doprinosima i porezu na dohodak na čekanju\nNeslaganja u većini\nPonovo odgođena sjednica Parlamenta FBiH, zakoni o doprinosima i porezu na dohodak na čekanju\n29.10.2019. u 12:01\nNakon jednosatne pauze koju je zatražio Klub zastupnika iz reda SDA federalni parlamentarci ponovo su sjeli u zastupničke klupe. Predsjedavajući Zastupničkog doma Parlamenta FBiH Mirsad Zaimović informisao je zastupnike da je u međuvremenu održana sjednica Kolegija Zastupničkog doma Parlamenta FBiH na kojoj je donesen zaključak, uz većinu glasova, da se odgodi 6. redovna sjednica te da se danas održi samo 7. redovna sjednica.\nKako je objasnio, znatan broj amandmana odnosi se na zakone koji su predloženi za 6. redovnu sjednicu, a i neki od klubova tražili su dodatne konsultacije u vezi s tačkama dnevnog reda.\n"Ovo sve djeluje pomalo neozbiljno. Druga stvar, podsjećam da smo 10. aprila 2019. godine usvojili zaključak da se Zakoni o porezu na dohodak i Zakon o doprinosima neće razmatrati sve dok u tom paketu ne bude zakon o minimalnoj plaći", rekao je Mašić.


Orban na masovnom skupu u Budimpešti optužio SAD i EU da hoće da ga sruše - 23.10.2021, Sputnik Srbija\n„Vašington i milijarder Džordž Soroš, koristeći svoj novac, medije i mreže, pokušavaju da pridobiju mađarsku levičarsku opoziciju, rekao je mađarski premijer... 23.10.2021, Sputnik Srbija\nViktor Orban, koga sledeće godine očekuje tesna izborna trka, optužio je Brisel i Vašington za pokušaje mešanja u mađarsku politiku i pozvao svoje pristalice da brane dostignuća njegove nacionalističke vlade tokom decenije na vlasti.Rojters navodi da su se u mađarskoj prestonici okupile desetine hiljada ljudi, obeležavajući protivsovjetski ustanak iz 1956. i da bi podržali nacionalističkog premijera Viktora Orbana, koji će se iduće godine na izborima boriti protiv ujedinjene opozicije.Prvi put od dolaska na vlast 2010, Orban se suočava s ujedinjenim opozicionim frontom – od socijalista i liberala, do nekadašnje krajnje desnice, a danas stranke desnog centra Jobik.Opoziciju će na izborima 2022. predvoditi konzervativac Peter Marki-Zaj, gradonačelnik Vašaršelja i otac sedmoro dece, koji će, po oceni britanske agencije, biti težak izazov za Orbana.Marki-Zaj će se, po prvi put kao opozicioni kandidat premijera, obratiti pristalicama na političkom skupu večeras u mađarskoj prestonici.\nsvet, politika, mađarska, viktor orban, svet – politika\n21:28 23.10.2021 (Osveženo: 21:34 23.10.2021)\n„Vašington i milijarder Džordž Soroš, koristeći svoj novac, medije i mreže, pokušavaju da pridobiju mađarsku levičarsku opoziciju, rekao je mađarski premijer Viktor Orban ispred nekoliko desetina hiljada pristalica u centru Budimpešte.\nViktor Orban, koga sledeće godine očekuje tesna izborna trka, optužio je Brisel i Vašington za pokušaje mešanja u mađarsku politiku i pozvao svoje pristalice da brane dostignuća njegove nacionalističke vlade tokom decenije na vlasti.\n„Ali nije važno šta oni u Briselu, Vašingtonu i medijima koji su dirigovani iz inostranstva žele. Mađari će sami odlučivati o svojoj sudbini“, rekao je Orban.\nRojters navodi da su se u mađarskoj prestonici okupile desetine hiljada ljudi, obeležavajući protivsovjetski ustanak iz 1956. i da bi podržali nacionalističkog premijera Viktora Orbana, koji će se iduće godine na izborima boriti protiv ujedinjene opozicije.\nOpoziciju će na izborima 2022. predvoditi konzervativac Peter Marki-Zaj, gradonačelnik Vašaršelja i otac sedmoro dece, koji će, po oceni britanske agencije, biti težak izazov za Orbana.\nMarki-Zaj će se, po prvi put kao opozicioni kandidat premijera, obratiti pristalicama na političkom skupu večeras u mađarskoj prestonici.


Regioni - datum: 2018-10-04 ČLANOVI ROŽAJSKOG UDRUŽENJA PARAPLEGIČARA U STUDIJSKOJ POSJETI BIH\nROŽAJE – Članovi rožajskog Udruženja paraplegičara, sa predsjednikom Jasminom Nokićem na čelu, vratili su se iz trodnevne studijske posjete Bosni i Hercegovini, odakle su donijeli nova saznanja o načinu zapošljavanja osoba sa invaliditetom. Nokić je kazao da su posjetili sarajevsku firmu „TMP” koja se bavi upošljavanjem osoba sa posebnim potrebama i da su tamo stekli nova iskustva koja će pokušati da primijene u svojoj sredini.\n– Firma „TMP” upošljava više od 30 radnika sa invaliditetom. Oduševljeni smo time što oni imaju svoju štampariju, a bave se proizvodnjom salveta i bižuterije. Ta firma takođe ima svoje fizioterapeute koji odrađuju tretmane s više od tri stotine pacijenata. Ovo iskustvo nam je otvorilo nove vidike i ideje za podsticaj upošljavanja osoba sa invaliditetom u našoj sredini. Smatramo da to ima ogromni značaj za firme i preduzeća koji zapošljavaju osobe sa invaliditetom – kazao je Nokić.\nStudijska posjeta u Sarajevu i drugim gradovima BiH organizovana je kroz projekat „Zajedno uspješniji”, koji sprovode projektantska kuća „Akos” i Udruženje paraplegičara uz finansijsku podršku Zavoda za zapošljavanje Crne Gore. Nokić ističe da je kroz ovo partnerstvo upošljeno sedam osoba sa invaliditetom.\n– Ta zapošljavanja su nam dala veliku nadu i podstrek da se i dalje borimo kako bi za što više osoba sa invaliditetom riješili životno pitanje. Tokom boravka u BiH obišli smo Mostar i Trebinje i tamošnja udruženja koja se bave osobama sa invaliditetom, odakle smo se vratili s novim iskustvima – kazao je Nokić.\nNokić najavljuje da će u narednom periodu biti organizovani okrugli stolovi na kojima će se sprovesti radionica o edukaciji poslodavaca.\n– Kroz okrugle stolove planiramo da objasnimo poslodavcima koliki je značaj upošljavanja osoba sa invaliditetom i ostvarivanja njihovih prava. Planiramo da izradimo priručnik o načinu zapošljavanja OSI i podijelimo ga svim firmama na teritoriji naše opštine. Na ovaj način ćemo poslodavcima ukazati na sve benefite koje mogu da imaju u slučaju angažovanja invalidnih osoba. Takođe, planiramo otvaranje internet stranice na kojoj ćemo prezentovati sve probleme i potrebe osoba sa invaliditetom – ističe Nokić.


Fudbaleri Bolonje koje sa klupe predvodi naš Siniša Mihajlović, ostvarili su veoma bitnu pobedu u pretposlednjem meču 36. kola Serije A nad Parmom od 4:1.\nTime su došli do trećeg trijumfa u poslednjih pet utakmica što je značajno osiguralo mesto na sredini tabele koji garantuje opstanak u eliti.\nGolove za domaće postizali su Orsolini, Sepe i Sijeralta (autogol), te Lijanko... A sve u drugom poluvremenu, od 52. do 84. minuta.\nParma je neuspehom pogoršala situaciju, sada se nalazi na 15. mestu sa tri boda više od Empolija koji je u zoni ispadanja.\nPoslednje runde doneće nam dosta uzbuđenja, a ostalo ih je dve. Poslednju utakmicu ovog, 36. kola, igraju Inter i Kjevo na "Meaci" od 21.00.\n(Orsolini 52, Sepe 59 ag, Lijanko 72, Sjeralta 84 ag)


Sud odlučio: Saslušanje o izručenju Asanža odloženo do februara 2020. (video) - Sputnjik Srbija\nSud odlučio: Saslušanje o izručenju Asanža odloženo do februara 2020. (video)\n12:31 14.06.2019 (osveženo 14:47 14.06.2019) Preuzmite kraći link\nPuno saslušanje na kojem će biti odlučeno da li će osnivač „Vikiliksa“ Džulijan Asanž biti izručen SAD, biće održano u februaru sledeće godine, odlučio je danas Vestminsterski prekršajni sud u Londonu.\nAmeričke vlasti su optužile Asanža (47) za navodni pokušaj razbijanja vladine šifre i kršenje zakona o špijunaži, prenosi Rojters.\nUkoliko bude osuđen, Asanž bi mogao u zatvoru da provede decenije.\nAsanž, koji se pred sudom pojavio putem video-linka iz londonskog zatvora, rekao je da je važno da ljudi ne budu prevareni da pomisle da je „Vikiliks“ bilo šta osim izdavača.\n„Ništa nisam hakovao“, istakao je on, pošto je advokat koji predstavlja SAD Ben Brendon ponovio optužbe, uključujući onu o razbijanju šifre Ministarstva odbrane.\nBrendon je rekao da su Asanžovi postupci bili opasni i da je objavljivanjem neredigovanog materijala doveo u opasnost mnoge obaveštajne izvore, uključujući novinare, branitelje ljudskih prava i političke aktiviste.\nOn se požalio da njegov klijent nema pristup kompjuteru, kako bi mogao da prati suđenje i naglasio da Asanž, koji je bio previše bolestan da bi prisustvovao prošlom saslušanju u maju, sada prima medicinsku pomoć.\nAsanž je postao poznat 2010. godine, kada je „Vikiliks“ objavio stotine hiljada tajnih diplomatskih dokumenata, što je razbesnelo američku administraciju.\nAsanž je proveo skoro sedam godina u ambasadi Ekvadora u Londonu, gde je pobegao 2012. godine kako bi izbegao izručenje Švedskoj, koja ga je tražila zbog optužbi za silovanje.\nIzveden je iz ambasade 11. aprila, pošto mu je Ekvador uskratio azil i uhapšen je. U Londonu sada služi kaznu u trajanju od 50 nedelja zbog kršenja uslova kaucije.\nVelika Britanija, izručenje, Džulijan Asanž


Ostale vesti, 28.03.2017, 00:00 AM\nOstale su dve nedelje do datuma koji će označiti zvaničan kraj za Windows Vistu, operativni sistem koji je Microsoft objavio pre više od 10 godina, januara 2007.\nMicrosoft je već ukinuo podršku za Windows Vistu 10. aprila 2012. ali je i posle tog datuma kompanija obezbeđivala produženu podršku za korisnike koju su odlučili da je plate.\nZa dve nedelje, 11. aprila, Microsoft će u potpunosti ukinuti podršku za Vistu. Korisnici će i dalje moći da koriste Vistu, ali ona neće biti bezbedan operativni sistem, pa se kao i u slučaju Windows XP korisnicima preporučuje da koriste antivirusni softver.\n"Ako nastavite da koristite Windows Vistu posle okončanja podrške, vaš računar će i dalje raditi ali bi mogao postati osetljiviji na bezbednosne rizike i viruse", saopštio je Microsoft. "Internet Explorer 9 više nije podržan, pa ako je vaša Windows Vista povezana sa internetom i ako koristite Internet Explorer 9 za surfovanje internetom, možda ćete izlagati računar dodatnim pretnjama."\n"Takođe, kako proizvođači softvera i hardvera budu nastavili optimizaciju za novije verzije operativnog sistema, očekujte da ćete se susretati sa sve više programa i uređaja koji ne rade sa Windows Vistom", rekli su iz kompanije.\nMicrosoft je pozvao korisnike da pređu na novije verzije Windowsa, pre svega na Windows 10, kojim se kompanija mnogo puta hvalila ističući da je najsigurniji sistem koji je do sada objavila.\nWindows 10 se više ne nudi korisnicima kao besplatna nadogradnja, tako da korisnici moraju platiti ako žele najnoviji Microsoftov operativni sistem.\nVista sada ima 1,12% tržišnog udela među svim Windows instalacijama. Čak i Windows XP, kojeg je Vista trebalo da zameni ima veći udeo u bazi korisnika Windowsa (5,53%). Vista nikada nije bila omiljena među korisnicima ali ni među profesionalcima od kojih su mnogi smatrali da Vista predstavlja Microsoftov pokušaj brze zarade, pre objavljivanja Windows 7, koji je izgledao kao doterana verzija Viste od koje su korisnici želeli da pobegnu.\nVećina sadašnjih korisnika Viste su poslovni korisnici koji bi trebalo da razmišljaju o tome da što pre pređu na noviju verziju Windowsa, ili na drugi operativni sistem jer je rizik koji predstavlja korišćenje napuštenog operativnog sistema daleko veći od vremena i novca koji treba uložiti da prelazak na bezbedniji OS.


U pripremi izrada novog Nacionalnog geoportala – Personal magazin\nZapočeta realizacija projekta “Usklađivanje sa EU zakonodavstvom u oblasti Infrastrukture geoprostornih podataka kroz definisanje Tehničke specifikacije za izradu novog Nacionalnog geoportala u skladu sa INSPIRE zahtevima”. U prostorijama Republičkog geodetskog…\nZapočeta realizacija projekta “Usklađivanje sa EU zakonodavstvom u oblasti Infrastrukture geoprostornih podataka kroz definisanje Tehničke specifikacije za izradu novog Nacionalnog geoportala u skladu sa INSPIRE zahtevima”.\nU prostorijama Republičkog geodetskog zavoda je 23. i 24. septembra 2014. godine održana uvodna poseta konsultanata iz firme IGN France International, koji su, nakon evaluacije ponuda, izabrani da realizuju ovaj projekat. Cilj uvodne posete je bio sagledavanje i analiza funkcionalnosti i performansi inicijalnog geoportala i postojeće tehničke infrastrukture, kao i definisanje ciljeva i detaljnog plana rada.\nU toku realizacije projekta planirano je održavanje okruglog stola uz učešće svih interesnih grupa na kome bi konsultanti prezentovali nacrt tehničke specifikacije. Posle razmatranje sugestija i primedbi na nacrt tehničke specifikacije, konsultanti su u obavezi da do 15. decembra 2014. godine dostave finalnu verziju Tehničke specifikacije za izradu novog Nacionalnog geoportala u skladu sa INSPIRE zahtevima.\nTehnička specifikacija predstavlja neophodnu dokumentaciju za sprovođenje tenderske dokumentacije i izbor izvođača koji će izraditi softversku aplikaciju za novi Nacionalni geoportal. Planirano je da se izrada Nacionalnog geoportala finansira iz kreditnih sredstava Svetske banke\nU pripremi izrada novog Nacionalnog geoportala was last modified: September 29th, 2014 by Redakcija


ŠAMAC: Nagrade za najbolje literarne i likovne narode – Glas Regije\nŠAMAC: Nagrade za najbolje literarne i likovne narode\nŠAMAC – Nagrade za literarne radove o temi “Vidovdan u istoriji i u srcu” osvojili su učenici Srednje škole “Nikola Tesla” Milica Miškić i Dušan Živković na izložbi koju je organizovalo Kolo srpskih sestara “Kosovka djevojka” u Šamcu.\nPredsjednik Kola srpskih sestara “Kosovka djevojka” Ana Simeunović rekla je da su novčane nagrade za likovne radove o temi “Kosovo” osvojili učenici šestog razreda Osnovne škole “Šamac” Ranko Mitrović i Srednje škole “Nikola Tesla” Nemanja Popović.\n– Cilj nagradnog i literarnog konkursa je da se probudi kod mladih interesovanje za našu prošlost i tradiciju da bismo sačuvali ono što su nam preci ostavili – rekla je Simeunovićeva i dodala da je bilo prijavljeno mnogo likovnih radova, te da je publika izabrala najbolje.\nNakon izložbe, u Kino dvorani održana je Vidovdanska akademija na kojoj je besjedio šamački sveštenik Jovo Lakić, a publici su se predstavili kvartet iz Osnovne škole “Šamac” sa poezijom, etno muzikom i crkvenim pjesmama.\n– Težimo ka tome da ove svečanosti prerastu u tradiciju – rekla je Simeunovićeva.\n« DOBOJ: Izložba polaznika Škole crtanja “Pikaso”\nDOBOJ: Privedeno 19 pijanih vozača »\n16. Februara 2019., 11:06


Takmičari su koristile lokalane organske proizvode, što će ih svakako izdvojiti od preostalih 435 timova u pravljenu „srpskog ajvara“ širom naše zemlje.\nOve godine, na završnoj manifestaciji Alibunar će predstavljati najbolje među najboljim, ekipa „Ljuba i očajne domaćice“, koje su osvojile najviše glasova stručnog žirija. Domaćica Ljuba je ponela titulu Kraljice ajvara Alibunara, a nagradu joj je dodelio predsednik opštine Alibunar Predrag Belić. Drugoplasirane su bile domaćice iz ekipe „Mala tajna“, a treće mesto je zauzela „Unija žena SNS“.\nPRIJAVLjENE EKIPE:1. Mala tajna 2. Ljuba i očajne domaćice 3. Unija žena SNS 4. Vredne ruke Banata 5. Udruženje žena "Unikat" 6. PU "Poletarac" 7. Kelja i drugari 8. Frajle Nikolinci 9. Zoranove domaćice 10. Dambo 11. Crveni kristal 12. Zverke 13. Ilandžanke 14. Deda i unuci


Rad subotom opštinskih službi u Prijepolju pun pogodak - PPmedia\nRad subotom opštinskih službi u Prijepolju pun pogodak\nPosted on\t2 априла, 2022 8:41 am by adminpp033\nPrijepolje – Opština Prijepolje kroz sprovođenje projekta „Dobrog upravljanja“, vrši reforme u više oblasti funkcionisanja lokalne samouprave, a od 1.marta je radi efikasnijeg iskorišćenja resursa i obezbeđenja veće dostupnosti usluga građanima opštine Prijepolje, otpočela rad subotom u pojedinim službama. Subotom od 7 do 15 časova rade dežurni u matičnoj službi, lokalnoj poreskoj administraciji i odeljenju za inspekciju.\nGrađani koji nisu želeli da govore pred kamerama ističu da je rad opštinskih službi subotom pun pogodak-odnos između građana i službenika je opušteniji, oslobođen tenzije čekanja u redovima ili žurbe da se stigne nazad na posao i obaveze kao što je to slučaj radnim danima. Dalmir Kozica, rukovodilac lokalne poreske administracije,predstavio je višestruke benefite mere Dobrog upravljanja.\n– Nakon mesec dana primene mere rada subotom, posećenost raste iz vikenda u vikend, i sve je više građana koji saznaju za ovu pogodnost i javljaju se da obave svoje različite vrste potreba i obaveza. Još uvek to nije očekivani broj, pa mi i ovim putem apelujemo još jednom da građani ovu novu olakšicu koriste kako bi na miru bez gužvi, bez izlazaka sa posla obavili sa našim službenicima subotom – kaže Kozica.\nUvođenje radne subote omogućava i efikasnije korišćenje inače ograničenih resursa pomenutih službi kako u broju zaposlenih tako i u opremi, objašnjava Kozica.\nVeć mesec dana dežurne službe OU Prijepolje su na raspolaganju građanima subotom. Mnogi još uvek nisu dovoljno informisani o ovoj opciji, tako da iz OU pozivaju Prijepoljce da iskoriste ovu mogućnost koja je i uvedena s ciljem da im se približi i olakša interakcija sa službenicima, bez potrebe za kompromisima u organizaciji ličnih obaveza.\nPored olakšanja za zaposlene, rad dežurnih službi subotom značajan je i za građane Prijepolja iz ruralnog dela opštine kao i i udaljenijih prigradskih naselja.\n– Ako znamo da je Prijepolje druga po veličini teritorije opština u Zlatiborskokm okrugu i da su sela razruđena, i da od nekih do administrativnog centra ima i više od 30 kilometara, onda ova naša inicijativa dobija puni smisao i značajno olakšava obaveze ovih naših sugrađana sa JLS – poručio je Kozica.\nОзнаке: OU Prijepolje, vesti prijepolje


RUSKI VOZOVI PUŠTENI U SAOBRAĆAJ: Otkrivamo koliko su plaćeni i koje su cene karata (FOTO) - Zrenjaninski\nRUSKI VOZOVI PUŠTENI U SAOBRAĆAJ: Otkrivamo koliko su plaćeni i koje su cene karata (FOTO)\nZRENJANIN – Dve nove ruske dizel motorne garniture, koje su juče stigle na Glavnu železničku stanicu u Zrenjaninu, o čemu je portal “Zrenjaninski” prvi izvestio javnost, od danas su, nešto posle 14 časova, puštene u redovan saobraćaj.\nOvom događaju, osim brojnih putnika, prisustvovali su i gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić, njegov pomoćnik Duško Radišić, načelnik Srednjobanatskog upranog okruga Dušan Šijan, kao i radnici “Železnica Srbije”.\n– Ne mogu da sakrijem oduševljenje zbog toga što smo uspeli da zamenimo stare šinobuse novim dizel motornim garniturama. Ovo je prvi veliki korak u obnovi železničkog saobraćaja u srednjem Banatu – rekao je Janjić, napominjući da je vrednost dve garniture 7,4 miliona dolara.\nJanjić je dodao da će do kraja godine biti nabavljene još tri ovakve garniture, a da je sledeći korak revitalizacija banatskih pruga.\n– Ovo su brze mašine i moramo da ih prilagodimo prugama – dodao je Janjić.\nDušan Šijan je dodao da će ruske garniture biti u funkciji prevoza putnika u celom Srednjobanatskom okrugu, najavljujući da će u narednih mesec dana stići još jedna, a do kraja godine još dve preostale. Šijan je, takođe, apelovao na sugrađane da čuvaju ove vozove i da ih održavaju.\nŠef Organizacione jedinice za STP Zrenjanin u “Srbija vozu” Olga Stanković rekla je za portal “Zrenjaninski” da će dve dizel motorne garniture saobraćati po postojećem redu vožnje. Ona je istakla da će ova prevozna sredstva bitno povećati kvalitet usluga i redovitost saobraćaja.\n– U saradnji sa gradom Zrenjaninom pravićemo red vožnje za radnike i učenike – naglasila je Stanković i dodala da svaka od garnitura ima po 120 sedišta, a da u svaku može da stane i 200 putnika.\nCene karata u železničkom saobraćaju do Melenaca su 64 dinara, do Novog Bečeja 128, Orlovata 96, Sečnja 128, a do Beograda 320 dinara.\nNove garniture zasad će ići brzinom kojom su išla i dosadašnja prevozna sredstva.\nTagovi"Železnice Srbije" Čedomir Janjić Dušan Šijan Duško Radišić Rusija saobraćaj voz\n12/02/2016 у 16:40\nVozovi predvidjeni za brzine preko 100 km,a obde ne mogu brze od 30ko.Sta smo dobili,malo na komforu putnika,a sve ostalo isto,dok se ne pocnu kvariti zbog sporosti.Tako je bilo sa svim uvezenim vozovima,bar do sada,kao da formulu 1 vozimo sa 30 km na sat.\n13/02/2016 у 01:13\nTrebalo bi što pre uložiti u obnovu saobraćajnica tom vrstom prevoza kao i ostalo što se povezuje sa navedenim. Ukratko: Šine su katastrofa krive i neuklopljene lepo na spojevima, pragovi su loši takodje i trebalo bi uložiti i postaviti betonske armirane, rampe na pružnim prelazima ne rade, par puta mi se lično desilo da mi šinobus prodje ispred nosa a rampa dignuta, mnogi pružni putevi gde se presecaju sa magistralnim putevima nemaju rampu uopšte, ljudi u kom smo veku. Inače zaista je lepo čuti i videti da su stigli novi vozovi ali koristiti ih u lošim uslovima je izuzetno loše. Lično mislim da bi sledeći korak trebao biti sanacija osnovnog, šinobusi i vozovi će svakako ići.\nZoran Beštanski каже:\n13/02/2016 у 11:23\nTako tipično za SNS ok je nabaviti ,,nove,, prevoze ali prethodno se valjda sredi pruga da bi oni imali po cemu da ideu ta pruga je postavljena i poslednji put remontovana za vreme K.u.K. gledam i čitam i ne mogu da verujem pa da li Janjić vise uopste prati sta bulazni? te formula 1 te aerodrom dobro za aerodrom mu je glavu napunio budući povratnik u kaznene institucije zrenjaninski mesija,dokle vise mislite da ce te vase bajke prolaziti,ne mislim da je DS ili bilo ko od bivsih varvara bio bolji ali iskreno mnogo manje su bulaznili od ovog u istoriji grada gradonacelnika sa najnizom strucnom spremom!\n13/02/2016 у 17:19\nsamo ima jedan peoblem i to veliki 1992 godine sine za brzu prudu odnete za beograd da li ce to da vrate ili kupiti nove od subotice do kumana pa nek se vucic posle hvali sa svojim dostignucima jer ce ovi vozovi brzo propasti!!!!!!!!!!!!\nNASTAVLjA SE AGONIJA BRODOGRADILIŠTA\nJAVNO NADMETANjE ZA POSLOVNE PROSTORIJE


AIDS, malarija i tuberkuloza tri najsmrtonosnije zaraze\nOsamdeset odsto žrtava su žitelji siromašnih zemalja, onih koje imaju najmanje uslova da se izbore sa opakim bolestima. Tokom protekle godine, institucije širom sveta prikupile su oko 10 milijardi dolara za boru protiv pomenutih zaraza, ali eksperti upozoravaju da najveći donatori nisu dali onoliko koliko su obećali i da bi to moglo da dovede do velikog jaza između potrebnih i dostupnih fondova.\nSju Perez, prati globalne zdravstvene trendove za nevladinu organizaciju RESULTS , koja promoviše borbu protiv siromaštva. Po njenim rečima, borba protiv AIDS-a, malarije i tuberkuloze u 2006. nije dala očekivan rezultat. Prikupljeno je tek pola sredstava koja su donatori za tu namenu obećali. Ako se taj trend nastavi, kaže Perezova, jaz između potrebnih i dostupnih fondova će se povećavati.\n"Za borbu protiv AIDS-a projektovano je 18 milijardi dolara za 2007. Za 2008. godinu predviđeno je da se prikupe 22 milijarde, a trenutno se na borbu protiv AIDS-a troši oko 8.3 milijarde dolara”\nSlična je situacija i sa prevencijom tuberkuloze, za koju bi, tokom naredne decenije, mogla da fali čak 31 milijarda dolara. Za malariju bi, ako se sadašnji trendovi nastave, tokom narednih deset godina u proseku falilo oko 3 milijarde dolara godišnje.\nIndustrijski najrazvijenije države okupljene u Grupi 8, uz multilateralne institucije poput Svetske banke i “Globalnog fonda za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malarije” su najveći donatori, a više od desetine ukupnih sredstava daju privatne fondacije, poput Fondacije Bila i Melinde Gejts. Ta fondacije je ove godine, od jednog od najbogatijih ljudi na planeti, investitora Vorena Bafeta, dobila 30 milijardi dolara. Bafet smatra da svoje bogatstvo daje ljudima koji će ga upotrebiti bolje nego što bi on to učinio. Sju Perez kaže da su takvi humanitarni prilozi motiv za Grupu 8 i druge donatore da ispune svoja obećanja.\nTokom 2006. godine organizacija koja okuplja 500 različitih svetskih institucija, pod nazivom “Partnerstvo za zaustavljanje tuberkuloze”, objavila je da želi da, do 2015. godine, zaustavi rast broja obolelih. Ta organizacija je prikupila oko 2.5 miliona dolara, od 5.6 miliona koliko je procenjena potreba za 2007.\nPored toga, afrički lideri su na samitu u Nigeriji potpisali deklaraciju u kojoj su se obavezali da će do 2010. omogućiti univerzalan pristup lekovima i tretmanu sve tri zaraze: AIDS-a, tuberkuloze i malarije. Husen Kuvadia, sa katedre za istraživanje HIV/AIDS-a na medicinskom fakultetu “Nelson R. Mendela” u Južnoj Africi, kaže da je na samitu u Nigeriji naglašen izazov sa kojim su, u borbi protiv tri velike zaraze, suočeni slabi zdravstveni sistemi afričkih država.\n"Mnogi donatori se nadaju da će novac koji obezbede biti iskorišten, ne samo za tretman bolesti, već da će pomoći izgradnju održivog sistema zdravstvenih radnika i klinika, koji će rešavati i svakodnevne nedaće siromašnog stanovništva."\nKuvadia još kaže da dugoročno rešenje problema zavisi podjednako i od ekonomskog i od zdravstvenog aspekta.\n"Moramo rešeti krupna pitanja, bez obzira na to da li je reč o dugovanjima ili trgovinskim barijerama, da bi omogućili da se lokalne ekonomije razvijaju i postanu održive, kako bi afričke države mogle da adekvatno brinu o svom stanovništvu."\nKuvadia želi da sve države ispoštuju svoja obećanja kada je u pitanju prikupljanje fondova za borbu protiv tri smrtonosne zaraze, ali kaže da novac sam po sebi neće učiniti populaciju zdravijom. Po njegovim rečima najveći izazov za lokalne vlade biće izgradnja stabilne ekonomije koja će moći da izdrži troškove adekvatne zdravstvene zaštite.


Nemački list: Srbija politički poentira vakcinama - Javni servis\nFoto: Elman Omic/AA/picture alliance\n„Virusi ne znaju za granice, ali vakcine znaju“, počinje Frankfurter algemajne cajtung (FAZ) tekst o trvenju između Beograda i Prištine zbog vakcinacije kosovskih Srba. Kad je predsednik Aleksandar Vučić krajem godine najavio vakcinaciju na severu Kosova i u srpskim enklavama, iz Prištine su rekli da će zaustavili „ilegalne kanale“ za unošenje vakcine.\n„Istraga je zaista pokrenuta nakon što je vakcinacija kosovskih Srba u decembru ipak počela u manjem obimu. Kao razlog je navedeno da cepivo koje koristi Srbija nema potrebnu dozvolu kosovskih službi i da, osim toga, intervencija Beograda krši državni suverenitet Kosova“, piše novinar Mihael Martens za ugledni frankfurtski list.\nNezadovoljstvo u Prištini, dodaje se u tekstu, ima veze i s nejednakom situacijom u obe zemlje – dok je u Srbiji vakcinisano oko milion ljudi, na Kosovu uopšte nema cepiva. Srbija je na vrhu kontinentalne Evrope po udelu vakcinisanih, posebno jer ima veće količine kineske i ruske vakcine, piše list.\n„No kosovsko rukovodstvo neće kineske i ruske vakcine čak ni na poklon“, dodaje FAZ, navodeći izjavu verovatnog budućeg premijera Aljbina Kurtija koji je rekao da se Kosovo „orijentiše prema Zapadu“. To se ne može zameniti „nekakvim istočnim nedemokratskim silama“, rekao je Kurti, dodajući da se „pokazalo da nema sigurnosti u pogledu kvaliteta“ vakcine iz Rusije i Kine, te da se uz njih vezuju „uslovi u formi geopolitičkih igara“.\n„Zbog tih upozorenja iz Prištine, Srbija je prebacila vakcinaciju za kosovske Srbe u gradove na jugu Srbije blizu granici“, piše dalje Martens. „Možda nije u skladu sa zaštitom od zaraza da ljudi zarad vakcinacije krenu u višesatnu vožnju autobusom, ali oni koriste ponudu – i to očito i kosovski Albanci. Iz Bujanovca, najjužnijeg od tri srpska vakcionaciona centra za Kosovo, stižu izveštaji da tamo i kosovski Albanci dobijaju injekciju protiv virusa.“\n„Institucije na Kosovu to naravno vide drukčije. Ali to što primoravaju kosovske Srbe da zarad vakcinacije krenu na naporan put, iako im sami ne nude vakcinaciju, to sigurno neće doprineti da se ojača identifikacija srpske manjine sa kosovskom državom“, ocenjuje list.\nDodaje se da Srbija upravo u regionu beleži političku pobedu „vakcinalnom diplomatijom“. Navodi se da su simbolični kontigenti od par hiljada vakcina donirani Severnoj Makedoniji, Crnoj Gori i Federaciji BiH. „Ali efekat ne izostaje, jer se predaja vakcina uvek inscenira pred kamerama“, piše FAZ. „Uz to, te male isporuke daju zemljama priliku da makar vakcinišu medicinsko osoblje u najizloženijim odeljenjima.“


Potpisan Sporazum o gradnji srpske fabrike meda - Pčelarstvo | Agroklub.rs\nPotpisan Sporazum o gradnji srpske fabrike meda\n"Državni pčelarski sajam" u organizaciji Saveza pčelarskih organizacija Srbije, održan je po deveti put. U Halama beogradskog sajma svoje proizvode predstavilo je 114 izlagača, a ovom prilikom potpisan je i Sporazum o gradnji pogona za pakovanje i plasman meda u Rači.\nDeveti Državni pčelarski sajam proteklog vikenda okupio je 114 izlagača u halama Beogradskog sajma. Počasni gost organizatora - Saveza pčelarskih organizacija Srbije, bio je predsednik Apimondie (Svetskog udruženja pčelarskih organizacija) Filip Mek Kejb (Philip Mc Cabe) iz Irske.\nKako prenosi "Novi magazin", ovom prilikom su predsednik SPOS-a Rodoljub Živadinović i predsednik Opštine Rača Nenad Savković potpisali Sporazum o gradnji pogona za prikupljanje i plasman meda koji prikupljaju pčelari okupljeni u Savezu pčelarskih organizacija Srbije.\nPotpisivanje Sporazuma o gradnji pogona za pakovanje i plasman meda u Rači\nViše novca za podsticaje u pčelarstvu\nTokom ceremonije otvaranja Državnog pčelarskog sajma ministar poljoprivrede Branislav Nedimović istakao je da će država u 2017. godini izdvojiti više novca za podsticaje u pčelarstvu. On je napomenuo da je gradnja pogona za skupljanje, pakovanje, brendiranje i plasman meda, koji će se nalaziti u Rači, izuzetno značajna, jer će se ceo proces odvijati na jednom mestu.\nU toku priprema Pravilnika o kvalitetu meda\nKako je ministar najavio, u sledećih desetak dana će biti objavljeni pravilnici o subvencionisanju pčelara i ostalih poljoprivrednih proizvođača. On je naglasio da već su pripremljene izmene Zakona o bezbednosti hrane, koji će mnogo bolje regulisati ovu oblast. Nedimović je dodao da je u toku i priprema Pravilnika o kvalitetu meda. Naglasio je da je razvoj pčelarstva veoma važan za Srbiju i obećao da će država ubuduće uložiti više napora i novca da pomogne pčelarima.\nSajam su otvorili ministri u Vladi Srbije Ana Brnabić i Branislav Nedimović\nDa će ljudi koji se bave pčelarstvom u Srbiji moći da računaju na veću podršku države potvrdila je i ministarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić rekavši da će država pomoći u tome da naša zemlja bude organizator Svetskog kongresa pčelarstva 2021. godine.\nPčelarstvo dobar primer udruživanja privrednika i opština\nBrnabićeva je kazala da je pčelarstvo pravi primer koji potvrđuje koliko je značajno udruživanje lokalnih privrednika i opština. Ministarka je i napomenula da će pažljivo pratiti proces izdavanja neophodnih dozvola za gradnju fabrike meda u Rači da bi pogon bio otvoren što pre.\nSrbija ima 15.000 pčelara i oko 1,2 miliona košnica\nNa otvaranju sajma pčelarstva u Beogradu predsednik Saveza pčelarskih organizacija Srbije, u čijem sastavu se nalazi 229 pčelarskih organizacija sa oko 9.648 članova, Rodoljub Živadinović istakao da se u našoj zemlji pčelarstvom bavi 15.000 ljudi, uz konstataciju da imamo gotovo 1,2 miliona košnica. Prema njegovim rečima naročito je zanimljiv podatak da Srbija ima najveći broj košnica po glavi stanovnika, odnosno da na svakih šest žitelja naše zemlje dolazi po jedna košnica.\nPčelarstvo Pčele Pčelari Sajam Ministarstvo poljoprivrede SPOS Rodoljub Živadinović Filip Mek Kejb Philip Mc Cabe Apimondia Nenad Savković Zakon o bezbednosti hrane Fabrika meda Med Ana Brnabić Branislav Nedimović


Nagradna Ekskurzija - Beograd 2017\n30. oktobar 2017 - Galerija fotografija\nU petak, 27. oktobra 2017. godine, učenici IV2 i VIII4 odeljenja su bili u Beogradu na nagradnoj ekskurziji u okviru projekta eProsvete „Svetska nedelja novca” uz podršku Narodne banke Srbije.\nNaime, u prvoj sedmici aprila, učiteljica Gordana Rackov i nastavnik matematike Danilo Borovnica su iskoristili projekat da svojim učenicima približe ovu temu kroz radionice, predavanja, prezentacije i diskusiju na redovnim časovima matematike, a kao nagradu su dobili ekskurziju u Narodnoj banci Srbije.\nU Muzeju Narodne banke Srbije videli su izložbenu postavku pod nazivom „Novac na tlu Srbije od najnovije pojave do danas”, koja najširoj javnosti predstavlja deo svoje numizmatičke zbirke. Osnovna postavka je upotpunjena tematskom izložbom „Dinar naš novac”, koja je posvećena obeležjima zaštite novčanica od falsifikovanja i izložbom „Kovani novac Srbije”. Učenici su videli kako se ranije izrađivao kovani novac, a na poklon su dobili novčanicu sa svojim likom i nekoliko knjiga o Narodnoj banci Srbije. Na kraju su se odmorili uz zakusku.\nUčenici i nastavnici su obišli i Pedagoški muzej i bili su oduševljeni Stalnom izložbenom postavkom koja na atraktivan način ukazuje na složenu tematiku istorijskog razvoja školstva i prosvete u Srbiji i među Srbima od samih početaka pa do današnjih dana.\nNakon toga su otišli na Kalemegdan, gde su videli Pobednika, ušće Save u Dunav i Dino park. Tu su uživali u odmoru, igri i lepom pogledu na Beograd. Od Kalemegdana do nezaobilaznog Meka prošli su kroz najlepšu ulicu u gradu – Knez Mihajlovu. Uz lepo vreme i dobro raspoloženje proveli su jedan lep dan u glavnom gradu Srbije.\n21. oktobar 2017 - Galerija fotografija\nNa 31. Tesla Festu održanom od 12. do 15. oktobra u Novom Sadu naša škola je ostvarila zavidan uspeh. Učenici VIII5 i nastavnici naše škole Erne Satler i Silvana Reljin su osvojili PRVA mesta za svoj izum – ležeći tricikl ručno napravljen od recikliranog materijala. Škola je osvojila zlatnu plaketu za najuspešniju inovaciju.\nFestival svake godine okuplja i promoviše mlade talente, istraživače i pronalazače iz zemlje i inostranstva koji se sve više okreću obnovljivim izvorima energije, zdravim stilovima života i zaštiti životne sredine. Organizator Festivala inovacija, znanja i stvaralaštva je Savez pronalazača Vojvodine.\nSvetska nedelja svemira 2017.\nSvetska nedelja svemira obeležena je i ove godine u našoj školi. Sve aktivnosti su bile u znaku ovogodišnje teme - Istraživanje novih svetova u svemiru. Nastavnik Danilo Borovnica je održao predavanje „Kako se snaći na Marsu”, posle kojeg su zainteresovani imali prilike da posmatraju Saturn kroz tri teleskopa, Sunčev sistem sa VR naočarima, kao i da se fotografišu sa nekim od satelita ili „kupe” kartu za let na Mars.\nU okviru Svetske nedelje svemira je i eTwinning projekat koji se realizuje u saradnji sa osnovcima iz Osijeka.\nNovo - Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja\nNovi Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja možete preuzeti sa naše stranice:\nPreuzimanja - Pravilnici.\nStrana 14 od 99


Radio România Internaţional/ Vesti/ Vesti 06.11.2019\nRumunska evropska parlamentarka Adina Valjan bila je prihvaćena od izabranog predsednika Evropske Komisije, Ursule von der Lejen, za funkciju evropskog komesara za Saobraćaj, rekao je, u sredu, portparol ekipe za tranziciju Evropske Komisije. Kandidat Rumunije biće saslušan 14 novembra od strane Komisije za Saobraćaj Evropskog Parlamenta. Novi premijer, liberal Ludovik Orban, izjavio je u sredu da evropski parlamentarci Nacionalne liberlane stranke (PNL-PPE) Zigfrid Murešan i Adina Valjan su predlozi Vlade iz Bukurešta za funkciju evropskog komesara. Orban je precizirao da je doneo ovu odluku nakon što se konsultovao sa predsednikom, Klausom Johanisom. Prošle nedelje, portparolka Evropske Komisije, Mina Andrejeva je izjavila da postoje „ozbiljne sumnje“ da je predlog bivšeg izvršnog tela bio „legitiman“, imajući u vidu da se bivša premijerka Viorika Dančila nije konsultovala sa šefom države. Viorika Dančila je predložila bivšeg ministra Evropskih poslova, Viktora Negreskua. Pre toga, druga dva predloga socijal-demokrata su bila odbijena: bivši ministri Rovana Plumb, koju je odbila pravna komisija Evropskog Parlamenta, zbog sumnje u integritet, i Dan Nika, za kog procedura nije bila ni započeta, jer Valda koja ga je predložila bila je oborena u Parlamentu izglasavanjem o nepoverenju.\nNovi šef diplomatije u Bukureštu, Bogdan Auresku, imao je u sredu telefonski razgovor sa generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom. Tom prilikom je ministar spoljnih poslova potvrdio posvećenost Rumunije da ispuni ciljeve Alijanse. Prema izjavi Ministarstva spoljnih poslova Rumunije, ministar Bogdan Auresku je istakao važnost koju Rumunija daje za jačanje uloge NATO-a u crnomorskom regionu jačanjem prisustva na južnoj strani istočnog boka. Takođe je naglasio potrebu za pomorskim prisustvom Alijanse u Crnom moru i povećanjem doprinosa saveznika u Multinacionalnoj brigadi u Rumuniji. Generalni sekretar NATO-a zahvalio se na podršci i doprinosu Rumunije u Alijansi, pozivajući se na učešće Rumunije i na jugu i na severu Istočnog boka, na izdvajanje 2% BDP-a za odbranu,na učestvovanju u NATO misijama u Avganistanu i na Kosovu. Jens Stoltenberg je podsetio na značaj koji ima antiraketni štiti NATO koji se nalazi u Rumuniji.\nEvropska banka za obnovu i razvoj (BERD) poboljšala je svoje procene o razvoju ekonomije Rumunije u 2019. godini i održala svoju prognozu BDP-a za 2020. godinu, ističe se u izveštaj međunarodne finansijske institucije koji je objavljen u sredu. Prema najnovijim prognozama Evropske banke za obnovu i razvoj (BERD), očekuje se da će privreda Rumunije ove godine ostvariti rast od 4%, u poređenju s prognozom za 3,2% u maju. Za 2020. Evropska banka za obnovu i razvoj (BERD) je zadržao procenu u vezi sa povečanjem od 3,2% BDP-a Rumunije. I Međunarodni monetarni fond (MMF) revidirao je prošlog meseca u porastu na 4% procene o evoluciji rumunske ekonomije u 2019. i na 3,5% u 2020. godini.\nRumunski prevoznici dali su poslednjih dana znak uzbune u vezi sa situacijom na granici sa Mađarskom, gde kamioni čekaju u kolonama od 25rekordnih kilometara. Jedna od najvećih asocijacija u ovoj oblasti najavljuje velike proteste, sa blokiranjem prelaza, uključujući i lagani saobraćaj. Predstavnici Asocijacije poslodavaca prevoznika Evropa 2002 (APTE 2002) Arad rekli su da se suočavaju sa najvećim problemima do sada u vezi sa prelaskom granice s Mađarskom. Oni optužuju mađarske vlasti koje od 1. novembra vrše detaljnije provere automobila, što dovodi do velikih čekanja i formiranja kolona na graničnim prelazima.


Unapređeni KIA Picanto dolazi uz jači motor i dodatne mere sigurnosti - otkupautomobila.rs\n2020. godina je donela unapređenu verziju KIA Pikanta sa mnoštvom opcija za personalizaciju\nKia je osvežila svoj najmanji model koji ima u ponudi. Pikanto je mali auto namenjen za gradsku vožnju koji je sada dobio promenu dizajna enterijera, eksterijera ali i bolji, ekonomičniji i pouzdaniji motor.\nNova KIA Picanto, razvija brzinu od nešto manje od 100 km/h za oko 16.6 sekundi, dok njene verzije sa boljom opremom to rade za čak 9.9 sekundi.\nMotor je najviše unapređen kada je reč o novoj verziji Picanto vozila, jer su obrada goriva i prijem goriva optimizovani, što produžava njegov životni vek.\nMeđutim, početna cena je prilično visoka a iznosi čak 12.000 evra. Postoje i napredniji modeli čija cena dolazi čak do 16.000 evra.\nKada je reč o dizajnu eksterijera, promene su napravljene po uzoru na sportsku GT liniju i moderan dizajn X-Line model. Izgled branika je sada potpuno drugačiji, prednja svetla su re-dizajnirana i zadnja svetla imaju LED osvetljenje.\nMoguća sinhronizacija sa svima uređajima\nKontrolna tabla je opremljena ekranom na dodir koji podržava i Eplov (Apple) sistem po imenu KarPlej (CarPlay) kao i Androidov Auto sistem. Ima opciju da se, preko blututa, poveže sa dva uređaja u isto vreme.\nZbog ove funkcije, korisnici mogu u svakom trenutku, preko svojih telefona, da provere tačnu lokaciju svojih vozila kao i da, direktno u kompjuter, učitavaju željene lokacije.\nDizajn enterijera je osvežen novim bojama plastičnih delova kao i tapacira. Postoji i dodatni sigurnosni pribor koji podrazumeva automatski sistem kočenja sa senzorom koji se aktivira ukoliko je pešak u blizini vozila u pokretu, nadzorom mrtvih uglova, i asistencijom pri održavanju trake.\nUkoliko imate neko polovno vozilo koje želite da brzo, lako i povoljno prodate, onda je pravo rešenje da se obratite našoj agenciji za otkup. Dolazimo na lice mesta u rekordnom roku, bilo da je reč o otkupu na teritoriji Beograda ili nekom drugom gradu u Srbiji. Vršimo besplatnu procenu automobila i na osnovu stanja nudimo fer i realnu cenu za vašeg polovnjaka.


FBiH: U protekla 24 sata registrirano 576 slučajeva COVID-19, prijavljeno 36 smrtnih ishoda - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirano 576 slučajeva COVID-19, prijavljeno 36 smrtnih ishoda\nObjavljeno: 14.02.2022 ; Ažurirano: 14.02.2022\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 1.430 uzoraka, od čega je 576 pozitivno na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH, osim u Kantonu 10.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 1.185.650 uzoraka, a COVID-19 je potvrđen kod 240.413 osoba.\nU protekla 24h, u Federaciji BiH prijavljeno je 36 smrtnih ishoda i to u Srednjobosanskom, Hercegovačko-neretvanskom, Zeničko-dobojskom, Tuzlanskom i Kantonu Sarajevo, dok je 16 smrtnih ishoda prijavljeno reroaktivno.\nS današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 8.418.


Šehović: Otvaramo tri područna odjeljenja muzičkih škola na sjeveru – Plus Radio\nHome / Društvo / Šehović: Otvaramo tri područna odjeljenja muzičkih škola na sjeveru\nBy Plus Radio on 24/06/2018 Vrijeme: 17:59\n“Ovim će najveći dio sjevernih opština biti pokriven muzičkim školama ili njihovim područnim odjeljenjima. Ministarstvo prosvjete obezbijediće profesorski kadar, kao I dio potrebne muzičke opreme”, kazao je Šehović agenciji MINA.\nOn je naveo da cilj Ministarstva nije samo unapređenje nastavnog procesa u osnovnim i srednjim školama, već i razvijanje osjećaja za lijepo kod djece, usmjeravanje ka umjetnosti i kvalitetnim sadržajima kao kreiranju dobre publike koja će znati da prepozna kvalitetno umjetničko djelo.\n“Zato insistiramo na širenju područnih odjeljenja muzičkih škola. Nedavno su otvorena dva područna odjeljenja škole “Vasa Pavić” u Golubovcima i u Tuzima, čime muzičko obrazovanje postaje sve dostupnije”, rekao je Šehović.\n“Sve aktivnosti Ministarstva prosvjete se rade sistemski, planski i sa jasnim ciljevima, pa će javnost biti obaviještena i o daljim planovima povodom širenja muzičkih škola”, najavio je Šehović.\nOn je kazao da su na istom fonu i projekti Ministarstva sa Zetskim domom u okviru koga se toku jednog plugodišta, besplatno šalje dvije hiljade djece u Zetski dom, gdje se za njih igraju predstave i gdje mogu da razgovaraju sa glumcima, ali i u Narodni muzej.\n“Naša politika je iskreno usmjerena da stvaramo osviještene građane sa integritetom i širokim pogledima, a ne mlade koji su zainteresovani za svijet oko sebe samo onoliko koliko misle da im može koristiti”, rekao je Šehović.\nOn je najavio da Ministarstvo planira nove projekte koji imaju isti cilj izvođenje djece iz učionica i direktno upoznavanje sa umjetnošću.\n← Previous Story POLICIJA TRAGA ZA PODGORIČANINOM\nNext Story → Sva taksi vozila da budu bijele boje?


Predsjedniku Vlade Republike Srpske Željki Cvijanović i direktoru Zavoda za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju "Dr Miroslav Zotović" Goranu Taliću večeras su na svečanoj akademiji povodom Dana grada Banjaluka dodijeljene nagrade Ključ grada sa poveljom "Počasni građanin grada Banjaluke".\nZlatni grb dodijeljen je rukometnom stručnjaku Velimiru Petkoviću, reditelju Nikoli Pejakoviću, profesoru Arhitektonsko-građevinsko-geodetskog fakulteta Biljani Antunović i etnologu Danijeli Đukanović.\nPlakete i nagrade grada dodijeljene su zaslužnim pojedincima, sportistima, udruženjima i društvima.\nOdluku o aprilskim nagradama, koje su dodijeljene povodom Dana grada i 73 godine od oslobođenja od fašizma u Drugom svjetskom ratu, donijela je Skupština grada Banjaluka.\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić rekao je u obraćanju prisutnima da je Banjaluka ponosna na 22. april, dan kada je prije 73 godine poražen fašizam i dočekana sloboda, kao i na antifašističku tradiciju.\nOn je rekao da Banjaluka ima šansu da može da živi i da svi u njoj imaju priliku za ugodan život.\nRadojičić je istakao da Banjaluka uživa veliku podršku republičkih vlasti, te je zahvalio predsjedniku Republike Srpske Miloradu Dodiku, premijeru Željki Cvijanović i Vladi Srpske za milionske projekte koji su u korist grada i građana.\n"Banjalučani su ponosi na svoj zeleni grad, grad sporta i kulture", rekao je Radojičić.\nOn je u obraćanju prisutnima podsjetio na sve ono što je do sada urađeno u Banjaluci i šta slijedi u narednom periodu.\nRadojičić je rekao da se izgled centra grada nalazi pred "uzbudljivim promjenama".\nOn je naveo da se naporno radi na tome da se poboljša stanje u saobraćaju i smanje gužve u gradu na šta se građani žale.\nRadojičić je istakao da građani traže više šanse za zaposlenje, te da se tim povodom donose mjere.\nSvečanoj akademiji prisustvuju predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik, premijer Željka Cvijanović, ministri u Vladi Srpske, potpredsjednik Narodne skupštine Nenad Stevandić, srpski predstavnici u zajedničkih institucijama BiH, predstavnici pravosudnih organa i Srpske pravoslavne crkve.\nPrisutni su i predstavnici iz 35 opština i gradova iz Srbije, Crne Gore, Makedonije, Hrvatske, Rumunije, Rusije.


Vesti online / Scena / Estrada / Vesna Zmijanac izašla u provod, pa podigla kafanu na noge\nVesna Zmijanac izašla u provod, pa podigla kafanu na noge\nFolk zvezda Vesna Zmijanac napravila je neviđeno dobru atmosferu u kafani Stara pesma, iako je došla samo kao gost.\nNije izdržala, a da ne uzme mikrofon: Vesna Zmijanac dovela atmosferu do usijanja (Foto: Stara pesma)\nNaime, pevačica je u poznatu kafanu na sajmu došla na poziv prijatelja, a kako je veče odmicalo, ponesena dobrom atmosferom i sama je od Ljube Perućice i Nađe Golubović uzela mikrofon.\nVesna je nizala hitove dok ju je publika u Staroj pesmi horski pratila tokom svake od njenih numera. Uz Vesnu je pevao i austrijski biznismen srpskog porekla Aleksandar Dimi koji se takođe bavi muzikom a trenutno promoviše pesmu "Mila moja".\nPopularna Zmiki je od njega isto veče dobila i nekoliko skupocenih Luj Viton poklona. Koji je bio povod darivanja nismo uspeli da saznamo, a oduševljena Vesna nije krila zadovoljstvo zbog poklona.\n* Estradne vile prkose godinama\n* Kada Rada meša, muškarci padaju na kolena\n* "Momiru je smetalo što sam pevačica"\nESTRADA Porodična svađa: Vesna Zmijanac ne priča sa zetom


„Na kraju sam naišao na njega“: Objavljen transkript razgovora Jeljcina i Klintona o Putinu - Sputnjik Srbija\n20:24 20 Januar 2021\n08:22 31.08.2018 (osveženo 08:36 31.08.2018) Preuzmite kraći link\nNa sajtu biblioteke „Bil Klinton“ objavljeni su transkripti telefonskih razgovora između Borisa Jeljcina i njegovog američkog kolege iz 1999. godine, u kojima se vidi da je prvi predsednik Rusije lično informisao Klintona da je za svog naslednika izabrao Vladimira Putina.\nKada se oficir KGB-a Vladimir Putin usprotivio svom šefu\nJeljcin je tokom razgovora 8. septembra izrazio uverenje da će novi lider zemlje dobiti podršku građana.\nPrvi ruski predsednik priznao je da mu je trebalo mnogo vremena da razmisli ko bi mogao 2000. godine da stane na čelo zemlje. Neko vreme on nije mogao da pronađe nijednog kandidata.\n„Na kraju sam naišao na njega, to je Putin“, saopštio je Jeljcin Klintonu.\nPrvi ruski predsednik je objasnio da je proučio Putinovu biografiju, njegove veze i interese, posle čega je shvatio da je on pouzdan čovek koji se dobro razume u svoju oblast odgovornosti.\nKao pozitivne kvalitete Putina, Jeljcin je naveo da je on „solidan i jak“, a takođe „veoma društven“.\nJeljcin je istakao da je uveren da će se njegov američki kolega uveriti da će novi lider zemlje biti „visoko kvalifikovani partner“.\nDva meseca kasnije, 19. novembra, Jeljcin je izrazio uverenje da će upravo Putin postati predsednik Rusije.\nNa Klintonovo pitanje ko će pobediti na predsedničkim izborima, Jeljcin je odgovorio: „Naravno, Putin. On će biti Jeljcinov naslednik. On je demokrata i poznaje Zapad“.\nKlinton je već tada uspeo da razgovara sa Putinom na samitu APEK-a u Ouklandu. Prema rečima američkog lidera, on je ostavio na njega utisak vrlo pametnog čoveka. Jeljcin je odgovorio da Putin ima „unutrašnju snagu“ i da će učiniti sve moguće, u okviru zakona, kako bi pobedio.\n„I on će pobediti. Vi ćete sarađivati“, istakao je Jeljcin, obećavši da će on nastaviti politiku prethodnika za razvoj demokratije i ekonomije i proširiti kontakte Rusije.\n„On ima energiju i um da uspe“, naveo je prvi predsednik.\nPutin: Spavao sam uz pištolj\nJeljcin je imenovao Putina za v. d. premijera 9. avgusta 1999. godine, nazvavši ga istog dana svojim naslednikom. Državna duma Rusije 16. avgusta je potvrdila Putina na mestu šefa Vlade.\nJeljcin je 31. decembra objavio da podnosi ostavku, nakon čega je Putin postao vršilac dužnosti predsednika. 26. marta Putin je pobedio na izborima u prvom krugu.\nČovek koji je smetao i KGB i CIA\nKako su Amerikanci i Klinton kovali Jeljcinovu pobedu\ntranskript, razgovor, Boris Jeljcin, Bil Klinton, Vladimir Putin