HyperX: Tim „proWINCE“ šampion prvog HyperX Cup-a u Beogradu\nNov 22, 2017 HyperX, Kingston\nHyperX®, ogranak kompanije Kingston® Technology Company, Inc., uspešno je održao HyperX Cup, takmičenje u igri Counter-Strike: Global Offensive čije se finale održalo u prostorijama centra Galaktika u TC Delta City, 11. novembra sa početkom u 12h. Od 190 timova koji su se prijavili u onlajn delu takmičenja, u finale su se plasirala dva tima – „proWINCE“ i „viciouss“. U selekciji timova sa prostora čitave bivše Jugoslavije, igrali su se mečevi na dve pobede, a najbolje su se pokazala upravo ova dva tima.\nFinalni mečevi su se odigrali u subotu 11. novembra u podne u Galaktici, a oba tima su sa velikim nestrpljenjem i uzbuđenjem čekala mečeve i dala sve od sebe kako bi osvojili vredne HyperX nagrade. U timu „proWince“ igrali su David „SEN1K“ Seničić, Filip „aVN“ Belojica, Nikola „Zer0x“ Stojanović, Kosta „kostinh0“ Anđić i Aleksandar „Impluse“ Stankić, dok su zastave tima „viciouss“ branili Radomir „raw“ Vučinić, Aleksa „axelera“ Srećković, Sener „SENER1“ Mahmuti, Pavle „maden“ Bošković, Borče „boro“ Gorgievski.\nNakon pobede tima „viciouss“ u prvom meču sa rezultatom 16:11, ekipa „proWINCE-a“ se dobrano pripremila za drugi meč pa je tokom njega preokrenula situaciju sa rezultatom 16:11. Ovo izjednačenje stvorilo je dodatno uzbuđenje za treći, odlučujući meč u kome su posle odlučne borbe momci iz „proWINCE-a“ odneli šampionsku pobedu sa rezultatom 16:6.\nNakon pobede ekipe iz tima „proWINCE“, održan je revijalni meč pobedničkog tima protiv tima YouTubera koji su podržali HyperX Cup. Tim „proWINCE“ je odneo pobedu protiv tim predstavnika domaće YT scene koji su sačinjavali Kika, Proka iz PC Axea, Cile sa kanala SrpskiTutorijali, Supreme Nexus i Nexen. Apsolutni šampion prvog HyperX Cupa odneo je pobedu nad YouTuberima sa rezultatom 16:9.\nNakon ovog revijalnog meča, timovima su uručene medalje, a pobednički „proWINCE“ dobio je i HyperX Cup pehar i nagradni HyperX paket periferija: HyperX Cloud Revolver S, premijum hedset sa Dolby Headphone tehnologijom koja omogućava Dolby TM 7.1 Surround Sound, HyperX Alloy Elite Red, mehaničku gejmersku tastaturu sa MX Cherry Red prekidačima i čeličnom konstrukcijom radi izdržljivosti i mnogim drugim pogodnostima za gejmere i HyperX Pulsefire FPS gejmerski miš u paketu sa HyperX Fury S podlogom.\nStartap Akademija — besplatan kurs preduzetništva sa nagradnim fondom od 20.000€\nSwisscom i Ericsson uvode Gigabit LTE i 5G mreže u Švajcarsk


Podneseno preko 4.200 zahtjeva putem jednošalterskog sistema | BL Portal\n14. Januara 2019. 11:49\nU Centru za dozvole Odjeljenja za prostorno uređenje, odnosno putem jednošalterskog sistema koji je sa radom počeo 3. januara 2018. godine, do kraja prošle godine, zaprimljeno je ukupno 4.257 zahtjeva.\nKako se navodi u izvještaju Odjeljenja za prostorno uređenje, od ukupnog broja zahtjeva, 2.882 su podnesena iz oblasti građenja, a 1.375 se odnosi na razne vrste upita, obavještenja i dopisa.\n– Od 2.882 zahtjeva podnesena iz oblasti građenja, 1.339 se odnosi na izdavanje lokacijskih uslova i građevinskih dozvola, 461 na legalizaciju objekata, dok se ostali zahtjevi odnose na izdavanje upotrebnih dozvola, reklamnih medija i slično – pojašnjavaju u nadležnom odjeljenju.\nKod lokacijskih uslova i građevinskih dozvola za manje objekte, Grad Banja Luka je pribavio saglasnost u više od 90% predmeta investitora individualnih stambenih i stambeno-poslovnih objekata, što je bio i jedan od osnovnih ciljeva prilikom pokretanja jednošalterskog izdavnja dozvola.\n– Najčešće tražene saglasnosti u postupku dobijanja dozvola iz oblasti građenja su saglasnosti Vodovoda, ZP Elektrokrajina i Republičke uprave za geodetske i imovinsko – pravne poslove – navode u Odjeljenju za prostorno uređenje.\nPosebno naglašavaju da postoji neposredan odnos sa građanima, jer se svaki predmet prije zaprimanja detaljno pregleda i obave konsultacije sa podnosiocem te da je u Centru za dozvole dnevno usluženo i konsultovano više od 60 stranaka.\nPored navedenog, u Centru za dozvole je zaprimljeno 507 zahtjeva za izdavanje rješenja o visni naknade za uređenje gradskog građevinskog zemljišta i naknade za rentu, zatim 505 zahtjeva za izdavanje poljoprivredne saglasnosti za promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta, urađeno je 2.718 izvoda iz regulacionih planova te je izvršeno je 1.216 ovjera pravosnažnosti rješenja.\nPodsjetimo, jednošalterski sistem funkcioniše na način da investitor u Centru za dozvole Gradske uprave podnese zahtjeve za potrebne saglasnosti, uplati naknadu, a Grad, na osnovu zaključenih sporazuma, pribavlja potrebne saglasnosti. U saradnji sa javnim preduzećima, od kojih se traže saglanosti, Gradska uprava je zaključila sporazume u kojima su definisane saglasnosti koje su potrebne u postupku izdavanja dozvola, potrebna dokumentacija, cijene, kao i rokovi za izdavanje saglasnosti, koji se kreću u rasponu od 8 do 10 dana. Cijena saglasnosti je ista i kada ih pribavlja investitor i kada ih pribavlja Grad za investitora\nVIDEO – Snježni haos u Evropi: Lavina zatrpala hotel, više od 1.000 ljudi zarobljeno na jugu Njemačke


Provereni recept za veliko prolećno spremanje finansijskih obaveza - Bizlife.rs\n16:59 Beograd, 24/05/2018\nProleće je vreme kada se važne stvari dovode u red, vreme kada se prave planovi za predstojeću letnju sezonu, planiraju proslave matura i upisivanje na fakultete. Uz redovne izdatke koji prate savremeni stil života i već postojeća zaduženja koja većina porodica ima, veoma je izazovno pronaći način za dodatno zaduženje koje ne bi u značajnoj meri opteretilo budžet.\nZa sve koji su planirali da urade veliko prolećno spremanje, Crédit Agricole Srbija je našla način da olakša uređivanje porodičnih i ličnih finansija keš kreditom za refinansiranje koji osim veoma atraktivne fiksne nominalne kamatne stope već od 6,95% godišnje, maksimalog iznosa do 2.000.000 dinara i rokom otplate do 84 meseca, sa sobom nosi i niz dodatnih pogodnosti.\nUz ovakve uslove, jednim gotovinskim kreditom se mogu otplatiti postojeća zaduženja po dozvoljenom minusu, kreditnim karticama ili drugim kreditima, objediniti u jednu mesečnu ratu i po potrebi, uzeti dodatna gotovina.\nUkoliko bi se klijent odlučio za gotovinski kredit od 1.500.000 dinara na period otplate 36 meseci, mesečna rata kredita bi iznosila 46.281,36 dinara. Nominlana kamatna stopa je fiksna i iznosi 6,95% godišnje, dok je efektivna kamatna stopa 7,62% godišnje.\nCredit Agricole kreditit finansijske obaveze


stav - Autonomija\nSrpska Crkva bi prvo sama morala da ide na popravni iz veronauke, pa tek onda da tamo uteruje decu i preti lomačom onima koji decu u tome „sprečavaju“\nPutinova propagandna mašinerija obraća se drugoj vrsti ljudi, onoj koja ne traži istinu da bi delovala u skladu s njom, već ište samo autoritet i silu kojima će se pokoriti\nKoliko se Sarajevo civilizacijski srozalo, najbolje je pokazao skandal koji je eksplodirao zbog performansa Together, koji se održavao ovog vikenda u sklopu Art Festivala Zvrk\nRuske vlasti bi da osvoje i anektiraju Ukrajinu ili, u prvi mah, bar jedan njen ne mali deo. Kako se to politički nije moglo, onda se mora vojno. To je uzrok i to su posledice\nTEOFIL PANČIĆ: Uspon i pad i uspon\nVirus pažljivo prati vesti i kanda je zaključio da je vreme da se polako vraća u naše živote, jer nam već opasno popušta pažnja oko onoga što ga je od nas proletos odvratilo\nVESNA PEŠIĆ: Moralni imperativ\nNaš pad jeste etički, ali ne pominje se koren našeg vrednosnog pada: ratovi koje smo mi izazvali. Ni danas nemamo empatiju za žrtve koje smo mi proizveli\nDRAGOLJUB PETROVIĆ: Kako je Šolc rekao: „Trt!“\nKad krenete od A, sve se završi na Š, kaže Marfijev zakon\nFILIP ŠVARM: Srbija u kosmosu – Šta to narodu ne može da bude jasno\nZašto građani više ništa ne veruju državi, strankama, komšijama pa ni sami sebi? To je barem prosto k'o pasulj\nTOMISLAV MARKOVIĆ: Preduzeće za prodaju magle i maglinih derivata\nVLADIMIR GLIGOROV: Ravnoteža moći\nKisindžer savetuje da se radi na uspostavljanju ravnoteže sila u Evropi i u svetu kojoj bi Rusija mogla da doprinese. Ali problem je u tome što to Evropi više nije potrebno\nKURT BASSUENER: Lideri u BiH, a pogotovo Čović su očajni\n"Ali isto tako i Evropska unija pokazuje očaj i očajno želi neku vrstu rezultata"\nLJUBOMIR MADŽAR: Nemoguća misija – Intelektualni bankrot ministra Lavrova\nNajsigurniji put u bolan neuspeh jeste naći se pred zadatkom koji zbog preuzete misije mora da se ispuni, a koji je evidentno neostvariv


Uskoro nova turistička atrakcija u Užicu - Putuj.ba\nUskoro nova turistička atrakcija u Užicu\nUžice bi uskoro trebalo da dobije repliku neolitskog naselja u klisuri Đetinje, koje će biti prvo takvog tipa u Srbiji.\nPredstavnici gradske vlasti kažu da će taj projekat koji se realizuje u saradnji sa Tuzlom biti izuzetno zanimljiv turistički i obrazovni resurs. Pomoćnik gradonačelnika Užica Nemanja Nešić je istakao da će u izgradnju replike naselja, koja će u aprilu ili maju biti otvorena u uzičkom selu Stapari, biti uloženo oko 600.000 evra.\n– Ambicija je da se kroz izgradnju lokaliteta predstavi način života u neolitskoj zajednici i projekat ‘NeoLife’ imaće značaj za ceo kraj – kaže Nešić.\nPored te replike, Grad Užice planira niz projekata, a Nešić navodi da će od ukupnog budžeta za ovu godinu, koji iznosi oko 3,3 milijarde dinara, 20 odsto sredstava biti usmereno ka investicijama. Najznačajniji projekti za 2020. godinu odnose se na putnu infrastrukturu.\n– U gradu nas očekuju ozbiljne intervencije, kako na ulicama tako i na lokalnim putevima, a već početkom proleća nas očekuje početak izgradnje kružnog toka na raskrsnici kod Muzeja, koji u velikoj meri treba da rastereti putnički saobraćaj na toj deonici – naglašava Nešić za Tanjug.\nU ovoj godini bi trebalo da se obezbede i sredstva za projekat izgradnje severne obilaznice grada na relaciji Kadinjača – Jelova Gora, koja treba da reši veliki saobraćajni i ekološki problem. Nešić je istakao da će prvu polovinu godine obeležiti i značajni radovi na rekonstrukciji Starog grada, pre svega kroz gradnju kule i citadele na lokalitetu Gornjeg grada. Ove godine očekuje se i završetak projektne dokumentacije za veliki pešački most dužine 113 metara koji treba da poveže državni put Užice – Zlatibor sa lokalitetom Stari grad, čime bi se u velikoj meri olakšala komunikacija svih zainteresovanih posetilaca same lokacije.\nNešić je najavio da će u 2020. godini Užice dobiti 120 novih parking mesta na Međaju. Kako kaže, u ovoj godini, biće završena i sportska hala Krčagovo, čije se otvaranje očekuje krajem leta.\nNajavljeno spektakularno otvaranje sezone na Bjelašnici Srbija u 7 sati ujutru zatvara nekoliko graničnih prijelaza s BiH Festival „Dani Jurislava Korenića“ od 1. do 8. marta Noćno skijanje od ove sezone na dvije staze na Bjelašnici


Svetski ratovi na fotografijama -\nSvetski ratovi na fotografijama\n12.10.2018. Zoran Živković Kultura Ostavi komentar\nU predvečerje obeležavanja velikih istorijskih datuma aleksinačke opštine, u holu Doma kulture sinoć je otvorena izložba pod nazivom „Dani oslobođenja Aleksinca”. Postavku čine fotografije, dokumenta i knjige koje čuvaju sećanje na 15. oktobar 1918. i 13. oktobar 1944. godine, kada je Aleksinac oslobođen u Prvom, odnosno Drugom svetskom ratu.\nGovoreći na otvaranju izložbe direktorka Centra za kulturu i umetnost Maja Radoman Cvetićanin je naglasila da je ova izložba dobra prilika da mlađe generacije saznaju nešto više o ovim datumima i o ličnostima na fotografijama. Narednih godina, kako je rekla, izložbe će biti bogatije a programi obeležavanja 13. i 15. oktobra sadržajniji.\nNa otvaranju su govorili i Siniša Golubović iz Zavičajnog odeljenja biblioteke „Vuk Karadžić” i istoričar Zoran Stevanović koji je za ovu izložbu priložio veliki broj fotografija do kojih je došao tokom prikupljanja građe za svoje knjige. Ovom prilikom Mića Milojević iz Unije boraca najavio je da ova organizacija uveliko radi na prikupljanju fotografija stanovnika aleksinačkog kraja nosilaca Albanske spomenice.\nPrevious Post:Most je bezbedan\nNext Post:Herojstvo Milunke Savić na aleksinačkoj sceni


Reportaža - Krca, krca stara kola\nU pranjanskom kraju je uvek bilo dobrih majstora, ali, mladjeg, a boljeg majstora od Krcala, sasvim sigurno, nije bilo. Ovo je priča o njemu…\nKada u Pranjanima pitate ko je Miroslav Glišić, svi će vas začuđeno gledati, a velika većina se neće ni setiti ko je to. A, kada kažete “Majstor Krcalo”, svi će razvući lice u širok osmeh i reći vam sve najbolje o njemu.\nSrbija od Pranjana do Šenžena\nZEMLJA, BAŠ VELIKA...\nMilan Bralović iz Pranjana već nekoliko godina „živi i radi daleko od rodnog kraja“, ali je u njegovom slučaju to baš daleko- on naime svoj pečalbarski hleb zaradjuje na dalekom istoku.\nKada je Milan Bralović otišao za Kinu, svi koji ga poznaju su mislili da je to još jedno od njegovih „studijskih putovanja“.\n- Obožavam da putujem, da stavim ranac na ledja i krenem širom zemljine kugle, tako da je mnogo mesta koje sam obišao, mnogo kultura i običaja koje sam upoznao, ali i mnogo prijatelja i saznanja koje sam stekao. Ipak, u Kinu sam otišao ciljano, jer sam, prethodno, dobio posao profesora engleskog jezika u jednoj školi u gradu Šenženu - objašnjava Milan, uz opasku da se ime ovog grada izgovara „malo“ drugačije od pisanja, ali, ni u Kini se verovatno Ćićevac ne izgovara baš tako čisto.\nNeobično o običnom\nMilisav Erić iz Pranjana, iako je penzioner, i već zagazio u devetu deceniju života i dalje radi kao pre pola veka. Lep dan u Pranjanima protekle nedelje doneo je lepu zaradu lokalnim kafanama koje su po prvi put ove godine aktivirale svoje letnje bašte. Medjutim, jednog čoveka tamo nije bilo. Milisav Erić (80) iz Pranjana, tog dana je radio na kopanju kanala za navodnjavanje svojih novozasadjenih kajsija.\n„Živeli“ uz Braloviće\nPorodična manufaktura „Bralović“ već godinama proizvodi rakiju na vrhunskom nivou, ali se u poslednje vreme suočavaju sa administrativnim problemima koji im otežavaju prodaju.\nMalo ljudi u pranjanskom kraju znaju da su Bralovići pokrenuli proizvodnju rakije, jer je kod njih uvek imalo dosta i dobre rakije. Na etiketu malo ko u pranjanskom kraju obraća pažnju. Šalimo se sa VD gazdama, Milošem i Milutinom, dok je glavni „šef“, sin i sinovac Milan, „na privremenom radu“ u dalekoj, ali prijateljskoj Kini, da im je rakija, recimo, dunja, „Vazdanlija“, malo prozaičnog naziva, jer je pakovanje 0,7 litara. Za vazdan treba mnogo više...\nKad inženjerka šiša travu


Nemci kritikuju ECB zbog otkupa obveznica › Made-in-Germany.rs\nOdluka Evropske centralne banke (ECB) da nastavi otkup obveznica bez jasnog roka za završetak tog programa podsticaja, naišla je na oštru kritiku šefa nemačke centralne banke Jensa Vajdmana.\nVajdman, koji je član Upravnog odbora ECB, smatra da otkup obveznica “briše granicu između monetarne i fiskalne politike”, jer podržava pozajmice vlade i smanjivanje kamata na tržištima, prenosi agencija „Beta“.\nŠef ECB Mario Dragi juče je izjavio kako je “velika većina” u Upravnom odboru bila za to da se otkup obveznica vremenski ne ograničava. Odbor je odlučio da se, do septembra sledeće godine, nivo otkupa obveznica smanji sa 60 milijardi eura mesečno na 30 milijardi, uz mogućnost produžetka programa, ukoliko to bude bilo neophodno.\nEvropska centralna banka je smanjila podsticaje privredi, jer je evrozona pokazala znake snažnog rasta. Otkup vladinih i korporativnih obveznica sveže štampanim novcem trebalo bi da doprinese smanjenju dugoročnih kamatnih stopa, podsticanju kreditiranja kompanija, kao i podizanju inflacije na nivo od ispod dva posto.\nBundesbanka poručuje ECB-u da očuva stabilnost cena\nEnergetski održiva Ikea nadomak Diseldorfa\nNastavlja se pad dobiti Folksvagena


'Muslimanska braća konačno na vlasti'\nIzvor: Vesti-online.com, 13.Avg.2012, 14:39\nEgipatska štampa danas ocenjuje "revolucionarnim" predsednikovo preuzimanje vlasti, dok neki mediji ukazuju da je Mohamed Morsi okončao postojanje Vrhovnog vojnog saveta sa kojim je kohabitirao na čelu države.\nMohamed Morsi je član islamskog pokreta Muslimanska braća\nPredsednik Egipta Mohamed Morsi naložio je u nedelju penzionisanje\nministra odbrane i načelnika generalštaba i ukinuo ustavne amandmane\nkoji su generalima davali >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << široka ovlašćenja.\nProvladin dnevnik Al-Akhbar ocenjuje da je udaljavanje moćnog ministra odbrane i šefa Vrhovnog saveta oružanih snaga, maršala Huseina Tantavija i ostalih članova saveta jedna od "revolucionarnih odluka".\n"Braća zvanično na vlasti", naslov je nezavisnog dnevnika Al-Vatan, misleći na islamski pokret Muslimanska braća kome pripada predsednik Morsi.\nNedeljnik Al-Usbua, blizak doskorašnjim vojnim vlastima, međutim, osuđuje "diktaturu Braće".\n"Morsi okončao vlast Vrhovnog saveta oružanih snaga", piše drugi nezavisni dnevnik Al-Šioruk.\nList ocenjuje da najavljene mere, posebno one da predsednik preuzima vlast, daju šefu države "veća ovlašćenja od Mubarakovih".\nTantavi je je na čelu Vrhovnog saveta koji je vladao Egiptom 17 meseci nakon što je u protestima u februaru 2011. godine s vlasti svrgnut Hosni Mubarak.\nTantavi je pre toga bio ministar odbrane gotovo dve decenije za vreme Mubarakovog režima.\nDrugi najznačajniji čovek u Vrhovnom savetu, načelnik generalštaba, Sami Anan takođe je primoran da se penzioniše, a na njegovo mesto je imenovan general pukovnik Sidki Sajed Ahmed.\nMorsi, pripadnik Muslimanske braće, pokreta koji ima većinu u parlamentu, izabran je za predsednika Egipta u junu.\nPre nego što je preuzeo dužnost predsednika, Vrhovni savet oružanih snaga, koji je tada vladao zemljom, doneo je ustavnu deklaraciju kojom su predsedniku ograničene mogućnosti da odlučuje o stvarima vezanim za vojsku.


Umanjienje računa za struju - Radio Televizija Novi Pazar\nUmanjienje računa za struju\nMay 25, 2017 May 25, 2017 Alma Ademovic 1235 Views\nVlada Republike Srbije 1. januara 2016. godine donela je uredbu o energetski zaštićenom kupcu, i veliki broj građana u našem gradu ostvario je to pravo istako je rukovodilac Odeljenja za društvene delatnosti Azem Hajrdarević. Prema njegovim rečima, postoje određeni uslovi za umanjenje računa za električnu energiju i svi koji na vreme podnesu zahteve ostavriće to pravo.\nDa bi korisnici koji podnesu zahtev ostvarili pravo da budu energetski zaštićen kupc, najlakše je ako su već korisnici jedne od tri kategorije. Odnosno ako su korisnici dečijeg dodatka, socijalne pomoći ili ona lica sa niskim primanjima, istakao je rukovodilac Odeljenja za društvene delatnosti Azem Hajrdarević.\n„Ukoliko jednom domaćinstvu bude umanjeno 200 kilovata struje na mesečnom nivou, on šestoipostruko od toga ne bi smeo potrošiti, i u tom slučaju račun za struju neće biti umanjen. Ukoliko je manje od šestoipostruke potrošnje a veća potrošnja od četiri puta onda se polovina od ovog broja kilovata umanji. Naravno, što manja potrošnja veće je umanjenje računa za struju“, kazao je Hajdarević .\nPostupak za podnošenje zahteva je jednostavan za one koji su već bili korisnici a malo zahtevniji za one koji prvi put podnose zahtev.\n„Treba se doneti ceo račun za struju sa svim validnim podacima koji su nam potrebni, lična karta na koga se vodi broilo, zatim nekoliko dokumenata koji se ovde potpisuju. Za treću kategoriju lica je postupak nešto zahtevniji jer se nije pre vodio postupak o umanjenju račina za električnu energiju“, rekao je Hajdarević.\nUkoliko je rešenje izdato na osnovu dečijeg dodatka ili podnosioca socijalne pomoći onda i rešenje o umanjenju računa za električnu energiju traje prema njihovim terminima dok je za treću kategoriju lica koja ne ostvaruju pravo na dečiji dodatak ili socijalnu pomoć rešenje izdato na godinu dana. Građani to od prilike znaju ali često ne dođu na vreme i ne obnove zahteve, dodaje Hajdarević. On kaže da je u toku prošle godine ovo pravo ostvarilo oko 4500 građana a mnogo više je onih koji su to pravo ostvarili za mesec ili dva.\n← Ravnopravnost – naš cilj\nHamad vicešampion Srbije u konkurenciji do 16 godina →


Vreme 1452 - Slucaj Kasogi – Pouke i posledice: Svetski sajam licemerja\n"UBIO GA JE MOHAMED BIN SALMAN": Plakat na protestu u Vašingtonu povodom nestanka Džamala Kašogija\nSlučaj Kašogi – Pouke i posledice >\nSvetski sajam licemerja\nS obzirom na pare koje su u igri, od evropskih i američkih sankcija protiv Saudijske Arabije verovatno neće biti ništa, a do sada nijedna strana firma nije odustala od posla u toj zemlji zbog ubistva Kašogija. Još će najveće žrtve navodnog ogorčenja svetske javnosti zbog brutalne likvidacije novinara ispasti Novak Đoković i Rafael Nadal\nDa nije u pitanju ljudska smrt, "slučaj Kašogi" bio bi idealan scenario za crnu komediju. Džamal Kašogi, Saudijac sa američkim pasošem, novinar "Vašington posta" i kritičar dvora u Rijadu, 2. oktobra je ušao u saudijski konzulat u Istanbulu da preuzme dokumenta za ženidbu. Verenica ga je čekala napolju, ali on iz konzulata nije izašao.\nTurski mediji i političari su od početka tvrdili da je ubijen, iz dana u dan obogaćujući priču novim detaljima: petnaest saudijskih specijalaca (Turci su objavili slike svih 15) stiglo je u Istanbul na dan kada je Kašogi ušao u konzulat, Kašogi je mučen, isečen na komade koji su odneti u nepoznatom pravcu; specijalci su napustili Tursku iste večeri, a poslednji je to učinio onaj koji se prerušio u Kašogija ne bi li dokazao da je on zaista izašao iz konzulata; turske službe imaju audio-snimak mučenja i ubistva... Bruka je pukla i Kašogi je postao globalna vest broj jedan.\nKOCKANJE I VAĐENJE: Iz Rijada su više od dve nedelje tvrdili da je Kašogi živ, da bi konačno popustili pred navalom dokaza i buke koja se digla: priznali su da je novinar ubijen, uz gomilu tragikomičnih objašnjenja koja se uklapaju u srpsku izreku "nije ga majka karala što se kockao, nego što se vadio". Po Saudijcima, Kašogi je ubijen u tuči (sa 15 specijalaca), plan je bio da ga ubede da se vrati u Saudijsku Arabiju, a da ga, ako odbije prijateljsko ubeđivanje, drogiraju i odvedu u sigurnu kuću da ga ubeđuju još par dana, pa da ga, ako i tada odbije da se vrati u domovinu, puste na slobodu. No eto, stvari su se otele kontroli jer se Kašogi bunio, zapomagao i otimao, pa su se specijalci uspaničili, pokušali da mu zapuše usta i tako ga udavili.\nMinistar spoljnih poslova Saudijske Arabije Adel al Džubair je izjavio da je novinar ubijen u "neovlašćenoj operaciji" i da to predstavlja "ogromnu grešku"; saudijski prestolonaslednik Mohamed bin Salman slučaj je nazvao "mučnim, gnusnim zločinom koji se ne može opravdati" i obećao da će svi krivci biti kažnjeni. Saudijski kralj Salman i princ Mohamed izrazili su saučešće Kašogijevoj porodici, princ ih je primio i rukovao se sa Kašogijevim sinom Salahom (fotografija njihovog rukovanja obišla je svet uz zlobne komentare o pozdravljanju sina žrtve i prvoosumnjičenog naručioca ubistva). Rijad je još saopštio da su obaveštajci koji su učestvovali u akciji likvidacije uhapšeni, osim jednog koji je, kakve li slučajnosti, poginuo u saobraćajnoj nesreći pošto se vratio iz Istanbula.\nSAVEZNICI I PRIJATELJI: Od početka je bilo vidljivo koliko je zbog svega što se dešava bilo nelagodno zapadnim saveznicima i poslovnim partnerima Saudijske Arabije, pogotovo onom najvažnijem, Sjedinjenim Američkim Državama. Rijad je kupac oružja i ko zna čega još kakav se samo poželeti može, saudijski dvor rasipa stotine milijardi dolara ne pitajući koliko šta košta, o saudijskoj nafti da ne govorimo. Rijad je i pouzdan partner u obračunima sa svim "neprijateljima zapadne demokratije", od Libije, preko Sirije, do Irana.\nPošto su se svetski mediji sladostrasno udubili u slučaj, što i nije čudo s obzirom da su se Turci toliko trudili da ga obogate morbidnim i šokantnim detaljima, moralo je da dođe bar do verbalnih osuda Rijada. Međutim, svi dobro znaju koliko je kraljevska kuća Sauda nezgodnog karaktera i osetljiva na svaku kritiku. Tako su eventualne sankcije Rijadu samo spomenute u američkom kongresu, na šta su se Saudijci brecnuli da će znati kako da uzvrate. Od svih mera koje obilato primenjuje na neposlušne režime po svetu, Vašington je odlučio da oduzme američke vize 21-om Saudijcu, za koje je pomenuto da su možda umešani u ubistvo Kašogija.\nNišta manje licemerne nisu bile ni reakcije u Evropi. Angela Merkel je predložila obustavu isporuke oružja Saudijskoj Arabiji, evropski poslanici su izglasali taj embargo, koji uključuje uvođenje zabrane na opremu koja može biti korišćena u svakoj akciji vlasti u gušenju protesta. Kao da Rijad do sada već nije nakupovao oružja i takve opreme dovoljnih za bar dva svetska rata, mada je veliko pitanje da li će išta biti realizovano i od tih i takvih sankcija.\nSetili su se odjednom evropski zvaničnici i "stravičnog rata u Jemenu" (u kome Saudijci i njihovi saveznici već četiri godina razaraju tu ubogu zemlju ubijajući na desetine hiljada civila), krize oko Katara, da "članice EU ne smeju da nastave da zatvaraju oči pred teškim slučajevima kršenja ljudskih prava koje čini saudijska vlada" itd, itsl.\nRusija, koja se zbližava sa Rijadom, nije se mnogo oglašavala ovim povodom, mada je to bila idealna prilika da poentira s obzirom na to šta je sve prošla zbog "slučaja Skripalj", koji deluje kao dečja igra u odnosu na ono što su Saudijci uradili sa Kašogijem.\nTURSKA NA PRVOJ LINIJI: Utisak je da su svi cedili optužbe kroz zube, jedva čekajući da nešto potisne Kašogija iz udarnih vesti, ali turski mediji i zvaničnici, sa predsednikom Erdoganom na čelu, nisu skidali nogu sa gasa. Turski mediji su lansirali vesti jednu za drugom, te da je Kašogijevo telo pronađeno u bunaru u dvorištu saudijskog konzulata, raskomadano, sa unakaženim licem, te da je saudijski princ prestolonaslednik telefonom razgovarao sa Kašogijem neposredno pre nego što je ubijen i zamolio ga da se vrati u Rijad, što je ovaj odbio, pa se posle desilo što se desilo...\nErdogan je svakodnevno grmeo da Turska "neće dozvoliti da se ubice Kašogija izvuku", tražio da Saudijci izruče osumnjičene da bi im se sudilo u Turskoj, govorio da je "svirepo ubistvo Kašogija uvreda za celo čovečanstvo", naglašavajući da se ono nije dogodilo spontano, već da je bilo unapred planirano, pitao ko je nalogodavac ubistva, gde je telo (negirao je da je leš pronađen).\nPripretio je i da Turska ima više informacija o tom slučaju nego što je do sada objavila, turski mediji su javili da je direktorka CIA Đina Haspel tokom posete Turskoj čula audio-snimak ubistva Kašogija, koji, navodno, dokazuje da je Kašogi mučen i ubijen, da su mu potom odsečeni prsti, a telo raskomadano.\nNa sve ovo, američki predsednik Donald Tramp izjavio je da je slučaj Kašogi "najgore zataškavanje ikada". Za Trampovog zeta Džarada Kušnera tvrdi se da ima bliske veze sa prestolonaslednikom trona u Rijadu i razgranate poslovne veze po Saudijskoj Arabiji.\nIZNENADNA TIŠINA: Onda je priča o Kašogiju preko noći pala ispod radara medija. Tu i tamo po koja vest, najviše se time bave Katar i Iran, arhineprijatelji Saudijske Arabije, koji su i do sada sa radošću pratili probleme u koje se uvalio Rijad. Utihnuo je i Erdogan, biće da je namirio neke interese zbog kojih je čitav slučaj držao tako visoko.\nS obzirom na pare koje se vrte u igri, od pominjanih evropskih i američkih sankcija protiv Saudijske Arabije verovatno neće biti ništa. Uostalom, do sada nije zabeleženo da je ijedna strana firma odustala od posla u toj zemlji zbog ubistva Kašogija. Još će najveće žrtve navodnog ogorčenja svetske javnosti zbog brutalne likvidacije novinara ispasti Novak Đoković i Rafael Nadal, koje ni krive ni dužne mediji prozivaju jer još nisu zbog Kašogijevog ubistva odustali od egzibicionog meča, koji bi trebalo da u decembru igraju u Džedi (ugovor su potpisali još pre godinu dana).\nKakve će biti posledice unutar Saudijske Arabije, tek će se videti. Prinčeva koji bi da zasednu na mesto sadašnjeg prestolonaslednika je bezbroj, Mohamed bin Salman mnogima se u svojoj državi zamerio kada je onomad naredio hapšenje ostalih pretendenata na presto i brojnih saudijskih biznismena, navodno, zbog korupcije. Oni su sigurno jedva čekali da se princ uvali u ovako nešto pa da mu vrate milo za drago, govorka se čak i o njegovoj smeni na prvom mestu u redu za presto.\nKoliko će milijardi dolara sve ovo koštati Saudijsku Arabiju verovatno se nikada neće saznati, sigurno je da će se Rijad potruditi da nekim novim izdašnim ugovorima odobrovolji zapadne saveznike koji su ga, makar preko volje, prozivali i kritikovali. Ide i 4. novembar kada stupa na snagu novi paket sankcija protiv Irana koji je progurala Trampova administracija. Da bi se kompenzovao nedostatak iranske nafte na tržištu i izbegao nagli skok cena, neophodno je da Saudijci znatno podignu svoju proizvodnju. To je Rijad do sada odbijao jer mu se ne isplati, ali u novonastalim okolnostima je mnogo teže da svojim saveznicima opet kaže "ne".\nPOVRATAK NA STARO: Malo po malo, što organizovano, što pod naletom drugih vesti, "slučaj Kašogi" će potpuno potonuti u zaborav. Saudijci će petrodolarima podmazati gde treba i nastaviti nekažnjeno da masakriraju civile po Jemenu ili gde već budu poželeli. Uostalom, decenijama podržavaju najgore ekstremiste po islamskom svetu, od talibana u Avganistanu do radikalnih islamista koji su prednjačili u rušenju Gadafija u Libiji, finansiraju medrese i džamije u kojima se širi vehabizam, saudijska vulgarno iskrivljena verzija islama u kojoj nema mesta ni za koga drugog osim njih samih, pa nikom ništa.\nZa kooperaciju u prljavim poslovima i zbog milijardi kojima obasipaju svoje saveznike, Saudijci će i dalje biti nagrađeni time što će u medijima primer islamskog ekstemizma i odsustva ljudskih, naročito ženskih prava ostati Iran, a iz mračne i opskurne despotije Sauda će stizati optimistične vesti, poput one da će žene uskoro moći da voze automobile u toj zemlji, istina ne baš sve i ne baš uvek.\nA što se tiče Kašogija i pitanja koje su mnogi postavili, kako je moguće da neko učini takvu glupost, da brutalno likvidira i iskasapi svog neprijatelja usred tuđe zemlje, ne baš prijateljske, i ostavi tolike dokaze iza sebe, možda odgovor nije samo u bahatosti dvora i neznanju saudijskih službi. Kašogi je, kažu, imao ranije dobre veze sa tim dvorom, pa su se onda zbog nečega razišli i postao im je protivnik, koji ih još javno kritikuje. Takvim prebezima teško se prašta i u manje represivnim režimima nego što je saudijski.\nPosle onoga što se i kako Kašogiju desilo, svaki unutrašnji protivnik Sauda će debelo razmisliti pre nego što se javno oglasi. Možda je Rijadu takva poruka bila vredna svake cene koju će platiti.\nNemačka – Odlazak Angele Merkel >\nOd majke do maćehe\nSAD – Izbori za Kongres >


U Tekerišu obeležena 107. godišnjica Cerske bitke u Prvom svetskom ratu\nBeta 19. avgusta 2021. 15:05\nCentralno obeležavanje 107. godišnjice Cerske bitke, iz Prvog svetskog rata, održano je danas u istoimenom spomen-kompleksu u Tekerišu, kod Loznice.\nCerska bitka počela je 15. avgusta 1914. kada su se srpske snage sukobile s vojskom Austrougarske, a predstavlja prvu savezničku pobedu u Prvom svetskom ratu.\nMinistarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević izjavila je tokom ceremonije da se strategija te operacije izučava na vojnim akademijama u svetu i da je to „najsvetliji primer junaštva i patriotizma“.\n„Današnja Srbija je isto toliko hrabra i posvećena slobodarskim idejama i očuvanju državnog suvereniteta i teritorijalnog integriteta. Okrenuvši se budućnosti, s ponosom se sećajući naših predaka, mi potomci ovih velikih junaka živimo u zemlji u kojoj je reč sloboda najveća dužnost i obaveza“, rekla je ministarka, a preneo njen kabinet.\nVence su, pored ministarke Kisić Tepavčević, položili i predstavnici Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, Mačvanskog okruga, gradova Loznice i Šapca, Opštine Krupanj, ambasada, kao i predstavnici brojnih udruženja i gradjana opredeljenih za negovanje tradicija oslobodilačkih ratova Srbije.\nInvestitor radova u Vidovdanskoj se branio ćutanjem\nRaška: Stefanović i Mojsilović obilaze jedinice Vojske…\nMiloš Vučević zahvallio izlagačima na stpljenju\nPrvi svedok protiv Mustafe svedoči četvrti dan za redom


Foto: Tanjug/ Jovo Mamula, Đorđe Kojadinović / RAS Srbija\nU slučaju Nebojše Stefanovića država treba institucionalno da reaguje oko odgovornosti, a Aleksandru Šapiću ću poželeti dobrodošlicu kao što bi je poželela svima koji dolaze u SNS sa željom da rade, poručila je danas članica Predsedništva SNS Zorana Mihajlović.\nZa Stefanovića institucionalno, Šapiću dobrodošlica\nOna je u emisiji "Uranak" na TV K1 navela da će pred sednicu Glavnog odbora SNS biti održano Predsedništvo stranke, a da će se razgovarati o radu odbora, situaciji u zemlji, radu svakog od ministara, i istakla da se stranka mora spremiti za izbore koji su gotovo sutra.\nRekla je da nije SNS priča o Nebojši Stefanoviću, jer ta stranka ima stotine hiljada ljudi koji se svakodnevno bore da se stranačka politika vidi i da se pomogne gde god se može.\n- Kroz kontekst Stefanović je loša vest, jer se jasno vidi da je bilo problema. Kako će SNS da se izbori videćemo. Ja sam uvek za odgovornost bilo koga, nemam ništa protiv da podnesemo račune i da neko drugi to prekonstroliše. Pa da se vidi ko može dalje, a ko ne može - rekla je Mihajlovićeva.\nDodala je da sa ministrom Stefanovićem nije imala posebnu komunikaciju, specijalne odnose, niti posebne simpatije.\n- Razočaralo me ovo što se dešavalo. Treba država da reaguje i institucijalno utvrdi odgovornost - rekla je ona.\nOvo su dve verzije SUDBINE NEBOJŠE STEFANOVIĆA na ključnoj sednici Glavnog odbora SNS u subotu\nMihajlovićeva je navela da će poželeti dobrošlicu u SNS Aleksandru Šapiću, jer su u tu stranku dobrošli svi koji žele da rade, i dodala da je to način da se obnovi energija i ljudi koji su sada u toj stranci.


Kula - Udruženje građana\nKula, toranj, najviša tačka svakog zamka i svake trvrđave, predstavlja srce prostora na kome je sazdana. Svaka je građena da štiti bedeme gradova, da osmatra promene i kretanja najudaljenije tačke zenita kao i da sama stremi ka višem.\nudruženja građana Kula\nUdruženje građana Kula je nestranačka, neprofitna i nevladina organizacija osnovana 14. marta 2005. godine u Beogradu, sa ciljem jačanja lokalne, međuregionalne i intersektorske saradnje, umrežavanja resursa, unapređenja komunikacije i aktivne promocije principa ljudskih prava, ekološke svesti i očuvanja zdravlja.\nKula aktivno deluje na polju razvoju civilnog društva i unapređenju zdravlja mladih u regionu Balkana, promoviše edukaciju i stvaranje uslova da se stavovi mladih usmere ka pozitivnim vrednostima i zdravim stilovima života.\nNaša misija je podsećanje na odgovornost prema životu. Kroz projekte koje realizujemo, afirmisanjem pozitivnih stavova, plemenitih emocija i spoznaja mi suzbijamo negativne uticaja društva i okoline.\nCilj koji želimo da ostvarimo je stvaranje mehanizma prevencije antisocijalnog ponašanja mladih u Srbiji kroz podizanje svesti o štetnim uticajima iz okruženja i društva, kroz promociju fizičke aktivnosti, iniciranje pozitivnog pristupa životu, kroz uspostavljanje novih oblika komunikacije i kroz vršnjačku edukaciju.


Borba za prvu pobedu i proleće u Evropi – KAFANSKI SELEKTOR\nLiga Evrope PARTIZAN\n2. новембра 2017. Dalibor Janković 0 Comments Liga Evrope, Partizan, Skenderbeg\nZa oko tri sata počeće meč četvrtog kola grupe „B“ Lige Evrope između Partizana i Skenderbega.\nSve je već poznato, i da je to meč visokog rizika, i da će u slučaju i najmanjeg incidenta sa tribina UEFA izbaciti Partizan iz Evrope, i da su Crno-Beli bolji tim i favoriti u ovom meču, kao i da je albanski tim čvrst i neugodan.\nPartizanu su za prolaz potrebne dve pobede u preostala tri kola, pa bi eventualnim trijumfom večeras, i protiv Jang Bojsa na istom mestu u narednom kolu, to bilo to. Naravno, pod uslovom da Dinamo iz Kijeva ne izgubi u Švajcarskoj i kasnije u Elbasanu. Ukrajinci žele što pre da overe plasman u eliminacionu fazu na proleće, da bi nastavili jurnjavu za Šahtjorom u domaćem prvenstvu, što u ovom slučaju ide na ruku Partizanu.\nUtkmica počinje u 19:00, uz stroge mere bezbednosti, a juče su srpski carinici zaplenili dron kod albanskih državljana koji su pokušali da uđu u našu zemlju. Dron je bio sakriven u autu. Sve ipak zavisi od Crno-Belih na terenu, navijača na tribinama i bezbednosnih snaga koje su zadužene za sigurnost na ovom meču visokog rizika.\n← Noć kad je Geret Bejl razbio Maikona i Inter, a svet dobio novog idola! (VIDEO)\nAlbet Nađ: Ja mrzim Zvezdu i mrzeću je uvek! (VIDEO) →\nKarte za Partizanovu utakmicu decenije od danas u prodaji!\nZvezdina poslednja bitka za evropsko proleće\n7. децембра 2017. Jovana Kožlović 0


Fudbalska reprezentacija U-20 u Subotici\nFudbalska reprezentacija do 20 godina nalazi se u Subotici gde će u sredu od 14h na Gradskom stadionu odigrati utakmicu regionalne lige protiv vršnjaka iz Mađarske. Pošto je jesenas u prvom susretu u Kečkemetu, Srbija poražena od mađarske sa 3:1 izabranici selektora Dejana Govedarice žele da se revanširaju protivniku. U reprezentaciji Srbije nalaze se i dvojica fudbalera iz Fk Spartak Zlatibor voda, reč je Đorđu Despotoviću i Aleksandru Kovačeviću.\nPovodom sutrašnjeg meča selektor Govedarica je rekao - Drago mi je što smo ponovo u Subotici. Želimo da odigramo dobru utakmicu, da se momci što bolje pokažu. Ova susret nema velikog rezultatskog značaja, ali je itekako važna za momke, ovo će biti dobra provera za njih, da ih primete i iz mlade reprezentacije za koju neki već igraju. Smatram da je takmičenje u Regionalnoj ligi veoma korisno za nas. Naime, završili smo takmičarke utakmice, više nema tog ritma posle dobrog plasmana na Prvenstvu Evrope. Kako nema utakmica, ovaka liga je značajna da se taj ritam održi, uostalom, ovo su momci koji će činiti okosnicu buduće mlade reprezentacije.\nKapiten reprezentacije Uroš Ćosić nadovezao se na svog šefa - Drago mi je što se ponovo okupljamo, a radujemo se što smo ponovo u Subotici. Najbitnije je svima namda da imamo što više utakmica u nogama, jer većina i igra i ne igra u svojim matičnim klubovima. Svako okupljanje nam mnogo znači - istakao je Ćosić.


FIPA ozvaničila saradnju s Uredom za investicije pri Predsjedništvu Turske – Biznis.ba\nFIPA ozvaničila saradnju s Uredom za investicije pri Predsjedništvu Turske\nobjavljeno 17. mar 2021. u 12:50\nAgencija za unaprijeđenje stranih investicija BiH (FIPA) potpisala je jučer u Ankari Memorandum o saradnji s Uredom za investicije pri Predsjedništvu Republike Turske radi pružanja podrške razvoju investicione saradnje između dviju zemalja, stvaranja povoljnih uslova za poboljšanje ekonomske saradnje, te uspostavljanja direktnih kontakata između poslovnih krugova u BiH i Turskoj.\nInstitucije su se obavezale da će osigurati razmjenu javno dostupnih informacija iz sfere privrede, uspostaviti saradnju s organizacijama iz poslovnog okruženja obje zemlje, te organizovati prezentacije o mogućnostima ulaganja.\nPredviđen je zajednički rad na promociji potrebnih investicija i stvaranju klime koja će dovesti do ulaganja, pružanje informacija o investicionim aktivnostima koje realizira investitor, te zajedničko učešće u investicionim projektima.\nTakođer, povezivat će privrednike radi uspostavljanja saradnje između poslovnih organizacija, raditi na poboljšanju poslovnog okruženja i sarađivati na promociji i organizovanju posjeta na visokom nivou, vladinih institucija, privatnih i javnih preduzeća i drugih relevantnih institucija.\nPotpisivanje Memoranduma o saradnji s navedenim Uredom omogućit će značajniju promociju mogućnosti bh. privrede na tržištu Turske, značajnije predstavljanje projekata za investiranje, te više zajedničkih susreta privrednika obje zemlje s ciljem intenziviranja ekonomske i investicione saradnje, saopćeno je iz FIPA-e.


Karte za Karleušin koncert na rasprodaji\nJune 6, 2013 Beba Estrada vesti Leave a comment\nKarte za koncert na Ušću mogu se na sajtu KupiMe.rs kupiti za 300 dinara. PR JK: Želja nam je da omogućimo i onima kojima je i 500 dinara mnogo da prisustvuju najvećem spektaklu\nIako se pevačica Jelena Karleuša pohvalila da je prodala skoro sve karte za koncert na Ušću, na sajtu KupiMe.rs pojavile su se njene karte po ceni od 300 dinara.\nJelena je pre nekoliko dana napisala na Twitteru da su sve karte za fan pit prodate. Ipak, izgled da nije baš tako sjajna situacija sa prodajom karata kao što pevačica govori. Uz popust od 40 odsto svi Karleušini fanovi mogu kupiti ulaznicu na sajtu koji nudi popuste za masaže, servis auto klime, krečenje i čišćenje stana.\n– Kupime.rs su prijatelji koncerta i količinu od 100 karata prodaju po simboličnim cenama, karakterističnim za ovaj sajt. Naravno, sve u cilju da se razume teška situacija u zemlji i omogući i onima kojima je i 500 dinara mnogo, da prisustvuju najvećem spektaklu ikada napravljenom na Balkanu, u domaćoj produkciji – rekao je za Novosti Zoran Birtašević, portparol Jelene Karleuše.\nRaka Marić ispred Mjuzik stara za Telegraf je rekao sledeće:\nČitaj još Milica Todorović i Rade Kovačević ponovo zajedno?! (VIDEO)\n– Velika je kriza, narod nema para, i na ovaj način smo želeli da ljudima omogućimo da nabave karte po nižoj ceni. Ovde se radi o kontigentu od 100 ulaznica, verovatno ćemo nastaviti sa sličnim ponudama, a preko interneta ćemo organizovati brojne akcije, humanitarne i druge, kojima ćemo najaviti koncert . Strah nas je vremena, prognoza je očajna… Pa, niko ne kupuje karte kada pada kiša – rekao je Raka Marić.\n« Koncert “Parnog valjka” u Beogradu za 500 fanova\nUskoro novi spot Nataše Bekvalac »


RIK: usvojen izveštaj o ukupnim rezultatima izbora\nObjavio u 6. jula 2020.\nZbog teške saobraćajne nezgode koja se dogodila juče ujutru oko 3 sata i 30 minuta na putu Kula – Ruski Krstur, a u kojoj su život izgubile Fekete Marija iz Kule stara 17 godina, Gudz Tatjana iz Vrbasa stara 15 godina i Đukić Božidarka iz Novog Sada stara 23 godine Opštinsko veće u Kuli je na današnjoj sednici donelo je zaključak kojim je utorak, 7. jul proglašen za Dan žalosti u opštini Kula.\nOrgani, organizacije i druga pravna lica koja ističu zastavu dužna su da zastavu Republike Srbije, zastavu AP Vojvodine i zastavu Opštine Kula spuste na pola koplja. Radiodifuzne organizacije za informisanje na teritoriji opštine Kula dužne su da u svojim programima emituju Odluku o proglašenju Dana žalosti, da umesto humorističkih, zabavnih, folklornih i drugih emisija zabavnog karaktera emituju muziku i emisije prikladne Danu žalosti i da usklade programsku šemu Danu žalosti.\nZa vreme Dana žalosti zabranjeno je emitovanje narodne i zabavne muzike i održavanja zabavnih programa na javnim mestima. Dan žalosti u sportskim halama, na stadionima i igralištima obeležava se spuštanjem na pola koplja zastava Republuike Srbije, AP Vojvodine i Opštine Kula.


Korhec:Odluka Ustavnog suda ispravna,ali se ne postuje Ustav - Radio Sto Plus\nKorhec:Odluka Ustavnog suda ispravna,ali se ne postuje Ustav\nVojvođanski sekretar za nacionalne manjine Tamaš Korhec izjavio je da je Ustavni sud, sa pravnog aspekta, doneo ispravnu odluku da i strankama i koalicijama manjina za overu izborne liste treba 10.000 potpisa, kao i svima ostalima. Korhec je agenciji Beta, međutim, rekao da istovremeno...\nVojvođanski sekretar za nacionalne manjine Tamaš Korhec izjavio je da je Ustavni sud, sa pravnog aspekta, doneo ispravnu odluku da i strankama i koalicijama manjina za overu izborne liste treba 10.000 potpisa, kao i svima ostalima. Korhec je agenciji Beta, međutim, rekao da istovremeno Skupština\nSrbije nije poštovala Ustav Srbije i nije, u skladu sa ustavom, promenila izborne zakone, kako stranke i koalicije manjina ne bi bile diskriminisane. "Što se tiče pravnog stanovišta, Ustavni sud nije mogao da donese drugačiju odluku", rekao je Korhec. Ustavni sud Srbije obustavio je juče primenu odluke Republičke izborne komisije da je nacionalnim manjinama potrebno najmanje 3.000 sudski overenih potpisa birača za podnošenje izborne liste. Korhec je kazao da je RIK u januaru prošle godine, kada je donela odluku da strankama i koalicijama manjina treba 3.000 umesto 10.000 potpisa, zapravo preuzela ulogu zakonodavca, što je nedopustivo, makar je ta odluka bila doneta za pozitivne ciljeve. Prema njegovim rečima, čitav slučaj ima i "drugu stranu medalje". Objasnio je da Skupština Srbije nije uskladila Zakon o izboru narodnih poslanika sa ustavom, koji propisuje da nacionalne manjine moraju da budu pozitivno diskriminisane. Inicijativu pred Ustavnim sudom za ocenu ustavnosti odluke RIK-a da je i manjinama kao i drugim podnosiocima izbornih lista potrebno 10.000 overenih potpisa, podneli su poslanici Srpske radikalne stranke. Korhec je upitao zašto SRS i druge stranke nisu u Skupštini Srbije i pred Ustavnim sudom pokrenule pitanje izmene Zakona o izboru narodnih poslanika. "Kako je moguće da 10.000 potpisa za overu liste treba da skupi i, recimo, Romska partija i Demokratska stranka ili koalicija stranaka? To je zapravo diskriminacija i protivna je ustavnoj odredbi koja garantuje zastupljenost manjina u skupštini", naveo je Korhec. Rešenje o pokretanju postupka za ocenu ustavnosti tih odredaba Zakona o izboru narodnih poslanika Ustavni sud će dostaviti Skupštini Srbije na odgovor, a rok za dostavu odgovora je 15 dana od dana prijema rešenja Ustavnog suda. Korhec je još skrenuo pažnju da je Ustavni sud doneo takvu odluku u finišu predizborne kampanje. "Još je jedino sreća u nesreći što nijedna stranka nacionalnih manjina još uvek nije predala izbornu listu. Jer tek bi onda nastala neposredna šteta i ugrožavanje stečenih manjinskih prava", kazao je Korhec. Ocenio je da će sada u velikoj meri biti otežano učestvovanje strankama nacionalnih manjina na izborima.


GOVORNICA: UŠTEDE U ZDRAVSTVU NEMAJU CIJENE | UdriMuski\n26. 02. 2019 - 08:55\nU Govornici, emisiji Radija OTVORENA MREŽA koju uređuje i vodi novinar Darko Došlo, gost je bio svježe izašli pacijent sa Neurologije KCUS-a, Nedžad Mulaosmanović sa Ilidže.\nBiH je druga zemlja po korupciji u Evropi, bili bismo prvi da nas nisu podmitili, a isto tako kažu i da je najlakši način da uzbudis penzionera da ga pitaš da li je istina da su za 11 KM povećali penzije?\nVijest da je doktor opšte prakse iz Teslića proglašen za najboljeg keramičara u Minhenu prošle godine, možda ponajbolje ilustruje stanje u zdravstvu BiH. U manjem i boljem entitetu u RS-u jutros su se pohvalili da su prema njihovim parametrima, kada je riječ o sistemu zdravstvene zaštite, među boljim u regionu, a koliko je to tačno najbolje znaju njihovi pacijenti. Ako se pitate zašto neko nešto ne preduzme, trebate znati da smo mi taj neko!


Šnajder: EU može i da nestane, a susedi ostaju zauvek - European Western Balkans\nŠnajder: EU može i da nestane, a susedi ostaju zauvek\nMeđunarodna konferencija "Evropa u više brzina: produbljivanje bezbednosne i odbrambene politike"; Foto: Tanjug / Rade Prelić\nBEOGRAD – Odnosi sa susedima su veoma bitni, jer EU može i da nestane, ali susedi ostaju zauvek, ocenio je danas Jirži Šnajder izvršni direktor Aspen instituta za centralnu Evropu i bivši zamenik ministra spoljnih poslova Češke.\nOn je, na panelu “Produbljivanje bezbednosne i odbrambene saradnje u Evropi – Gde, kada, kako?”, u okviru konferencije Centra za međunarodne i bezbednosne poslove – ISAC fond u Beogradu na temu “Evropa u više brzina: produbljivanje bezbednosne i odbrambene politike”, rekao da može lako zamisliti da zemlje regiona postanu deo partnerstva globalne bezbednosne i odbrambene strategije.\nTa strategija, kako ističe nudi i mogućnost aktivnog oblikovanja.\nNjegov savet zemljama regiona je da shvate to kao mogućnost i da, kao što je nekada Češka činila na putu ka EU, koriste sva instrumenta Unije koja su im na raspolaganju.\nNa pitanje da li Balkan može biti neka vrsta Višegradske grupe, Šnajder je istakao da ne treba imati prevelike ambicije, jer je i Češka ranije proučavala saradnju nordijskih zemalja i shvatila da se radilo o dugom procesu izgradnje poverenja.\nIstovremeno je podvukao da su bitni odnosi sa susedima.\n“EU može i da nestane sa scene, ona nije uspostavljena da bi trajala zauvek ,ali zato susedi ostaju zauvek susedi”, podvukao je Šnajder.\nViši saradnik Stokholmskog međunarodnog instituta za istraživanje mira i bivši zamenik političkog direktora Evropske komisije Lars Erik Lundin odao je priznanje prostoru bivše Jugoslavije, dodajući da je bivša SRFJ bila jedan od osnivača pokreta nesvrstanih, te da su EU potrebni partneri i susedi koji će pomoći da se u dimenziji sever-jug uspostavi tešnja veza.\n“Vaš afinitet prema Rusiji je pozitivna stvar koju nudite”, uveren je on.\nUrednik za bezbednost i odbranu Instituta EU za bezbednosne studije Danijel Fiot rekao je da učešće u mirovnim operacijama u okviru zajedničke odbrambene politike nudi mogućnost da se mnogo toga uči.\nPrema njegovim rečima mnogo toga se može dobiti kroz to učenje.\nAspen InstitutDanjel FiotISAC fondJirži ŠnajderLars-Erik LundinRusija\nHan u četvrtak u Beogradu\nBezbednosni forum Crnog mora i Balkana\nEWB 14. 06. 2018. 15. 06. 2018.\nEWB 16. 11. 2020. 19. 11. 2020.


Srpska privreda ima relativno dobre rezultate — Викиновости\nSrpska privreda ima relativno dobre rezultate\nZagreb / Hrvatska (Beta) Srpska ekonomija sada ima relativno dobre rezultate, pogotovo kada u izvozu robe, ali slabljenje dinara upozorava na strukturne probleme, procenila je u sredu međunarodna finasijska grupa Unikredit.\nKako se navodi u saopštenju, glavni ekonomista grupe Unikredit za jugoistočnu Evropu Goran Šaravanja rekao je da je, u poređenju sa prethodnim kvartalom, bolja prognoza privrednog rasta: očekivao se pad od 0,5 odsto, ali sada se predviđa da će BDP biti na nivou prošlogodišnjeg.\n„Tekući trendovi u industrijskoj proizvodnji, pogotovo u izvoznim sektorima, u trenutku kada se inostrana tražnja povećava, stavljaju sve veći deo proizvodnih kapaciteta u funkciju“, rekao je on.\nŠaravanja je naglasio da ima utisak da je oporavak primetan u relativno malom broju industrijskih grana, poput prozvodnje gvožđa i hemikalija i u poljoprivredi. Kako je naveo, pad vrednosti dinara smanjuje raspoloživi dohodak domaćinstava i obrtni kapital preduzeća koja imaju kredite u evrima.\n„Srpska privreda ima relativno dobre rezultate” Новинска агенција Бета, 30. јун 2010. (српски)\nПреузето из „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Srpska_privreda_ima_relativno_dobre_rezultate&oldid=1980445”\nОва страница је последњи пут уређена на датум 30. јун 2010. у 20:30 ч.


FBiH: U oktobru izvoz 513.651.000 KM - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nFBiH: U oktobru izvoz 513.651.000 KM\n17. nov. 2014. 16:30 Objavljeno u TRGOVINA\nSARAJEVO, Federacija BiH /FBiH/ je u oktobru ostvarila izvoz u ukupnoj vrijednosti 513.651.000 KM, što je za 16.090.000 KM ili tri odsto manje u odnosu na septembar, saopšteno je iz Federalnog zavoda za statistiku.\nU saopštenju se navodi da je ukupan izvoz FBiH u oktobru 2014. za 51.993.000 KM ili 11,3 odsto viši u odnosu na oktobar 2013. godine.\nU oktobru ove godine ostvaren je uvoz u vrijednosti 941.219.000 KM, što je za 12.647.000 ili 1,4 odsto više u odnosu na septembar 2014. godine, odnosno za 58.088.000 KM ili 6,6 odsto više nego u oktobru prošle godine.\nU periodu januar-oktobar 2014. godine izvoz je prosječno rastao svaki mjesec za 1,6 odsto, a uvoz prosječno rastao za 3,3 odsto.\nUčešće FBiH u ukupnom izvozu BiH za oktobar 2014. godine je 64,9 a u ukupnom uvozu 61,4 odsto. Procenat pokrivenosti uvoza izvozom je 54,6 odsto i manji je za 2,4 odsto u odnosu na septembar ove godine, kada je pokrivenost iznosila 57 odsto.\nTrgovinski deficit FBiH za oktobar iznosi 427.568.000 KM, podaci su Federalnog zavoda za statistiku.\nPotrošačke cijene u oktobru 2014. godine nisu se mijenjale u odnosu na prethodni mjesec. U oktobru 2014. godine u odnosu na oktobar prethodne godine godišnja inflacija iznosi 0,3 odsto.\nUkupan indeks cijena proizvođača industrijskih proizvoda viši je za 0,6 odsto u odnosu na prethodni mjesec, navodi se u saopštenju Zavoda za statistiku FBiH. Srna\nKljučne riječi: fbih, izbor, izvoz, uvoz\nTrgovinski deficit FBiH za decembar 450 miliona KM\nU FBiH veći uvoz nego izvoz poljoprivredno-prehrambenih prozivoda\nFBiH: Rast izvoza od 5,6 odsto u martu\nU avgustu smanjen izvoz iz FBiH


Objavljen Izveštaj o stanju institucionalnih kapaciteta, zapošljivosti ugroženih grupa i socijalnoj zaštiti u 34 grada i opštine u Srbiji : Inkluzija\nObjavljen Izveštaj o stanju institucionalnih kapaciteta, zapošljivosti ugroženih grupa i socijalnoj zaštiti u 34 grada i opštine u Srbiji\nCentar za socijalnu politiku (CSP) je u okviru programa Evropski PROGRES, sproveo istraživanje o stanju institucionalnih kapaciteta, zapošljivosti ugroženih grupa i socijalnoj zaštiti u 34 grada i opštine u južnoj Srbiji.\nCilj istraživanja je da doprinese unapređenju kapaciteta lokalnih samouprava i drugih aktera za sagledavanje potreba ugroženih grupa. Istraživanje prikazuje sveobuhvatnu sliku stanja u oblasti administrativnih kapaciteta, zapošljavanja i socijalne zaštite u posmatranim gradovima i opštinama. Istraživanje ukazuje na neophodnost izrade lokalnih strategija i planova socijalne zaštite kako bi se odredili prioriteti i odvojili budžetska sredstva za njihovu realizaciju. Takođe, istraživanje nudi predloge za pilotiranje inovativnih modela za zapošljavanje ugroženih i marginalizovanih grupa.\nKliknite da preuzmete Izveštaj o stanju institucionalnih kapaciteta, zapošljivosti ugroženih grupa i socijalnoj zaštiti u 34 grada i opštine u Srbiji.


ГРАНИЦА СРБИЈЕ И МАЂАРСКЕ: Показана тамна страна Европе\nGRANICA SRBIJE I MAĐARSKE: Pokazana tamna strana Evrope\nRanije u sredu, posle sukoba sa mađarskom policijom, deo onih izbeglica koje su sa graničnog prelaza Horgoš 2 na kratko prešle u Mađarsku ostao je u toj zemlji, pa su se neke porodice razdvojile.\nPosle razgovora ministara unutrašnjih poslova Srbije i Mađarske Nebojše Stefanovića i Šandora Pintera, u kojima je učestvovao i Vulin, dogovreno je da se izbeglice vrate u Srbiju.\n„Uz malo dogovaranja i puno dobre volje, uspeli smo da ujedinimo nekoliko porodica i povežemo decu i njihove roditelje“, rekao je ministar Aleksandar Vulin Tanjugu.\nJedan broj izbeglica rešio je da ostane u Mađarskoj, a policija te zemlje je poručila da njihove porodice mogu da dođu iz Srbije i da im se pridruže.\nInače, manja grupa izbeglica ponovo je u sredu kasno uveče iskazala svoje nezadovoljstvo, ovoga puta kod ograde na ničijoj zemlji kod prelaza Horgoš 1.\nKako javlja reporter mađarske televizije M1, grupa od dvadesetak njih je lupaući plastičnim bocama u rukama ponovo zahtevala da ih puste u Mađarsku.\nSituacija se nedugo zatim smirila, a oko 23 sata manja grupa izbeglica sedi kod ograde, dok ostali spavaju ili u šatorima ili na kolovozu.\nSa druge strane ograde postavljeni su mađarski policajci.\nOsim toga, predsednik Međunarodnog komiteta spasa (IRC) Dejvid Miliband istakao je da događaji na srpsko-mađarskoj granici otkrivaju „mračnu stranu evropskog karaktera“.\nOn je u izjavi za agenciju AP istakao da „svako ko ima bar gram morala je zaprepašćen onim što se dešava u tim delovima Evrope“.\nPodsećamo, mađarska policija je u sredu upotrebila suzavac i vodene topove kako bi sprečila izbeglice da uđu u Mađarsku, a u sukobima je povređeno, prema podacima AP, do 300 ljudi.\nMiliband, bivši šef britanske diplomatije, pohvalio je vođstvo Nemačke u odgovoru na izbegličku krizu koja je zahvatila Evropu, ali je kritikovao odluku Mađarske da podigne ogradu na svojoj granici kako bi sprečila priliv izbeglica kao „pogrešnu i kratkovidu odluku, koja je, u kombinaciji sa taktikama maltretiranja, očigledno užasna“.\nU Mađarsku je od početka godine ušlo više od 200.000 izbeglica, uglavnom peške iz Srbije, a njihova krajnja odredišta su Nemačka i druge bogate zapadnoevropske zemlje.\nMiliband je istakao da to što članice Evropske unije na sastanku u Briselu u ponedeljak nisu uspele da dogovore zajedničku izbegličku politiku „razočarava na više načina“, ali Evropa, prema njegovim rečima, nema izbora nego da nađe drugo rešenje.\nSlanje tih ljudi dalje kako biste se sami rešili tog „problema“ očigledno nije rešenje, istakao je Miliband.\nDvoje ljudi je teže povređeno, a između 200 i 300 osoba je potražilo medicinsku pomoć nakon što je mađarska policija upotrebila suzavac i vodene topove da bi zaustavila migrante koji su nameravali da uđu u Mađarsku, na Horgošu 2, jednom od graničnih prelaza sa Srbijom, preneli su mediji sa mesta događaja.\nU medicinskom centru u Kanjiži, gde je Srbija uspostavila prihvatni centar za izbeglice, blizu granice sa Mađarskom, lekarka Margit Major je izjavila da je većina izbeglica zadobila posekotine, da ima modrice po telu, kao i opekotine očiju zbog suzavca.\nPrema njenim rečima, koje je prenela agencija Asošijeted pres, dvoje ljudi je prebačeno u obližnju bolnicu, a jedan od njih ima težu povredu glave.


Ustavni sud: Sporazum o ZSO nije u potpunom skladu sa Ustavom Kosova\nUstavni sud Kosova odlučio je danas da Sporazum o asocijaciji/zajednici opština sa srpskom većinom (ZSO) nije u potpunosti u skladu sa duhom kosovskog Ustava, ali je dao saglasnost da se nastavi sa osnivanjem ZSO.\nUstavni sud je saopštio da je utvrdio da “principi kao elaborisani u Asocijaciji/Zajednici opština sa srpskom većinom na Kosovu – opšti principi/glavni elementi” nisu u potpunosti uskladjeni sa duhom kosovskog Ustava, njegovim članom 3. stavom 1, Poglavljem II i Poglavljem III”.\nTa sudska institucija je, medjutim, dala saglasnost da se nastavi sa osnivanjem ZSO, dodavši da Vlada Kosova treba da “ima u vidu” primedbe Ustavnog suda pri izradi dekreta koji treba da usvoji i dostavi toj sudskoj instanci, treba da usvoji i dostavi toj sudskoj instanci.\nKako se navodi u saopštenju, Ustavni sud je zaključio da Prvi sporazum, ratifikovan u Skupštini Kosova 27. juna 2013. godine i proglašen od strane kosovske predsednice, predvidja uspostavljanje Asocijacije/Zajednice opština sa srpskom većinom na Kosovu.\nOd Suda je zahtevano da oceni uskladjenost dokumenta pod nazivom “Asocijacija/Zajednica opština sa srpskom većinom na Kosovu – opšti principi/glavni elementi” sa duhom Ustava Kosova, odnosno sa članom 3. stavom 1. tog akta, koji se odnosi na jednakost pred zakonom, Poglavljem II koje se tiče Prava i osnovnih sloboda i Poglavljem III, vezanim za Prava zajednica i njihovih pripadnika.\nSud je konstatovao da su principi posredni dokument, na osnovu koga će biti utvrdjena primena zakonskog akta Vlade Kosova i Statuta.Dodaje se da presuda odmah stupa na snagu a da prestaje da važi privremena mera, uvedena 10. novembra 2015. godine kojom su suspendovane sve aktivnosti na ostvarivanju Sporazuma o formiranju Zajednice/asocijacije srpskih opština.


Skadar je bio srpska prestonica u srednjem veku, ali mi Srbi nikada ne bismo rekli da je to bio samo naš grad - priča Brajović. - U njemu su sačuvani tragovi nekoliko milenijuma ljudske civilizacije. Međutim, Enver Hodžina politika albanizacije, koja još nije nestala, srozala je ovo veličanstveno mesto na najniže grane.\nU letopisu Popa Dukljanina zabeleženo je da su iz Skadra vladali prenemanjićki kraljevi Mihailo, njegov sin Konstantin Bodin i Sveti Jovan Vladimir, koji su bili sahranjeni u Crkvi Svetog Sergija i Vakha. Ove tvrdnje su u novije vreme dokazane i arheološki\nŠezdesetih godina 20. veka uništavani su svi srpski srednjovekovni spomenici u okolini Skadra jer su bili materijalna svedočanstva o dugom periodu u kome je ova oblast pripadala ...


Venecijanska komisija odlučuje o opozivu Iljira Mete? - CdM\nAnketna komisija albanskog parlamenta formirana da odlučuje o opozivu predsjednika Albanije Iljira Mete odlučila je da se obrati Venecijanskoj komisiji.\nKako prenosi portal A1on, komisija u kojoj je veći dio članova iz redova vladajuće Socijalističke partije premijera Edija Rame, koji je duže vrijeme u sukobu sa šefom države, odlučila je da zatraži mišljenje te specijalizovane evropske institucije.\nVladajuća Socijalistička partija u Albaniji pokrenula je postupak opoziva predsjednika te zemlje, nakon što je Meta potpisao ukaz o odlaganju lokalnih izbora zbog masovnih protesta opozicije i straha od eventualnog izbijanja građanskih sukoba.\nMeta je predložio održavanje predsjedničkih, parlamentarnih i lokalnih izbora u toj zemlji 13. oktobra, kao jedan od načina za prevazilaženje duboke političke, institucionalne i ustavne krize, te višemjesečnih, često nasilnih, protesta protiv premijera Rame.\nTagsEdi Rama Iljir Meta opoziv Venecijanska komisija


Šarović: Učiniti sve da BiH ne budu izrečene nove sankcije Energetske zajednice - Klix.ba\nOštra upozorenja Šarović: Učiniti sve da BiH ne budu izrečene nove sankcije Energetske zajednice\n16.11.2017. u 15:37\nMirko Šarović Energetska zajednica DERK\nKako Bosni i Hercegovini ne bi bile izrečene nove sankcije od Energetske zajednice, potrebno je usvojiti zakonodavstvo u oblasti električne energije i gasa, istaknuto je danas nakon sastanka ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirka Šarovića s članovima Države regulatorne komisije za električnu energiju (DERK).\n"Procjena je da se neusvajanjem zakonodavstva u oblasti električne energije i gasa gubi nekoliko desetina miliona eura grant sredstava i povoljnih kredita i oni koji opstruiraju donošenje ovih zakona štetu čine i građanima i cijelom energetskom sektoru u BiH koji ima mogućnosti da bude najzdraviji dio ekonomije BiH", jasno je naglasio Šarović.\nTim sredstvima urađene su energetske strategije Federacije BiH i RS-a te je kreirana Okvirna energetska strategija BiH koja je kompilacija dvije entitetske strategije. No i u tom slučaju nedostaje saglasnost iz Republike Srpske.\nPredsjedavajući DERK-a Nikola Pejić ocijenio je da je osnovna namjera sastanka bila da se podupre efikasnost u svim tim aktivnostima te je naglasio da DERK daje punu podršku Ministarstvu.


Koliko masovni otvoreni onlajn kursevi mogu da povećaju šanse da vas prime na američki fakultet? – TOEFL test centar Novi Sad\nACNS\tin Education\t May 23, 2016 472 Words\nPrevela i prilagodila: Nina Popovic\nPoslednjih godina, profesori na fakultetima su širili znanja preko masivnih otvorenih onlajn kusreva (MOOC), uzbudljivi razvoj za studente širom sveta.\nDanas je očigledno da korišćenje onlajn kurseva takođe pomaže studentima da budu primljeni na američke fakultete.\nFakulteti žele da pronađu najbolje studente kao što i studenti žele da nađu najbolje fakultete. Onlajn kursevi su efikasni načini da se dobije odgovarajući rezultat. „ Jedan od najznačajnijih vrednosti koje onlajn kursevi imaju je da su pristupačni širokom spektru studenata koji možda nisu imali dostupnu dobru nastavu“, rekao je Stjuart Šmil, direktor prijema na fakultete.\nGodine 2013, na primer, Masačusets institut za tehnologiju je primio Batušigu Mjanganbajara ( Battushig Mzanganbayar) iz Mongolije nakon što je osvojio odličan rezultat na prvom masovnom otvorenom onlajn kursu na fakultetu za strujno kolo i elektroniku sa samo 15 godina. Onlajn kurs je ponovljen na drugom nivou na Masačusets institutu i Mjanganbajarov uspeh sa toliko godina je pokazao fakultetu da je on spreman da učestvuje na nastavi. A takođe su mu rekli da na Masačusets institutu ima kurseva koji će ga zainteresovati.\nBez masovnog otvorenog onlajn kursa, Masačusets institut nikada ne bi čuo za Mjanganbajara, a on se verovatno ne bi prijavio za isti.\n„Ukoliko student uzme onlajn kurseve sa kojima smo mi upoznati“, rekao je Stjuart Šmil pozivajući se na dobit koju Masačusets institut ima od masovnih otvorenih onlajn kurseva „i uradi ih dobro, to nam pokazuje kako student rešava teške kurseve. To je odlična informacija za nas.“\nKarlin Mejtlend, profesor na Pen Stejt univerzitetu, konsultovala se sa odogovornima za masovne otvorene onlajn kurseve, programi koji su se održavali u nekoliko američkih ambasada u celom svetu da se poveća dostupnost onlajn kurseva sa olakšanim raspravama. Ovakvi kursevi, rekla je Mejtlendova, omogućavaju studentima da testiraju znanje za američke fakultete i da se pronađu i vide da li je to put kojim oni žele da idu.\n„Ako ponudimo masovne otvorene onlajn kurseve i imamo studente koji zaista shvataju sadržinu“, rekla je Mejtlendova, „onda to može biti student kojeg mi tražimo i kažemo mu: Hej, da li ste razmišljali o našem programu koji podržava studente koji dolaze da studiraju u Ameriku?“\nAko ovo zvuči kao da biste vi mogli biti baš taj student, istražite masivne otvorene onlajn kurseve preko Ministarstva prosvete i kulture da pronađete neki koji vam odgovara. Za više saznanja o procesu prijema na fakultete možete videti na Pensilvanija univerzitetu na zahtev masovnih otvorenih onlajn kurseva „Prijavljivanje na američke univerzitete“.


Predstava Crvena: Samoubistvo nacije 21. novembra u Bitef teatru u susret Međunarodnom danu borbe protiv nasilja na ženama - Lepota i zdravlje\nHome Stil života Kultura\nPredstava Crvena: Samoubistvo nacije 21. novembra u Bitef teatru u susret Međunarodnom danu borbe protiv nasilja na ženama\nU susret 25. novembru, Međunarodnom danu borbe protiv nasilja na ženama preporučujemo vam intenzivnu i važnu predstavu.\nPredstava Crvena: Samoubistvo nacije u režiji Vojislava Arsića, po tekstu dramaturškinje Milene Bogovac, u izvedbi deset glumaca, među kojima su i Đorđe Živadinović Grgur, Mladen Sovilj, Zoran Pajić i Zoltan Pletl izvodi se 21. novembra u Bitef teatru, od 20.00 časova.\nPremijera ove predstave bila je 18. aprila 2015. godine u Beogradu, u koprodukciji Centra E8 i Bitef teatra. Nakon godinu i po dana izvođenja, predstavu Crvena: Samoubistvo nacije pogledalo je više od 4000 ljudi u Beogradu, ali i u gradovima širom Srbije. Od predstave su zazirali upravnici, ali je publika uvek razumela i smatrala važnom.\nPitanje abortusa je primer na kome ispitujemo problem nasilja nad ženama. Predstava polazi od statistike prema kojoj se u Srbiji, svake godine, izvrši 100- 200 000 namernih prekida trudnoće. Time što muškarci igraju u predstavi koja tematizuje žene i ženska prava, želeo sam da kažem kako pitanje nasilja nad ženama nije problem grupice glasnih žena, već celog čovečanstva.\n– objašnjava reditelj Vojislav Arsić.\nZbog delikatne teme koja se obrađuje, glumci su prošli edukativni i istraživački proces, koji je bitno uticao na razvijanje ove predstave, jer oni nisu samo interpretirali tekst, već su ga živeli. Oni su govorili u svoje ime i stoje iza svojih reči.\nNakon nekog perioda tokom kog se predstava izvodila, Zoran Pajić kaže: Odrastao sam u društvu u kom su se žrtve stidele nasilja umesto samih nasilnika. Gde je bilo prihvatljivo da muškarac vrši psihičko i fizičko nasilje, jer na taj način pokazuje svoju muškost, a majke su govorile svojim ćerkama da ćute i trpe, jer ni one nisu znale za bolje. Kao glumcu mi se ukazala prilika da kroz ovu predstavu ukažem na to da ovaj problem u našem društvu i posle mnogo vremena i dalje postoji, da se za više od godinu dana koliko igramo Crvenu, naše majke, ćerke i sestre i dalje zlostavljaju i ubijaju. Naša deca i dalje su svedoci porodičnog nasilja i na taj način uče kako se treba ponašati prema ženama i gde je ženi mesto u ovom društvu. Naša predstava možda neće iz korena promeniti ovaj problem, ali ja ću sa ponosom i dalje na sceni igrati ženu sa svojim kolegama, u nadi da će naša deca živeti u sredini u kojoj nasilje u porodici više neće biti svakodnevnica, gde će roditelji učiti sinove da poštuju žene, a ćerke da ne dozvole nikakav vid nasilja nad njima.\nBrutalnost i bura osećanja koja se prikazuje ima širok odjek. Podrška, empatija i razumevanje su atom ove predstave.\nDa li je moguće biti u braku pet godina i imati seks svakog dana? Oni su dali odgovore!\nSvakog dana svojim stopalima bi trebalo da priuštite ovakav piling....i bila bi savršena!


Roj Kin u neverici, šta to rade fudbaleri Junajteda i Liverpula pred "rat"? - Sportske.net\nIrac se razočarao.\nPL - Liverpul se provukao u Mančesteru, VAR će podići veliku frku!PL - Liverpul se provukao u Mančesteru, VAR će podići veliku frku!Junajted vodi u velikom derbiju, VAR na strani domaćina!Junajted vodi u velikom derbiju, VAR na strani domaćina!Može li Klop da uruči otkaz još jednom treneru Junajteda?! (SASTAVI)\nVečeras je odigran jedan od najvećih derbija Evrope a zasigurno i najveća utakmica kada je u pitanju Ostrvo. Mančester Junajted i Liverpul su remizirali na "Old Trafordu" rezultatom 1:1 strelci su bili Rašford i Adam Lalana.\nNaravno Skaj Sport je imao svoju ekipu za ovakvu utakmicu, u svom studiju su imali analitičare poput Roja Kina i Žoze Murinja. Nekadašnji kapiten "crvenih đavola" je imao opasku na ponašanje igrača pred ulaskom na teren.\n"Na toj utakmici ideš u rat, a oni se grle u ljube. Neka pričaju posle utakmice. Ma, ne moraju ni tada...", izjavio je nekadašnji lider kluba sa "Old Traforda".\nDeluje da je veliko englesko rivalsto "omekšalo" od odlaska Kina i sličnih mu "ratnika".


Sutra u PKS treći susreti dobavljača za nemačke firme › Made-in-Germany.rs\nPrivredna komora Srbije (PKS) će sutra u Beogradu organizovati treći po redu „Dan dobavljača Zapadnog Balkana“ za 24 nemačke kompanije koje traže partnere iz našeg regiona.\nPredsednik PKS Marko Čadež je objasnio da se, posle Minhena i Dortmunda, u Beogradu organizuje treća nemačka inicijativa za pronalaženje dobavljača u državama Zapadnog Balkana, prenosi „Kurir“.\n– Ove susrete po prvi put organizujemo van Nemačke, zajedno sa Nemačko-srpskom privrednom komorom i Udruženjem za upravljanje materijalima i logistiku, koje okuplja preko 9.000 najvećih nemačkih kompanija. Oni ponovo traže nove dobavljače, kooperante i partnere, tako da će se na Danu dobavljača sastati sa predstavnicima 142 kompanije iz regiona, od kojih je 50 iz Srbije – rekao je Čadež.\nOn je naveo da se za događaj prijavilo preko 400 kompanija, a da je tek svaka treća uspela da ispuni veoma stroge uslove u procedurama, procesima i kvalitetu proizvoda, kao i u načinu na koji je organizovana fabrika i proizvodnja.\n– Nemci su zainteresovani za proizvode iz oblasti metaloprerade, proizvodnje automobilskih delova, prerade plastike, proizvodnje plastičnih delova i elektroindustrije. Njima je bitna odgovornost u proizvodnji, kontrola kvaliteta i fleksibilnost prilagođavanja onome za koga proizvodite, kao i bezbednost na radu. Mi smo sposobni da proizvedemo kvalitetan proizvod, ali smo u nedostatku što se tiče tih procedura, procesa kontrole kvaliteta, procesa unutar proizvodnje, a to nije nemoguće naučiti. Eventualna modernizacija proizvodnih linija takođe je moguća uz podršku Vlade i postojećih programa – rekao je Čadež.\nKako dodaje, Nemci uglavnom imaju specifične zahteve o tome kakav im je proizvod potreban, sa svim crtežima i detaljima, nakon čega pitaju dobavljača da li to može da uradi, pa potom proveravaju procedure u fabrici, i ako to sve prođe dolazi do poslovnog razgovora.


Dežer: Moguća i arbitraža u vezi sa Kosovom\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Vensan Dežer ocenio je da nema još mnogo vremena da se definiše i usaglasi jasan i kredibilan plan implementacije dogovora iz Brisela, kao i da je u ovom trenutku teško davati bilo kakve prognoze o ishodu rasprave o datumu za Srbiju u Evropskom savetu krajem juna.\n- Vreme curi i obe strane trebalo bi da ulože maksimalne napore da što pre dođu do kompromisa - izjavio je Dežer za Novosti.\nPrema njegovim rečima, u mnogim državama-članicama odluka o narednom koraku Srbije u evropskim integracijama mora biti doneta kroz komplikovanu parlamentarnu proceduru, za koju je potrebno vreme.\nUkoliko timovi za primenu sporazuma Beograd i Priština ne uspeju da se dogovore oko plana implementacije, možda će biti potrebna dodatna arbitraža, na višem, političkom nivou, rekao je Dežer.\nDežer je ocenio i da u ovom trenutku oko primene sporazuma "nema konkretne sporne tačke" jer su sva pitanja koja tretira sporazum veoma kompleksna, i pravosuđe i policija i druga.\n- Naravno, đavo je uvek u detaljima i svesni smo da će biti komplikovano lako i brzo usaglasiti plan implementacije. Sad je najvažnije da dve strane što pre opet sednu na sto. Videćemo kakav će ishod biti narednih dana - istakao je Dežer.\nOn je podsetio da je u izveštaju Evropske komisije, koji je predstavila šef diplomatije Ketrin Ešton jasno naglašena važnost primene sporazuma.\n- I članice EU, koje donose odluku o datumu, očekuju da implementacija bar započne, i to što pre. Takođe, potrebno je postići dogovor i oko električne energije i\ntelekomunikacija - objasnio je Dežer.


Beograd: Postignut dogovor, studenti FMU otključali rektorat\nStudenti beogradskog Fakulteta primijenjene umjetnosti, predstavnici Ministarstva prosvjete Srbije i Univerziteta umjetnosti postigli su večeras dogovor, nakon čega su studenti otključali zgradu Rektorata.\nKako javljaju beogradski mediji, ministar prosvjete i nauke Žarko Obradović upozorio je da je potez studenata Fakulteta primijenjenih umjetnosti i zaključavanje državnog sekretara u zgradi rektorata nedoličan i da ne doprinosi rješavanju problema.\nObradović je rekao da, uprkos incidentu, nadležni traže rješenje koje će biti prihvatljivo i za studente i za fakultet.\nStudenti su poslije podne u zgradi rektorata Univerziteta umjetnosti zaključali državnog sekretara Ministarstva prosvjete i nauke Radivoja Mitrovića, rektorku Univerziteta umjetnosti (UU) Ljiljanu Mrkić Popović i dvojicu dekana.\nStudenti FPU blokirali su jutros ulaze na sve tri fakultetske lokacije u gradu, nezadovoljni što odlični studenti nisu oslobođeni školarine, poslije čega su se sastali s rektorom Mrkić Popović, dekanom Kostićem i državnim sekretarom Mitrovićem.\nPrema riječima predsjednice Studentskog parlamenta Univerziteta umjetnosti Vesne Đoković, studenti su se na taj korak odlučili jer, kako kaže, tokom sastanka nije iznijeto rješenje.


Sedamnaest godina na tronu Svetog Save | Glas javnosti\nPočetna > Društvo > Sedamnaest godina na tronu Svetog Save\nDanas je godišnjica od ustoličenja patrijarha Pavla na tron srpskih patrijarha\nDanas se navršava sedamnaest godina otkako je NJegova svetost arhiepiskop pećki, mitropolit beogradsko-karlovački i patrijarh srpski gospodin Pavle ustoličen na tron srpskih patrijarha, kao 44. naslednik Svetog Save!\nSveti arhijerejski Sabor Srpske pravoslavne crkve na izbornom zasedanju održanom 1. decembra 1990. godine u Patrijaršijskom dvoru u Beogradu izabrao je za poglavara dotadašnjeg episkopa raško-prizrenskog Pavla, koji je ustoličen 2. decembra u beogradskoj Sabornoj crkvi. U svojoj pristupnoj besedi novi patrijarh uputio je verujućem srpskom pravoslavnom narodu, pravoslavnoj vaseljeni, hrišćanskom svetu i svim ljudima dobre volje poruku mira i ljubavi. Kako drevna tradicija SPC nalaže, na presto srpskih patrijarha ustoličen je i u Pećkoj patrijaršiji 22. maja 1994. godine.\nVanredno zasedanje Svetog arhijerejskog Sabora SPC, najvišeg tela SPC („crkvena skupština“) održano je u Patrijaršijskom dvoru u Beogradu, od 30. novembra do 6. decembra 1990. godine. Zasedanje Sabora pretvorilo se u zasedanje Izbornog Sabora za izbor patrijarha srpskog, zbog dugotrajne teške bolesti i dokazane nemoći patrijarha Germana, potvrđene stručnim nalazom konzilijuma lekara Vojnomedicinske akademije u Beogradu. Izrazivši toplu blagodarnost patrijarhu Germanu za njegovo dugogodišnje požrtvovano služenje na prestolu Svetog Save, Sabor je razrešio teško obolelog patrijarha svih patrijaraških dužnosti i obaveza. Zatim je Sabor tajnim glasanjem izabrao trojicu kandidata, a onda je na apostolski način, žrebom, konačni izbor pao na episkopa raško-prizrenskog Pavla.\nMINISTAR VERA POSETIO PATRIJARHA PAVLA\nBEOGRAD - Ministar vera Radomir Naumov posetio je juče patrijarha Pavla koji se nalazi na lečenju na Vojnomedicinskoj akademiji u Beogradu.\nPrema poslednjem saopštenju konzilijuma lekara VMA, opšte zdravstveno stanje patrijarha Pavla diskretno je poboljšano i stabilizovano, javlja Beta.\nEfekti primenjene terapije doveli su do poboljšanja srčane i plućne funkcije, navedeno je u izveštaju stalnog konzilijuma lekara


Dobra knjiga - Naučimo srpski 2 - Let's learn Serbian 2 - Rečnici, leksikoni, enciklopedije -\nOvaj priručnik je rađen po evropskim standardima škola stranih jezika i ni po čemu ne zaostaje za oksfordskim. Kvalitetna kolor štampa doprinosi preglednosti objašnjenja i zadataka, kao i obilje ilustracija.\nUdžbenik, radna sveska i CD "Naučimo srpskI 2" rezultat su zajedničkog iskustva u radu sa stranim studentima u Centru za srpski jezik kao strani i Međunarodnoj letnjoj školi srpskog jezika Filozofskog fakulteta u Novom Sadu. Zasnivaju se na principima komunikativne metode, a građu čine relevantne komunikativne situacije u kombinaciji sa jezičkim funkcijama.\nusvajanje komunikativne kompetencije\nusvajanje osnovnih gramatičkih pravila inkorporiranih u komunikativne funkcije.\nAutor: Milivoj Alanović\nGrađevinski nemačko-srpski i srpsko-nemački rečnik je namenjen svima koji se bave građevinarstvom, studentima građevine i svima ostalim koji se bave građevinarstvom. Ovaj rečnik obuhvata oko 40.000 ...\nU svakom jeziku idiomi su veliko blago tradicije i kulture komunikacija! Te jezičke bravure vrednost su sama po sebi, ali su i slika, odraz svakodnevnih situacija i okolnosti u kojima se čovek nalazi ...\nProf. Mirjana Rajičević, Prof. Nadežda Rajičević\n"Sve većem unapređenju kako kulturne, tako i poslovne saradnje između naše dve zemlje, svoj doprinos daće i poznavanje danskog jezika." - Prof. dr Ljubiša Rajić Ako ste đak, student, ako znate ili ...\nBajka za ozbiljno a opušteno učenje Ove knjige su namijenjene, prije svega omladini, srednjoškolskoj i osnovcima viših razreda. Za korisnike se podrazumijeva solidno poznavanje jezika, a ...\nDžepni rečnik rusko-srpski\nRečnik marketinga (englesko-srpski) + CD\nRečnik marketinga (englesko-srpski) sa CD-om predstavlja pionirski poduhvat u nas sa ciljem da obrazuje i omogući stručnu pomoć i podršku poslovnim ljudima koji se bave marketingom i menadžmentom. ...


Gošća emisije je Dušica Ivanović, književnica i lektor srpskog jezika koja živi u Torontu. Do sada je objavila sedam knjiga poezije i proze, piše književne eseje i prikaze, lektor je časopisa za kulturu „Ljudi govore“, predaje srpski jezik i piše za časopise „San“ i „Novine Toronto“ . Član je Udruženja novinara Srbije i Srpsko-kanadskog udruženja pisaca „Desanka Maksimović“. Nakon uspešne promocije u Matici iseljenika i Srba u regionu, Dušica će na Sajmu knjiga u Beogradu predstaviti svoj novi roman „Zovem se Astikja“ i zbirku poezije „Razoružana slova“.\nFondacija „ Ana i Vlade Divac", u saradnji sa grupom donatora iz dijaspore, već treću godinu zaredom dodeljuje stipendije učenicima srednjih škola u Srbiji. Tokom ove tri godine dodeljeno je 275 stipendija. O tome govore Ana Divac i nekoliko stipendista.\nIz Čikaga će se, kao i svakog ponedeljka, direktno uključiti novinar Aleksandar Žigić.\nUrednica i voditeljka: Dragana Živojnović


Da li znate ko je osvojio prvu reprezentativnu medalju za nišku mušku košarku? (VIDEO) - Sportske vesti\nDa li znate ko je osvojio prvu reprezentativnu medalju za nišku mušku košarku? (VIDEO)\n18 Oct, 2018 by Dragan Panajotović\nBen Simons, prvi pik NBA drafta 2016. godine, danas zvezda Filadelfije Seventisiksersa i Di Anđelo Rasel, drugi pik drafta godinu dana ranije, trenutno startni plejmejker Bruklin Netsa branili su boje Montverdea, jednog od najboljih srednjoškolskih košarkaških programa u Americi, a njihov saigrač u srednjoškolskom periodu bio je i Nišlija Vukan Stojanović, danas košarkaš Fer-Pleja.\nU tom periodu Vukan je važio za jednog od najperspektivnijih srpskih bekova. Kao igrač mlađih selekcija Nibaka ostvario je zapažene rezutate, stigao do finala državnog prvenstva i poziva u kadetsku reprezentaciju Srbije. A, ta reprezentacija je pod vođstvom Marka Ičelića stigla do bronzane evropske medalje na prvenstvu u Litvaniji i Letoniji 2012. godine. Ono što Vukanovu medalju izdvaja od ostalih saigrača je činjenica da je ta bronza prva koju je neki niški košarkaš ostvario u istoriji muških košarkaških takmičenja. Sve do 2012. godine brojni reprezentativni uspesi nisu imali dodirnih tačaka sa ovim gradom, Vukan je to promenio i nakon toga pokrenuo niz lepih uspeha u košarci koje je krunisao Stefan Jović sa dve seniorske srebrne medalje osvojen e prvo na Svetskom prvenstvu, a zatim i na Olimpijskim igrama.\nKao i veliki broj igrača, Vukan je na svojoj koži osetio sve poteškoće koje prate igrača prilikom prelaska iz mlađih kategorija u seniorski pogon. On je bio deo ekipe Konstantina koja je nekoliko godina postizala zapažene rezultate i važila za jedan od boljih kolektiva u srpskoj klupskoj košarci, međutim, njegov doprinos nije bio na nivou koji se očekivao od igrača sa takvom reputacijom u mlađim kategorijama.\nFer-plej je relativno nov košarkaški kolektiv koji je Vukanu dao novu šansu i u kome sa trenerom i saigračima ispsiuje neku novu košarkašku istoriju Niša. Fer-plej je od osnivanja lako preskočio dva ranga takmičenja, a sada je odlično započeo takmičenje u istočnoj grupi Prve regionalne ligi i na dobrom je putu da postane drugoligaš.\nVukan Stojanović je primer koliko je tanka linija između uspeha i neuspeha u vrhunskom sportu. Veliko iskustvo je iza njega i propuštene su neke prilike. Ipak, dovoljno je mlad da svojim radom sve nadoknadi, a Fer-plej je očigledno mesto koje mu odgovara za nastavak karijere i dalje unapređivanje. Šta god se desi u budućnosti, Niš će ga zauvek zapamtiti kao igrača koji je doneo prvu mušku reprezentativnu košarkašku medalju u grad.


Zatvaranje balkona u zgradama - Vaš prijatelj u pravnom prometu\n20 jan Zatvaranje balkona u zgradama\nGrađani koji žive u urbanim sredinama često se susreću sa problemom – zatvaranje balkona u zgradama. Zatvaranje balkona u zgradama estetski je, komšijski, ali i problem kolizije sa propisima iz ove oblasti.\nU načelu, zatvaranje balkona je građanje, a građenje je zahvat u u prostoru i svako drugo privremeno ili trajno djelovanje ljudi kojim se uređuje ili mijenja stanje u prostoru, a obuhvata izvođenje pripremnih radova, građevinskih radova (uključujući građevinsko-zanatske radove), ugradnju i montažu opreme, te druge zahvate u prostoru. Građenjem se smatraju i radovi rekonstrukcije, dogradnje, nadogradnje, promjene namjene, sanacije, revitalizacije, konzervacije, izgradnje privremenih građevina i uklanjanje građevina.\nUkoliko prije početka građenja niste ishodovali potrebne dozvole nadležnog organa, općinske službe za upravu ili nadležnog ministarstva za građenje za zatvaranje balkona u zgradama, s obzirom na područje na kojem živite, nadležno tijelo može donijeti rješenje o uklanjanju spornog dijela građevine, za što trošak snosi investitor, te mogu biti određene i novčane kazne.\nMeđutim, barem kada je Balkan u pitanju, još uvijek se najvećim dijelom tolerišu samostalna zatvaranja balkona, odnosno, iz razloga poznatih nadležnim organima, takvi prekršaji se ne sankcionišu, da li iz političke nespremnosti da se uhvati u koštac sa problemom uređenja okoliša ili nekog drugog, autorima nepoznatog razloga.\nPraksa je pokazala da građani koji su lođu ili balkon koji je ustakljen ili na neki drugi način zatvoren, a da je pri tome zadržao svoju funkciju, nisu imali probleme sa nadležnim tijelima.\nMeđutim, za balkone ili lođe koje su zatvaranjem izgubili prvobitnu funkciju, na kojima je djelomično ili u potpunosti uklonjen zid zgrade ili su izvršeni drugi zahvati, neophodno je dobiti dozvolu nadležnog organa.\nUkoliko imate potrebu da izvršite zatvaranje balkona u zgradama, preporučujemo vam da se konsultujete sa nadležnim organom, te da takve aktivnosti provedete u skladu sa relevantnim propisima države, odnosno područja na kojem živite, jer osim uređenja okoliša, propisi iz te oblasti (pretežno Odluka o komunalnom redu) imaju za cilj da osiguraju i vašu, a i sigurnost vaših komšija i prolaznika.\nKorisno je znati i da su vlasnici, suvlasnici, odnosno korisnici zgrada i poslovnih prostora, dužni su i redovno održavati vanjske dijelove zgrada i objekata u tehničkom, funkcionalnom i estetskom pogledu, između ostalog i u pogledu balkona, terasa i lođe.\nZabranjeno je na balkonima, lođama i terasama gomilanje starih stvari, ostataka namještaja i sličnih predmeta koji narušavaju estetski izgled objekta.\nkako zatvoriti balkon, lodja, smije li se zatvarati balkon, smijem li zatvoriti balkon, sta je gradjenje, zatvaranje balkona, zatvaranje balkona u zgradama, zatvaranje lodje


Trivić: Jednake usluge u vaspitanju i obrazovanju za svu djecu u RS\nFoto: Srna | Trivić: Jednake usluge u vaspitanju i obrazovanju za svu djecu u RS\nSrna 02.02.2021 12:10\nBANJALUKA - Ministar prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić izjavila je da resorno ministarstvo želi da vaspitne i obrazovne usluge budu jednake za svu djecu u Srpskoj, dodajući da je to jedan od ciljeva reformskih procesa u okviru programa "Nova škola za novo doba".\n"Imali smo situaciju da pružanje usluga ovakve vrste za djecu sa smetnjama u razvoju nije bilo ravnomjerno raspoređeno u cijeloj Srpskoj, već je to najviše bilo koncentrisano u sjeverozapadnom dijelu Republike Srpske", rekla je Trivićeva novinarima u Banjaluci, gdje je posjetila Centar "Zaštiti me".\nOna je navela da Ministarstvo prosvjete i kulture, Centru "Zaštiti me", danas uručuje rješenje o početku rada resursnog centra za inkluzivno vaspitanje i obrazovanje u Banjaluci, koji će teritorijalnost svog djelovanja proširiti na područje Sarajevsko-romanijske regije.\n"Ovo je samo jedan od stručnih resursnih centara za inkluzivno vaspitanje i obrazovanje Ministarstva od ukupno četiri, koji će stručne usluge, pored svog matičnog djelovanja u Banjaluci, Derventi i Prijedoru, proširiti i na ostale teritorijalne jedinice Srpske kao što su Sarajevsko-romanijska i Hercegovačka regija, te na području Semberije", pojasnila je Trivićeva.\nOna kaže da je ovo veliki iskorak jer, prema sadašnjim podacima, oko 1.500 učenika, odnosno djece predškolskog uzrasta ima rješenje komisija da su djeca s poteškoćama u razvoju s kojima je potreban rad u kontinuitetu stručnih službi i osoba koje će se baviti njihovim daljim razvojem u smislu vaspitanja i obrazovanja.\nTrivićeva je naglasila da se prostori za pružanje stručnih usluga nalaze u prostorima škola na datom području, da su potpuno opremljeni u saradnji s Unicefom, te da će u tim centrima stručni saradnici pružati usluge djeci sa smetnjama u razvoju.\nOna je dodala da će Centar "Zaštiti me" upravljati resursnim centrom koji će se nalaziti na području Sarajevsko-romanijske regije.\n"To znači da će se lokacija samog centra nalaziti u Istočnom Sarajevu, gdje imamo i senzorne sobe i potpuno opremljene kabinete koji će pružati usluge djeci iz ovih opština koje se nalaze na tom području", pojasnila je Trivićeva.\nDirektor Centra "Zaštiti me" Zorica Kuzmanović Vasilić rekla je da je ovo vaspitna ustanova u kojoj se vaspitavaju i obrazuju djeca sa smetnjama u razvoju, dodajući da je ove školske godine upisano 127 učenika.\n"Naš centar, kao resursni centar, pružaće podršku učenicima iz Sarajevsko-romanijske oblasti, što će obuhvatiti 13 opština pored grada Banjaluka", naglasila je Vasilićeva.


petak, 29. april 2016. 12:31h\nOn je tom prilikom apelovao na donatore i sve one koji mogu da pomognu, da i tokom ove godine pomažu deci u socijalnim ustanovama.\nDanas je Veliki petak, praznik je vreme kada se okupljamo sa porodicama, a ova deca nemaju porodicu i jedina porodica smo im mi - država koja ih voli i zaposleni u ustanovi. Želimo da na ovaj dan podsetimo da ova deca postoje, da im je potrebna pažnja i ljubav, rekao je Vulin.\nOn je kazao da je ministarstvo u prošle dve godine u obnovu tog doma uložilo više od osam miliona dinara i istakao da je važan i dobar odnos zaposlenih prema njima, odnosno njihova iskrena ljubav i pažnja.\nVulin je naveo da je prošle godine Ministarstvo rada uspelo da prikupi više od 83 miliona dinara zahvaljujući sredstvima donatora za domove i decu bez roditeljskog staranja.\nPraznici su dobra prilika da pozovemo i apelujemo na sve koji mogu da budu uz nas i da ove godine budu još više uz ovu decu i one kojima je pomoć potrebna. Potrebna im je ljubav i pažnja i da se bude uz njih svakog dana, ne samo za praznike, poručio je ministar rada.\nOn je naglasio da "život nije bio dobar prema njima, ali mi kao društvo moramo da budemo".\nDirektorka Doma "Spomenak" Tanja Lukić Apt zahvalila je ministru što je na praznik posvetio vreme deci u tom domu ističući da su praznični dani period kada kroz tu ustanovu prođe najviše ljudi dobre volje i organizacija koje pomažu.\nZaista je važan svaki vid pažnje i pomoći i da se poboljša njihov boravak i život u ustanovi, kao i kvalitet smeštaja, rekla je ona.\nU ustanovi u Pančevu smešteno je 23 dece bez roditeljskog staranja uzrasta između sedam i 18 godina, a petoro njih se nalazi u Prihvatnoj stanici.\nMeđu korisnicima je i jedan student Politehničke akademije koji je nedavno dobio stipendiju ministarstva za talenat i rad i postiže odlične rezultate, kaže direktorka Doma.\ntanja lukić apt