SEMINARSKI RAD IZ BANKARSTVA\nStrategiski menadment i upravljanje procesima u bankarstvu\nPovršno posmatrano moglo bi se izvuci zakljucak da je bankarstvo strogo proceduralna delatnost, nešto što se radi, gde nema mesta kreativnosti. Ipak, teorije bankarstva, apstraktne rasprave koje se bave argumentima za i protiv toga kako se banke ponašaju i kako bi se trebale ponašati, sa nama su vec stotinama godina. Radi se o tome da su to institucije koje su imale znacajan uticaj na funkcionisanje celokupne privrede. U njihovom radu odluke donose osobe sa sposobnostima za kreativnost visokog nivoa.\nAnaliza istoriskog razvoja teorije bankarstva ukazuje na svu sloenost i dinamicnost novca i banaka. Zatim, postoji interakcioni odnos izmedu teorije i prakse bankarstva. Ozbiljniji pokušaji formulisanja teoriskih koncepcija o suštini bankarskog poslovanja nastale su u toku XIX veka sa pocetkom teoriskih rasprava, diferenciranih u okviru „currency“ i „banking“ teorije. Moe se reci da su ove dve teorije od fundamentalnog znacaja za analizu bankarskog mehanizma kako u prošlosti, tako i u buducnosti. Sve do pojave novcanica bankarsstvo se zasnivalo na postulatima „currency“ teorije, iako je ona nastala tek u XIX veku. Nakon pojave novcanica, a zatim i sa delimicnim pokricem, kao i sa sve vecim krivotvorenjem metalnog novca, za bankarstvo postaju relevantni postulati „banking“ teorije, uz neizbeno jacanje uloge centralnih banka. Teorija komercijalnog zajma, teorija prenosivosti, teorija anticipativnog dohotka, teorija upravljanja pasivom, teorija upravljanja aktivom i pasivom i matematicko modeliranje ponašanja banke su operativnog znacaja, jer pokušavaju da reše konkretne probleme u bankarskoj praksi, nastalih u odredenom vremenskom periodu. Oni definišu moguci model ponašanja banke pod odredenim okolnostima. Ne treba imati iluziju da su modeli zamena za razmišljanje. Oni mogu biti samo pomoc.\nIz navedenog moemo svatiti da za uspešno vodenje jedne banke u celini potreban je jako organizovan menaderski tim. Sa jasno postavljenim ciljevima i sa dobrom strategijom da vodi banku u današnje turbulentno vreme. U ovom seminarskom radu pokušacemo da što bolje i saetije prikaemo kompleksnost naslovne teme.\nTrendovi u savremenom bankarstvu\nTipovi finansijskih institucija\nFinansijski sektor ima kljucnu ulogu u funkcionisanju svake trišne ekonomije, jer obezbeduje transfer kapitala izmedu realnih sektora ekonomije (sektora preduzeca, domacinstva i drave). Pri tome se nastoji da se kapital preko finansijskog sektora alocira na one transaktore i programe za koje se ocekuje da ce ova sredstva dovoljno racionalno i efikasno da upotrebe.\nSa povecanjem nivoa privredne aktivnosti i realnog dohotka raste obim prilivanja sredstava preko finansijskog sektora ne samo u apsolutnim iznosima nego i kao proporcija prema društvenom proizvodu. Istovremeno se stvara sve sloenija mrea finansijskih institucija kao i veca diverzifikacija finansijskih instrumenata putem kojih se vrše finansijska prelivanja. Ali agregatni porast ukupnih finansijskih prelivanja nije ravnomeran kod raznih tipova finansijskih institucijakao ni kod pojedinih instrumenata finansijskih prelivanja. U dinamicnoj trišnoj privredi stalno dolazi do pomeranja u strukturi finansijskih institucija i finansijskih instrumenata. Pojavljuju se novi tipovi finansijskih institucija i finansijskih instrumenata, što je dovoljan razlog da dolazi do promena u finansijskoj strukturi. U savremenim finansijskim strukturama postoje tri osnovna tipa finansijskih institucija:\n1. komercijalne banke,\n2. institucionalni investitori i\n3. investicione banke (berzanske firme).\n1.Komercijalne banke su depozitno - kreditne institucije. One formiraju izvore sredstava pre svega u obliku depozita stanovništva i privrede, s tim da ta sredstva plasiraju u vidu zajmova. U procesima razvoja ekonomije i finansijskog posredovanja, komercijalne banke postepeno menjaju strukturu depozitnih izvora u smislu relativnog smanjenja ucešca transakcionih depozita i odgovarajuceg porasta štednih i orocenih depozita. Istovremeno dolazi i do promena strukture kreditnih plasmana u smislu relativno breg porasta srednjorocnih / dugorocnih zajmova.\nUlaskom na finansijsko trište komercijalne banke takode menjaju strukturu svog poslovanja. Putem emisije svojih obveznica banke formiraju dodatne nedepozitne izvore sredstava. Kupovinom vrednosnih papira na finansijskom trištu komercijalne banke proširuju spektar svojih kamatonosnih aktiva.\nOsim komercijalnih banaka postoje još neki tipovi kreditnih institucija. To su pre svega štedionice koje su takode depozitne institucije, pošto svoj finansijski potencijal formiraju puutem prikupljanja štednih i orocenih depozita gradana. Štedionice plasiraju ova sredstva putem raznih oblika kreditiranja stanovništva, a pre svega odobravanjem hipotekarnih kredita za stambenu izgradnju ili u obliku potrošackih kredita.\nFinansijske kompanije su kreditne ali ne i depozitne institucije. One formiraju svoje potencijale preteno na bazi komercijalnih papira na novcanom trištu kapitala.\nFinansijske kompanije daju potrošacke kredite gradanima kao i kredite proizvodnim i trgovinskim kompanijama za finansiranje prodaje robe na kredit. Uloga finansijskih kompanija je znacajna za kreditiranje kupovine nove opreme, narocito na bazi lizinga.\n2. Institucionalni investitori se bitno razlikuju od kreditnih institucija pre svega po tome što sredstva stanovništva prikupljaju u nedepozitnim oblicima i što sredstva plasiraju u razne oblike vrednosnih papira na trištu kapitala. Postoje razliciti tipovi institucionalnih investitora (osiguravajuci zavodi, penzioni fondovi, investicioni fondovi). Institucionalni investitori kupuju obveznice i akcije kompanija kao i dravne obveznice, formirajuci eljene portfolio strukture. U skladu sa povecanjem svojih dugorocnih potencijala, institucionalni investitori vrše dodatne kupovine vrednosnih papira na finansijskim trištima, cime se zatvara njihov bilans na višem nivou. Ukoliko je potrebno da se smanji nivo bilansa ovih institucija, one prodaju odgovarajuci iznos vrednosnih papira na finansijskom trištu. Tako institucionalni investitori imaju u svojim aktivama znatne finansijske investicije u vidu dugorocnih plasmana (akcija i dugorocnih obveznica), njihove aktive mogu da budu u znatnoj meri likvidne, ukoliko postoji duboko sekundarno trište za te papire. U tom slucaju institucionalni investitori mogu - u slucaju potrebe - da momentalno prodaju deo svojih finansijskih aktiva (vrednosnih papira) na sekundarnom trištu po cenama koje ne impliciraju gubitke. U tom smislu su aktive institucionalnih investitora likvidnije od kreditnih aktiva komercijalnih banaka.\nOsiguravajuci zavodi prikupljaju sredstva na bazi polisa osiguranja gradana i kompanija.\nPenzioni fondovi istoriski su nastali kasnije u odnosu na osiguravajuce zavode. Radi se o penzionom osiguranju svih zaposlenih u vecim kompanijama za razliku od osiguranja kod osiguravajucih zavoda gde se polise osiguranja zakljucuju na individualnoj osnovi\nInvesticioni fondovi formiraju finansijski potencijal putem prodaje svojih akcija gradanima koji time postaju njihovi akcionari. Formirani potencijalni investicijoni fondovi plasiraju u akcije i obveznice na trištu kapitala.\n3.Institucionalne banke ili berzanske firme su finansijske institucije koje se bave poslovima na primarnom i sekundarnom trištu kapitala. One ne formiraju finansijski potencijal ni na osnovu priliva depozita ni putem ugovorene štednje stanovništva.\nInstitucionalne banke u uem smislu vrše finansijske usluge kompanijama koje ele da izvrše emisiju akcija i obveznica na primarnom trištu kapitala. Pri tome investicione banke daju kompanijama ekspertske informacije o tekucim kretanjima na finansijskom trištu i uslovima pod kojima mogu da izvrše emisiju svojih vrednosnih papira.\nBrokerske firme obavljaju transakcije na sekundarnom trištu kapitala na kojem dolazi do kupovine i prodaje vrednosnih papira koji se vec nalaze u prometu. U svojstvu brokera, ove firme vrše samo tehnicke posrednicke funkcije za racun komitenta koji ele da kupe ili prodju odredene vrednosne papire na finansijskom trištu. Kao dileri one obavljaju transakcije u svoje ime i za svoj racun uz preuzimanje odgovarajuceg trišnog rizika.\nIzloena finansijska struktura je vrlo dinamicna u savremenim trišnim ekonomijama. Sa realnim ekonomskim rastom kao i institucionalnim i tehnološkim promenama, dolazi do znacajnih promena u relativnim pozicijama raznih tipova finansijskih institucija. Institucionalni investitori na trištu kapitala, zbirno posmatrano, imaju u toku poslednjih pet decenija najveci rast, što je izazvalo odgovarajuce promene u strukturi. To je delovalo narelativno smanjenje pozicije komercijalnih banaka.\nU toku poslednjih nekoliko decenija dolazi do brzog razvoja transfera kapitala preko finansijskih trišta. Pri tome kompanije i drave emituju vrednosne papire na finansijskom trištu, dok se kao kupci javljaju neposredno individualni investitori (domacinstva) ili što je dominantan slucaj institucionalni investitori (osiguravajuce kompanije, penzioni fondovi, investicioni fondovi). Kako institucionalni investitori formiraju svoje finansijske potencijaale iz uplata štednje domacinstava, to je sektor stanovništva krajnji izvor apsorbovanja emitovanih vrednodnih papira, mada se to preteno ostvaruje preko institucionalnih investitora. Savremene informacione tehnologije omogucuju da se i mimo finansijskih institucija moe da vrši procena finansijskog rejtinga kompanija koje ele da emituju akcije i obveznice na trište kapitala.\nDo priblino sredine sedamdesetih godina prošlog veka komercijalne banke u razvijenim zemljama imale su dominantnu pozicju u finansijskom posredovanju izmedu nosilaca štednje i investicija. Komercijalne banke su u tradicionalnom modelu trišne ekonomije imale dominantan poloaj u :\n1. apsorbovanju štednje putem depozita,\n2. kreditiranju privrede i stanovništva,\n3. rocnoj transformaciji sredstava i\n4. platnom prometu.\nU novom modelu trišne ekonomije došlo je do potiskivanja komercijalnih banaka u svim aktivnostima koje su smatrane kljucnim delatnostima ovih banaka. Restruktuiranje komercijalnog bankarstva je u osnovi vršeno putem njihovog pribliavanja finansijskim trištima kao i proširenjem delatnosti tih banaka. Kako su kreditno depozitne aktivnosti imale tendenciju relativnog smanjivanja, komercijalne banke su proširile opseg svog poslovanja, pre svega u sferi investicionog bankarstva. Komercijalne banke su sve više ukljucene u poslove sa vrednosnim papirima (obveznicama i akcijama) koje su u znacajnoj meri ušle u aktive i pasive banaka. Logika cvršceg delovanja trišnih principa na finansijski sektor, u cilju jacanja konkurencije svih finansijskih institucija, dovela je do ukidanja striktnih funkcionalnih barijera izmedu komercijalnog bankarstva, investicionog bankarstva i osiguranja. To je dovelo do mogucnosti stvaranja finansijskih konglomerata, pri cemu se moglo polaziti od bilo kojeg tipa finansijskih institucija kao osnove. Ipak su velike komercijalne banke sa jakom filijalskom mreom i širokom bazom komitenata imale prednost u stvaranju konglomerata. Sem toga, komercijalne banke su i dalje zadrale skoro iskljucive kompetencije u sferi platnog prometa, što je takode pomoglo tim bankama da u procesima jakih strukturalnih promena zadre svoje pozicije u finansijskom sistemu.\nJedan od bitnih trendova u procesima promena finansijske strukture u toku poslednjih decenija je proces koncentracije u bankarstvu. Broj komercijalnih banaka u SAD od 14.500 u 1984. godini smanjen je na 8.080 pocetkom 2002. godine. U Evropi je talas stvaranja vecih banaka putem fuzije (merdera) i akvizicija bio povezan sa procesima ekonomske i finansijske integracije, pri cemu je uvodenje evra kao jedinstvene valute u evro zoni 1999. godine predstavljalo dodatni institucionalni impuls za nastavljanje i ubrzavanje integracionih procesa u evropskom bankarstvu. Putem fuzija formirano je 15 od 30 najvecih banaka u evro zoni, dok je prosecan velilcina pet najvecih banaka u Evropi udvostrucena pocev od 1995. godine.\nU finansijskoj strukturi, posebno u razvijenim trišnim ekonomijama, ostvaruju se jaki transformacioni procesi. Koji su pokretacki faktori ovih procesa.\nRadikalno smanjenje dravne regulacije u odnosu na banke i druge finansijske institucije predstavlja glavnu institucionalnu pokretacu snagu koja dovodi do transformacionih procesa. Osnovni razlog za korišcenje intervencionistickog pristupa u regulisanju finansijske strukture bilo je nastojanje da se u prvom redu obezbedi sistemska stabilnost finsnsijskog sistema. Putem ogranicenja finansijskih institucija nastojalo se da se smanje rizici u funkcionisanju finansijskog sistema. Veliki preokret nastao je kada je na institucionalnom planu prihvacen koncept deregulacije finansijskog sistema. Plafoniranje kamatnih stopa je postepeno ukinuto, tako da se prešlo na formiranje kamatnih stopa iskljucivo na bazi trišnih metoda. Tako je deregulacijom stvorena puna konkurencija banaka i drugih finansijskih institucija. Bankarstvo je iz stanja ogranicene konkurencije došlo u stanje povecanog rivalstva. Oblici rivalstva kod finansijskog institucija sastoje se u cenovnoj i produktnoj konkurenciji.\nCenovna konkurencija obezbeduje bolje kamatne stope za partnere finansijskih institucija.\nProduktna konkurencija, u uslovima deregulacije, znaci da finansijske institucije proširuju repertoar svojih finansijskih usluga i više vode racuna o konkretnim potrebama raznih segmenata potencijalnih korisnika.\nBrz razvoj informacionih tehnologija (IT) je izuzetno bitan faktor u formiranju trenda bankarstva i finansijske strukture. Savremeni telekomunikacioni i kompijuterski sistemi predstavljaju tehnicku bazu za momentalno prenošenje i obradu podataka. Time se stvaraju uslovi za brzu evaluaciju kreditne sposobnosti kompanija koje mogu da vrše ne samo komercijalne banke nego i druge finansijske institucije (pre svega institucionalni investitori i investicione banke) kao i specijalizovane rejting agencije. U kontekstu tehnološke revolucije dolazi do stvaranja elektronskog bankarstva koje, preko kompijuterskih i telekomunikacionih sistema, vrši momentalno prenošenje podataka i transfer novca izmedu bankarskih komitenata i banke kao i izmedu organizacionih delova banke i centralnog kompijuterskog procesora banke.\nMedutim, glavni izazovi u procesima buduceg razvoja bankarstva dolaze od strane Interneta. U toku poslednjih godina došlo je do stvaranja tzv. virtuelnih banaka koje obavljaju sve bankarske poslove sa klijentima iskljucivo putem interneta. Kako internet banke nemaju filijale, one po toj osnovi ostvaruju veliku cenovnu prednost u odnosu na tradicionalne filijalske banke. Danas dominiraju ocene da ce bankarstvo koje posluje sa stanovništvom u narednom sagledivom periodu predstavljati kombinaciju banke sa filijalskom mreom i virtuelnih banaka.\nMultinacionalne banke deluju u pravcu integracije i globalizacije finansijskih trišta. Ove banke mogu da prošire svoje poslovanje na druge zemlje na jedan od sledecih nacina:\n- da same izgrade svoju filijalsku mreu u drugim zemljama,\n- da izvrše akviziciju (kupovinu strane banake)\n- da izvrše kupovinu manjinskog paketa akcijskog kapitala neke strane banke.\nPretpostavke za ulazak strane banke u domaci bankarski sistem je dobijanje odgovarajuce licence od domace centralne banke (ili neke druge nadlene institucije). Najpoznatije globalne bankarske institucije su Citigroup (SAD), Deutsche Bank (Nemacka), UBS (Švajcarska), HSBC (Britanija), ABN –Amron (Holandija) itd. Zapaeno je da su mega bankarske institucije u pocetku kreirale finansijske mree po celom svetu, ali su postepeno menjale svoje strategije u pravcu stvaranja selektivnih akvizicija banaka na kljucnim novim trištima.\nProces globalizacije banaka i drugih finansijskih institucija zahtevaju harmonizaciju prudencione kontrole komercijalnih banaka, investicionih banaka i osiguravajucih kompanija u smislu formiranja jedinstvenih kriterijuma koji bi vaili na medunarodnom planu.\nRazvojni potencijali ukupnog finansijskog sektora mogu se oceniti kao povoljni. Finansijski sektor, sektor informacionih tehnologija i sektor telekomunikacija spadaju u najpropulzivnije delatnosti u savremenoj fazi ekonomskog i tehnološkog razvoja. Stopa rasta ovih najpropulzivnijih sektora prevazilaze stope rasta društvenog proizvoda u svetskim razmerama. Dinamizam finansijskog sektora vidi se u stalnom povecanju proporcije finansijskih aktiva (zajmova, akcija i obveznica) u odnosu na društveni proizvod. Prema tome, ukupan potencijal za ekspanziju svih finansijskih institucija je povoljan. Reforme sistema penzionog osiguranja, u smislu stvaranja privatnih penzionih fondova na aktuarskim principima, sigurno ce znaciti novi impuls za bri razvoj finansijskog trišta i finansijskih institucija.\nZa sektor bankarstva je kljucno pitanje kakve ce se proporcije formirati izmedu bankarskih i nebankarskih finansijskih institucija u rastucim ukupnim potencijalima finansijskog sektora. To ce zavisiti pre svega od adekvatnosti strategija individualnih banaka i drugih finansijskih institucija u narednom periodu. Uspešnije ce biti one finansijske institucije koje :\n- nude bolje finansijske proizvode / usluge i time se bolje uklapaju u strukturu tranje za finansijskim uslugama od strane raznih segmenata stanovništva i kompanija,\n- nude jeftinije i kvalitetnije finansijske usluge,\n- imaju visok stepen informacione tehnologije,\n- obezbeduju dobre veze sa klijentima putem odgovarajuceg marketinga.\nKomercijalne banke u kontekstu novih trendova na finansijskom sektoru i dalje zadravaju u izvesnoj meri posebnu poziciju, mada je ona manje izraena nego ranije. Naime, komercijalne banke su i u novim uslovima osnovni organizacioni nosioci platnog prometa, cije perfektno funkcionisanje ima izuzetan znacaj za visokokonkurentnu trišnu ekonomiju. Pogodna institucionalna pozicija komercijalnih banaka za obavljanje platnog prometa zasniva se na tome što se kod njih dre transakcioni depoziti koji se koriste za novcane transfere (placanja). Vlasti u svim trišnim ekonomijama su veoma zainteresovane da ne dode do zastoja u platnom prometu usled nelikvidnosti komercijalnih banaka, jer bi to ugrozilo normalno funkcionisanje ekonomskog sistema. Zbog toga su komercijalne banke pod posebnim nadzorom specijalne dravne kontrolne institucije (ili centralne banke).\nStrateško planiranje u bankama\nStrategiski menadment predstavlja savremeni stil upravljanja organizacijom koji polazi od nove biznis filozofije u upravljanju finansijskim i realnim faktorima rasta (firme, preduzeca, grane, oblasti trgovine. Strategijski menadment ukljucuje u sebe i ciljeve, sredstva i instrumente osnovne (izabrane) i alternativne strategije razvoja ili restruktuiranja.\nStrateški menadment ukljucuje:\n1. Kompoziciju faktora koji deluju iz okruenja (u odnosu na preduzece, granu, oblast),\n2. Planiranje pravca, razvoja i akcije,\n3. Planiranje strategije,\n4. Sprovodenje izabrane strategije (od mogucih varijanata strategije razvoja).\nStrategijski menadment predstavlja novu filozofiju upravljanja procesima i faktorima rasta utoliko što svesno komponuje te faktore ukljucujuci eksterna delovanja, minimiziranje pri tome stihijske procese i gubitke u razvoju i rezultatima rasta koji bi pri tome nastali. Sve vece banke primenjuju strateško planiranje kao sredstvo za svoje pozicioniranje na visoko konkurentnom trištu kao i za traenje najpovoljnijih metoda za jacanje te pozicije u naresnim godinama. Istovremeno deregulasija finansijskog sistema stvara mnogo vece mogucnosti izbora izmedu strateških opcija za razvoj pojedinacnih banaka. Umnoavanje strateških opcija banaka ostvaruje se po liniji potencijalne ponude povecanog broja bankarskih proizvoda i potencijalnog prodora na veci broj segmenata finansijskog trišta. U celini se moe oceniti da u uslovima funkcionisanja finansijskog trišta, strateško planiranje postaje bitna komponenta bankarskog menadmenta, posebno u vecim bankama.\nStrateški rizik sastoji se u mogucoj pogrešnoj proceni strateškog razvoja banke, cime moe da bude stvoren višak kapaciteta ili eskalacija troškova poslovanja. Ovaj rizik je posebno znacajan kod fuzija i akvizicija banaka kao i prilikom donošenja strateških odluka u pogledu daljeg razvoja distribucione mree banaka (filijalske mree i online kompijuterskih veza).\nPolazna tacka u strateškom planiranju banke jeste analiza ukupne ponude i tranje finansijskih usluga kao i projektovanje buducih promena u strukturi finansijskog sistema. U tom kontekstu svaka finansijska institucija, polazeci od svojih komparativnih prednosti, projektuje strategiju razvoja. Cilj ove strategije je da banka sto preciznije sagleda optimalne pravce svog buduceg razvoja kako bi ostvarila takvo pozicionoranje banke na finansijskom trištu koje bi joj obezbedilo maksimizaciju stope profita odnosno maksimizaciju trišne vrednosti banke. U uslovima deregulacije i pojacane konkurencije, banke napuštaju visinu aktive kao glavni kriterijum poslovnog uspeha. Umesto toga, one usvajaju nove definicije poslovnog uspeha u vidu trišne finansijske vrednosti firme.\nU oštroj konkurentskoj borbi izmedu finansijskih institucijaa smatra se da ce pobednici biti one finansijske institucije koje izaberu optimalne strategije i akcione programe. Na toj osnovi pobednici bi bile one fiinansijske institucije koje:\n- bolje anticipiraju potrebe korisnika finansijskog sistema,\n- pokau vecu inovativnost i brzinu inovativnih promena, narocito na planu bankarskih proizvoda, tehnologije i organizacije,\n- imaju bolji preduzetnicki duh, posebno kod top menadera,\n- ostvaruju bolje, jeftinije i bre usluge za klijente u odnosu na konkurentne institucije.\nU savremenoj finansijskoj strukturi, u kojoj postoji jak stepen konkurencije finansijskih institucija, uspešnost poslovanja bankarske institucije formira se na osnovu interakcije tri kljucne komponente. To su :\npreduzetništvo – tehnologija – organizacija.\nKljucnu ulogu u tom trojstvu ima preduzetništvo ciji je glavni nosilac bankarski menadment. On bi morao da bude dovoljno kreativan i inovativan kako bi sagledao razvojne trendove i blagovremeno povlacio odgovarajuce poteze na planu poslovne politike, tehnologoje i organizacije u bankarskoj instituciji.\nUvodenje strateškog planiranja u savremeno bankarstvo moe se tumaciti kao izraz nove upravljacke filozofije koja, u uslovima pojacane konkurencije i povecane dinamike u transformaciji finansijskih trišta, naglašava trišno–orjentisani pristup u smislu repozicioniranja banke na bazi trišnih impulsa. Ovaj koncept banke razlikuje se od tradicionalnog koncepta po kojem je banka orjentisana na ponudu više – manje ustaljenih proizvoda. Institucionalno ukidanje specijalizacije finansijskih institucija dovodi do znatno povecanog dinamizma u funkcionisanju finansijskih trišta, kao i do potrebe da finansijske institucije bre vrše restrukturiranje svojih bilansnih i vanbilansnih konfiguracija. Pri tome ova restrukturiranja ne mogu da budu vršena samo na kratak rok vec mora da postoji i srednjerocni / dugorocni pogled na optimalne pravce razvoja svake banke, imajuci u vidu njene komparativne prednosti.\nKorišcenje strateškog planiranja u trišno – orjentisanim bankama znacajno je upravo u kontekstu brzih transformacionih procesa u finansijskoj i tehnološkoj sferi. Drugim recima, strateško planiranje je od izuzetnog znacaja u uslovima kada dolazi do kvantnih skokova u poslovanju celog sistema bankarskih i finansijskih institucija.\nSmisao strateškog planiranja jeste da se sagledaju osnovni pravci restruktuiranja bilansnih i vanbilansnih pozicija banke u cilju stvaranja takve konfiguracije koja ce bitno delovati na povecanje profitabilnosti banke i na smanjenje izloenosti rizicima. Strateško planiranje u bankarskim (finansijskim) institucijama sadri nekoliko faza:\n- kreiranje vizije,\n- izbor strategije,\n- razrada akcionih programa.\nVizija u strateškom planiranju\nPrva faza u strateškom planiranju razvoja bankarske institucije jeste sagledavanje vizije daljeg razvoja. Pri tome se polazi od analize sadašnje pozicije banke na finansijskom trištu. Analiziraju se svi pozitivni i negativni faktori poslovanja banke u odnodsu na konkurentne institucije. Komparativni pregled prednosti inedostataka u jednoj hipoteticnoj banci mogao bi da izgleda ovako .\nPozitivni faktori Negativni faktori\n1. široka baza klijenata 1.slabo upravljanje bankom\n2. razvijena organizaciona mrea 2. niska profitabilnost\n3. dobra kadrovska struktura 3. neperformansni zajmovi\nBanka treba da što tacnije sagleda svoje pozitivne i negativne osobine u smislu njene konkurentske sposobnosti na finansijskom trištu, jer je to jedna od bitnih polaznih osnova za izradu vizije razvoja banke. Drugi momenat koji je bitan za strateško planiranje jeste dosadašnja velicina banke merena nivoom bilansa aktive i pasive kao i visinom kapitala banke. Imajuci u vidu sadašnju poziciju banke kao i projektovane promene na finansijskom trištu u nekoliko narednih godina, bankarski menadment treba da izabere strategiju daljeg razvoja banke koju ocenjuje kao optimalnu u postojecim uslovima. Vizija daljeg razvoja banke moe da bude sumirana u vidu takozvane misije\nkoja u sublimiranoj formi daje glavnu poruku u pogledu daljeg razvoja banke.\nKod stvaranja daljeg razvoja banke, posebno su znacajna opredeljenja banke\n- da li eli da proširi geografsko podrucije svoga delovanja,\n- u kojoj meri eli da poveca svoj bilansni nivo,\n- koliki stepen diverzifikacije finansijskih proizvoda eli da ponudi u narednom periodu.\nNa bazi takvih opredeljenja, banka izvlaci implikacije u pogledu kadrovske strukture, investicija u informacionu tehnologiju i organizacione mree za prodaju finansijskih usluga.\nPolazeci od vizije banke u narednom periodu od nekoliko godina, top menadment banke donosi kljucne odluke u pogledu daljih pravaca razvoja i poslovanja banke. Pri tome se imaju u vidu kako promene u ukupnoj strukturi finansijskog trišta tako i dotadašnja poslovna strategija banke. Banka nastoji da se orijentiše na profitabilnije pravce poslovanja i da se povlaci iz manje profitabilnih. Pocetna opcija u viziji daljeg razvoja banke sastoji se u tome da li banka u narednom periodu eli da bude banka usmerena na stanovništvo ili banka usmerena na privredu. Ukoliko banka eli depozitno – kreditno poslovanje kako sa stanovništvom tako i sa privredom, ona treba da sagleda eljeni miks poslovanja banke sa pomenutim sektorima. Dalja bitna opcija sastoji se u tome dali banka eli da se razvije u pravcu univerzalne banke koja se bavi širokom paletom bankarskih proizvoda / usluga ili eli da bude koncentrisana samo na neke sektore bankarskog poslovanja. Radi se o izboru izmedu univerzalne ili specijalizovane banke. Tako neke komercijalne banke treba da odluce da li ele da ostanu u tradicionalnom okviru poslovanja ili da postane komercijalno – investiciona banka. Generalni trend ide u pravcu jacanja diverzifikacije bankarskih proizvoda i usluga, pri cemu su glavni argumenti:\n- mogucnost uvodenja strategije unakrsne prodaje bankarskih proizvoda i usluga,\n- otpornost na stope profita i rasta,\n- lakše sagledavanje finansijske pozicije klijenta.\nKod izbora vizije razvoja banke mora se odgovoriti na pitanje geografske lokalizacije poslovanja banke. To u velikoj meri zavisi od zatecene velicine banke, pošto je jasno da manje banke imaju ui radijus svog delovanja, da vece banke tee da pokrivaju šira podrucija drave ili cak cele drave, dok samo banke sa jakim finansisjkim potencijalom mogu da svojim poslovanjem pokriju i druge zemlje.\nPosle pocetne euforije u vezi sa mogucim stvaranjem globalnih univerzalnih banaka, danas dominiraju umereniji koncepti. Naime, praksa je pokazala da razni segmenti finansijskih usluga nisu u postojecim uslovima podjednako pogodni za globalizaciju. Stoga cak i mega banke nastoje da na globalnom planu biraju one segmente finansijskih usluga koje su u postojecim uslovima dovoljno profitabilne. Tako segment bankarskog\nposlovanja sa stanovništvom u sadašnjim uslovima nije narocito pogodan za globalizaciju. Investiciono bankarstvo ima relativno mnogo vece šanse da se u sadašnjim uslovima razvije na globalnom planu. To isto vai i za investicione fondove odnosno, šire posmatrano, za upravljanje aktivom.\nStrateški plan banke predstavlja razradu i operacionializaciju razvojne vizije banke. Strateški planovi obicno imaju horizont od 3 do 5 godina. Sadraj strateškog plana sastoji se u izboru konkretnih metoda putem kojih ce vizija biti realizovana, pri cemu je bitno da postoji konzistentnost izmedu projektovanih metoda.\nKod izbora strategije razvoja banke u narednom periodu, opcije banke mogu se sistematizovati i na sledeci nacin:\n1. trišna penetracija: banka u razvojnoj strategiji stavlja teište na povecavanje ucešca na postojecim segmentima finansijskog trišta i to sa postojecim finansijskim uslugama;\n2. osvajanje novih trišnih segmenata: banka u razvojnoj strategiji stavlja teište na osvajanje novih trišnih segmenata – u geografskom smislu ili putem šireg obuhvata novih slojeva stanovništva – uz prodaju istih paleta svojih proizvoda;\n3. osvajanje novih proizvoda: banka u razvojnoj strategiji stavlja tenju na uvodenje novih finansijskih proizvoda / usluga uz zadrzavanje prisustva na dotadašnjim segmentima finansijskog trišta;\n4. diverzifikacija: banka u razvojnoj strategiji stavlja teište na osvajanje novih trišnih segmenata kao i na uvodenje novih finansijskih proizvoda / usluga\nMedutim da bi banka mogla da ustanovi strateške pravce svog daljeg razvoja, ona mora da prethodno sagleda kljucne parametre svog daljeg razvoja. Tako se moe ukazati na sledece kljucne parametre.\n1. Planiranje velicine banke u narednom planskom periodu povezano je sa projektovanjem porasta bilansnog obima. Pri tome je suština u sagledavanju optimalnog porasta bilansnog obima banke, polazeci od savremen koncepcije da je kljucni zadatak banke da poveca vrednost banke kao firme.\n2. Stepen diversifikacije banke u narednom periodu predstavlja sagledavanje planskog pomeranja palete bankarskih proizvoda / usluga. To znaci osvajanje novih proizvoda, koji su ocenjeni kao više profitabilni, uz smanjivanje ili cak napuštanje nekih aktivnosti koje su nedovoljno profitabilne.\n3. Polje kamatnih stopa banke polazi od kretanja kamatnih stopa na finansijskom trištu, i posebno kod drugih banaka, imajuci u vidu delovanje jake konkurencije. Banka vodi politiku kamatnih stopa imajuci u vidu razlike u stepenu rizika kod raznih oblika plasmana kao i razlike u troškovima kod raznih oblika plasmana kao i razlike u u troškovima kod raznih oblika formiranja depozitnih i nedepozitnih izvora sredstava. Cilj kamatne politike banke je da se obezbedi puno pokrice rizika i troškova kao i adekvatna stopa profitabilnosti banke. Sa gledišta strateškog planiranja, bitan je izbor odnosa rizika i prinosa. U principu, visina rizika stoji u korelaciji sa visinom prinosa: ukoliko je rizik na plasman veci, projektovani prinos treba da bude veci i obrnuto. Izbor eljene ravnotee rizika i prinosa za banku svodi se na pitanje odnosa profitabilnosti i sigurnosti poslovanja.\n4. Strateško planiranje u savremenim bankama tei da sagleda plansku stopu prinosa banke u odnosu na aktivu i u odnosu na akcijski kapital. Stopa profita banke treba da obezbedi povecanje akcijskog kapitala banke s tim da postoji konzistentna veza aizmedu izmedu povecanja stope kapitala banke i stope porasta ukupne aktive i pasive. To proistice iz institucionalne obaveze banke da sve banke dre odredenu stopu kapitala u odnosu na aktivu banke, tako da planirani porast aktive banke mora da bude uskladen sa porastom akcijskog kapitala.\nNa taj nacin dobija se konzistentan program daljeg razvoja banke na srednji rok koji povezuje projektovanu stopu profitabilnosti banke sa stopom porasta akcijskog kapitala banke i porastom stope ukupne aktive i pasive banke. Da bi se to ostvarilo, neophodno je da se vrše strukturne promene u konfiguraciji banke. Te promene treba da odraavaju tendencije promena u strukturi ponude i tranje na finansijskom trištu kao i komparativne prednosti doticne banke. Ovaj pristup fokusira bolju segmentaciju potencijalnog trišta bankarskih usluga, odgovarajucu ponudu bankarskih proizvoda i stvaranje / razvoj bankarske infrastrukture koja podrava realizaciju programa. Pod infra strukturom se ovde ima u vidu kadrovska struktura, organizacija i upravljacki informacioni sistemi. Pri tome je poenta u kvalitetu gornjih komponenata bankarske infrastrukture. Kvalitet kadrova, kvalitet organizacije i kvalitet upravljackog informacionog sistema predstavlja kljucne komponente infrastrukture koja treba da podrava realizaciju ciljeva razvoja banke u strateškom planu.\nOperacionalizacija strategije razvoja banke sprovodi se kroz akcione programe. Ako strateški plan polazi od sadašnje pozicije banke i pozicioniranja banke u narednom periodu, onda akcioni programi povezuju sadašnje i planirano stanje. Za svaki akcioni program zaduen je odgovarajuci projektni tim koji podnosi izveštaj glavnom menaderu banke.\nTroškovi. Kako je povecanje profitabilnosti banke osnovni cilj strateškog planiranja i upravljanja, to kontrola troškova poslovanja, i eventualnog snienje tih troškova predstavlja jedan od bitnih akcionih programa. Pri tome se postavlja princip da svi troškovi treba da povecaju vrednost banke kao firme. Troškovi poslovanja se stavljaju u odnos prema dohotku banke (neto kamata plus provizija) i postavlja ciljna visina tog odnosa uz nastojanje da se taj parametar smanji. Pri tome treba imati u vidu da uvodenje kompijuterske tehnologije s jedne strane stvara dodatno opteretive troškove, ali s druge strane omogucava smanjenje broja zaposlenih u banci.\nKvalitet. U savremenom bankarstvu je prihvacena ocena da nije moguce dugorocno odrati diferencijaciju cena za iste finansijske usluge kod raznih banaka. Stoga je kvalitet bankarske usluge bitan faktor konkurentske diferencijacije banaka. Ovaj kvalitet mora da bude merljiv pri cemu se koriste metoddlogije upravljanja kvalitetom. Povecani kvalitet finansijskih usluga ostvaruje se preko razvoja informacionih sistema, organizacionih promena u banci kao i dodatne obuke zaposlenih.\nInformacija. Finansijski informacioni sistem treba da bude dovoljno sofisticiran kako bi mogao da daje troškovnu, dohodnu i profitnu analizu po proizvodima, grupama klijenata i filijalama odnosno drugim distributivnim kanalima. Strateški plan razvoja banke postavlja konkretne ciljeve u pogledu uvodenja novih informacionih sistema.\nProizvodi / usluge. U strateškom planu banke nalazi se paleta finansijskih proizvoda i usluga koje banka prua odnosno koje ce pruiti u narednom periodu. Medu glavnim finansijskim proizvodima koje stanovništvo moe da koristi kod banke nalaze se : tekuci racuni, overdrafti (dozvoljeno prekoracenje), platni promet, platne kartice, potrošacki krediti, stambeni krediti , štednja (kratkorocna, dugorocna), penzioni programi, osiguranje ivota i stvari, transakcije vrednosnih papira (brokerski poslovi), investicioni fondovi itd. U gornjoj paleti su navedeani iskljucivo finansijski proizvodi i usluge za sektor stanovništva (bankarstvo na malo).\nOsoblje. Strateški plan razvoja banke mora da sadri plan potrebnog osoblja koje treba koje treba da podrava izvršenje razvojnih ciljeva banke u narednom periodu. U tom smislu je najvanije da bude planski ustanovljen adekvatan broj i struktura zaposlenih. Cilj planiranja osoblja jeste da eventualni nedostatak osoblja u celini ili po pojedinim profilima nebude faktor koji oteava realizaciju razvojnog plana. Medutim, u uslovima tehnološke revolucije isto tako je znacajno da se putem planiranja potrebnog broja i strukture osoblja obezbedi da ne postoji višak osoblja koji bi opterecivao troškove poslovanja banke i time negativno delovao na stopou profitabilnosti. Plan osoblja banke treba da ukljuci i nacin za povecanje strucne spreme i motivisanosti zaposlenih u kontekstu sprovodenja strateških ciljeva banke, narocito kad dolazi do vecih reformskih zahteva i prestruktuiranja.\nStrateško planiranje u savremenim bankama je tesno povezano sa marketinškom strategijom koja je fokusirana na bolje razumevanje sadašnjih i potencijalnih potreba komitenata banke kao i na satisfakciju potrošaca svim uslugama koje banka prua. U tom smislu banka ima dve grupe strucinjaka: jedni fokusirani na potrošace, drugi fokusirani na konkurentske banke. Ako banka dobro shvata potrebe i interese konzumenata njenih usluga kao i mogucnosti njenih konkurenata na finansijskom trištu, ona moe da bolje projektuje razvoj banke u skladu sa svojim mogucnostima kao i potrebama njenih sadašnjih i novih komitenata. Kod formiranja svoje marketinške strategije banka ima u vidu tri osnovne strateške opcije:\nStrategija masovnog trišta polazi od pretpostavke da vecina potrošaca banke ima slicne potrebe i elje. Ako je to tako, onda se banka orijentiše na nie cene svojih proizvoda i usluga, uz formiranje zadovoljavajuce stope dobiti, kako bi privukla što veci broj klijenata putem cenovne konkurentnosti.\nStrategija diferencijalnih segmenata klijenata zasniva se na pretpostavci da banka ima nekoliko razlicitih segmenata klijenata. U tom slucaju banka se orijentiše na dizajniranje posebnih programa na svaki segment klijenata.\nStrategija koncentrisane aktivnosti znaci da se banka koncetriše na jedan segment finansijskog trišta. U tom slucaju banka ima vece poznavanje potreba klijenata, bolju reputaciju za poslovanje na izabranom segmentu finansijskog trišta, pa moe da racuna na vecu lojalnost klijenata. Koji segment finansijskog trišta banka eli da izabere, stvar je procene menadmenta banke.\nBilo koju strategiju banka da izabere, savremene marketinške teorije ukazuju na potrebu strateškog pozicioniranja banke, što znaci da svaka banka treba da ima prepoznatljiv poslovni profil. Ovaj poslovni imid se pojacava promotivnom kampanjom preko sredstava javnog komuniciranja. Pri tome efektivna komunikacija nije jednostavno slanje informacije vec postoij tek onda kada dovoljan broj klijenata razume ovu poruku i daje pozitivan odgovor na nju\nU programima strateškog menadmenta isticu se dva momenta:\n1. Banke koje ele visoke stope rasta, uz odranje profitabilnosti, moraju stalno da nastoje da uvode nove usluge koje su interesantne za sadašnje i buduce klijente banke. To vai kako za klijente iz kategorije stanovništva tako i za klijente iz kategorije malih preduzeca i velikih kompanija. Danas je uvodenje i usavršavanje elektronskog poslovanja banke najvaniji faktor privlacenja sadašnjih i buducih klijenata banke. Tehnološki inovativne banke imaju znacajne prednosti u odnosu na banke koje zauzimaju rezervisan stav u pogledu uvodenja novih tehnoloških programa u svoje poslovanje.\n2.U programima strateškog marketinga je takode bitno da se stalno poboljšavaju kanali distribucije bankarskih proizvoda i usluga. Pošto za nove bankarske proizvode i usluge ne postoji patentno zaštitno pravo, to je moguce brzo kopiranje tih inovacija. Medutim, ono što se ne moe kopirati je sposobnost da se formira i stalno usavršava distribuciona mrea preko koje se postojeci i novi proizvodi nude i prodaju zainteresovanim potrošacima.\nDok se kreiranje novih bankarskih proizvoda i usluga vrši u razvojnim centrima, dotle je komercijalna distributivna mrea decentralizovana. Usled toga, u kontekstu visoke konjukture trišta, banke usmeravaju sve više resursa i energije na istraivanje ponašanja potrošaca i jacanje distributivnih kanala.\nMenadment je i nauka i veština procesa upravljan i rukovodenja organizacijom preduzeca, ali i kreativna praksa i poslovna filozofija u stvaranju profita. Menadment je poslovna filozofija i preduzetnicka strategija predvidanja. Kao transdisciplinarnu nauku i psihologiju, menadment komponuje cak dvadeset tri naucne discipline. Menadment je, stoga, suma diversifikovanih i reintegrisanih znanja, koja sintezuje primenjenu mikroekonomiju, preduzetnicku poslovnu ekonomiju, menadersku ekonomiku upravljanja, poslovnu logiku i poslovnu etiku.Kad to isticemo imamo u vidu da se u ivotnom ciklusu razvoja preduzeca vane preduzetnicka filozofija, agresivna strategija i kreativnost kadrovskog potencijala, kultura rada, kultura razvoja i komunikacija. U tom kontekstu vaan je tim rukovodenja heterogenih intelektualnih struktura sa kreativnim menadmentom. Sa svim ovim pobrojanim elementima a preneseno na gledište banke zakljucujemo.\nBanka bi u novom modelu trišne ekonomije imala kljucnu ulogu u vrednovanju sastavnih delova kreditnih i trišnih rizika kao i u trgovini tim rizicima. Pri tome je bitno da banke u novim uslovima i same budu u dovoljnoj meri osposobljene za analizu i upravljanje kreditnim i trišnim rizicima.\nDr Komazec Slobodan. Monetarnaekonomija i bankarski menadment Cacak, 2006\nBorko . Krstic Bankarski menadment Niš, 2004\nDr Milutin Cirovic Bankarstvo Beograd, 2006\nDr Todor L. Petkovic Operativni i strategijski menadment Cacak, 2006


Karbon Event Centar • 062/780-100 Info i Rezervacije\nSeverni bulevar 6A , Beograd\nRezervišite Karbon Event Centar za vašu proslavu\nAko ste ljubitelji industrijskog stila kada je reč o uređivanju enterijera, Karbon Event Centar mora da bude u samom vrhu vaše liste lokala za iznajmljivanje, ujedno kao osnova i “šlag na torti“ svakog događaja koji možete da zamislite i težite ka tome da sprovedete u delo. Minimalizam, funkcionalnost i elegancija samo su neki od sinonima koji tek donekle opisuju Karbon Event Centar, jer potpun utisak ipak možete da doživite samo direktnom posetom ovog objekta namenjenog za sve tipove proslava.\nKoje su glavne karakteristike koje nudi Karbon Event Centar osim modernog prostora, i prethodno navedenih stavki, i koji nivo užitka očekuje vas i vaše goste kada se odlučite da proslavite rođendan, korporativni uspeh ili organizujete promociju nove linije brenda upravo ovde? Informišite se o svemu što vas zanima u nastavku!\nKarbon Event Centar – mesto gde su mašta i realnost jedno\nKoliko često osmislite nešto što vam najiskrenije pokrene leptiriće u stomaku, ali onda ideje podelite sa nekim i pokušate da se “spustite na zemlju“? Karbon Event Centar kreiran je tako da bude mesto preplitanja naizgled nemogućeg i mogućeg, mašte i realnosti, kreative i praktične primene svih ideja. Upravo zbog toga, naš stručan tim sa dugim iskustvom na polju ugostiteljstva tu je da i naizgled čudne zamisli ostvari do najsitnijeg detalja, sa ciljem organizacije spektakla koji će svakome ulepšati ne samo dan, već i celu nedelju, nakon posete ovom mestu i prisustvovanju događaja koji je Karbon Event Centar uspešno sproveo – sve to u saradnji sa vama. Transformacija prostora u skladu sa proslavom koju imate u planu, usklađivanje dekorativnih elemenata, postavka razne scenografije, korišćenje profesionalne rasvete, postavka audio i video sistema, ali i sve drugo što običan događaj pretvara u dan iz snova omogućuje upravo Karbon Event Centar. Poigravanje sa maštom jedan je od naših omiljenih hobija, zato nam dopustite da ispunimo svoj pun potencijal i nadmašimo vaša očekivanja!\nSplet modernog, svedenog i urbanog – Karbon Event Centar\nUkoliko biste izabrali samo jedan stil koji bi adekvatno opisao Karbon Event Centar, naišli biste na problem. Ovaj podjednako minimalan, a urbanizovan prostor, odlikuje se modernim, a svedenim dizajnom. Pre otvaranja za širu javnost, za Karbon Event Centar izdvojeno je više sati diskusije na temu odabira pravih materijala, palete boja, propratnih tonova i svih ostalih elemenata enterijera koji će ostaviti dovoljno prostora za eksperimentisanja i dodatna ulepšavanja ili korekcije uoči organizovanih događaja, a ujedno prikazati jedinstven duh kojim Karbon Event Centar i te kako može da se pohvali. Neutralni materijali i korišćene boje dopuštaju klijentima da prilagode dat prostor dekoraciji i svim propratnim brend materijalima, tako da Karbon Event Centar ne deluje “pretrpano“, već izuzetno stilizovano, i to prema svetskim parametrima koji se povezuju sa mestima ovog tipa.\nKarbon Event Centar – funkcionalnost i tehnička pokrivenost\nIako je moderan enterijer od velike važnosti, stručan tim koji je doprineo celokupnoj atmosferi koja se bez muke kreira u prostorijama ovog lokala, pažljivo je osmislio i adekvatnu strukturu i sve tehničke aspekte koji su od velikog značaja za sve vrste proslava i događaja. Karbon Event Centar sadrži veliki ulazni hol sa garderobom, salu od čak 360m2 sa šankom, servisne prostorije, privatni apartman i toalete prilagođene i invalidima. Takođe, savremene protivprovalne i protivpožarne sisteme, kao i klimatizaciju na vrhunskom i zavidnom nivou, nikako ne treba izostaviti pri nabrajaju prednosti Karbon Event Centar iznajmljivanja. Kada je u pitanju dostupan nameštaj, svim gostima je omogućeno korišćenje pravougaonih i okruglih stolova, stolica i barskih stolova – u skladu sa tipom organizovanog događaja i preferencijama klijenta koji je zaslužan za uspešno sprovođenje svih ideja i ciljeva u saradnji sa nama, ali zadužen i za zabavu svih prisutnih gostiju. Pored navedenih benefita koji savršeno oslikavaju Karbon Event Centar, treba naglasiti i da je kapacitet prostora 250 sedećih mesta i 400 mesta u koktel varijanti, kao i da osvetljenje čine LED šinski reflektori, a ozvučenje 8 zvučnika u Sali i 7 ambijentalnih.\nDogađaji pod reflektorom uspeha – Karbon Event Centar\nKarbon Event Centar je do sada imao priliku da organizuje i do kraja iznese ideje za sve privatne i korporativne proslave, umetničke manifestacije, promocije proizvoda renomiranih brendova sa našeg i inostranog tržišta, rođendane, modne revije poznatih kreatora, krštenja, konferencije, višednevne seminare, ali i snimanja spotova. Upravo zbog širokog spektra zanimljivih dešavanja koje je Karbon Event Centar realizovao i referenci za brendove kao što su NYX Professional Makeup, Aura, Elle magazin, Francusko-srpska privredna komora, sa sigurnošću tvrdimo da ćemo sve vaše zamisli, pa čak i one koje deluju komplikovano, uspeti da predstavimo u punom sjaju – pod reflektorom uspeha!\nKarbon Event Centar – recite „DA!“ u prostoru vrednom te čuvene reči\nZamislite, izmaštajte i iznesite – stručan tim mladih ljudi koji je zadužen za sprovođenje svih kreativnih i tehničkih aspekata tu je da sasluša i pronađe adekvatna rešenja za apsolutno sve! Karbon Event Centar obezbeđuje svu tehničku i produkcijsku opremu za najvažniji dan u vašem životu – venčanje iz snova, imajući na umu bajkovitu i raskošnu, ili jednostavniju i minimalističnu viziju koju imate. Budite sigurni da će svi detalji uspešno biti pokriveni na najbolji mogući način!\nAmbiciozna misija, bez kompromisa – Karbon Event Centar\nKao i u svakom poslu, poteškoće i problemi na koje se nailazi prilikom organizacije svih vrsta događaja su neminovni, ali to ne sprečava Karbon Event Centar da se izbori sa svim novonastalim okolnostima pronalazeći samo najbolja rešenja i odgovore. Karbon Event Centar nastojimo da pretvorimo u mnogo više od prostora koji će se dovoditi u konekciju isključivo sa promotivnim dešavanjima u centru grada. Misija od koje ne odustajemo je realizacija i kulturnih, umetničkih, humanitarnih i svih drugih dešavanja koja imaju za cilj povezivanje ljudi sličnih interesovanja i razmišljanja. Zbog toga, konktaktirajte Karbon Event Centar i ukoliko imate na umu određeni projekat nekomercijalnog tipa ili bilo koju drugu ideju kojoj je potrebna podrška u vidu prostora za dalje plasiranje i uspeh.\nGalerija Karbon Event Centra\nGde se nalazi Karbon Event Centar?\nVaše idealno mesto za narednu proslavu nalazi se na adresi Severni Bulevar 6a u neposrednoj blizini Bogoslovije i na samo nekoliko minuta hoda od Vukovog spomenika. Važno je napomenuti da je Karbon Event Centar obezbedio 100 parking mesta za sve goste koji su deo proslave koja je u toku\nSve što izmaštate, Karbon Event Centar ostvaruje – zato rezervišite ovo mesto već danas!\nProverite raspoloživost sale u Karbon Event Centru


Pompeo: SAD i Grčka istražuju mogućnosti zajedničke konfrontacije sa Rusijom - Sputnjik Srbija\n09:52 02 Mart 2021\nPompeo: SAD i Grčka istražuju mogućnosti zajedničke konfrontacije sa Rusijom\n18:00 29.09.2020 Preuzmite kraći link\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo je tokom posete vojnoj bazi Suda na Kritu izjavio da se dogovorio sa premijerom Grčke Kiriakosom Micotakisom da će istražiti mogućnosti konfrontacije sa Rusijom.\n„Danas sam na Kritu kako bih promovisao jednu od najjačih američkih vojnih veza u celoj Evropi. Grčku vidimo kao istinski stub stabilnosti i prosperiteta u istočnom Mediteranu i veoma smo ponosni što podržavamo grčku Vladu", rekao je Pompeo za grčku televiziju „ERT“.\nPrema njegovim rečima, saradnja u oblasti bezbednosti razvija se izuzetno duboko i brzo, a obe strane rade na unapređivanju pitanja započetih prošle godine potpisivanjem Sporazuma o saradnji u oblasti odbrane. „Sporazum se oblikuje ovde na Kritu, u Larisi, Stefanovikeiu i Aleksandropolisu“, rekao je Pompeo, misleći na lokacije novih američkih vojnih baza.\nNajavio je i da će najnovija američka pomorska baza „Heršel Vudi Vilijams“ biti trajno u zalivu Suda.\n© AP Photo / Mike Segar\nPompeo: Rusija neće moći da utiče na rezultate predstojećih izbora u SAD\n„Naša saradnja na polju bezbednosti je danas posebno važna jer Rusija nastavlja da igra destabilizujuću ulogu u regionu, posebno u Libiji, dok SAD pozivaju na povlačenje svih vojnih snaga i primirje u zemlji“, rekao je Pompeo.\n„Takođe smo se dogovorili sa premijerom da istražimo mogućnosti dalje saradnje s ciljem suočavanja sa izazovima koje je Rusija postavila kao rezultat štetnih efekata, poput širenja dezinformacija o pandemiji i pokušaja integrisanja pravoslavne crkve u svoje planove“, rekao je američki državni sekretar.\nGrčka se dodatno naoružava: Povećava broj vojnika za 15 hiljada i kupuje novu ratnu tehniku\nPompeo je naveo da je dan ranije tokom sastanaka potvrdio američku podršku naporima Grčke da diverzifikuje energetske rute i dostavu energenata širom regiona. „Odluku o snabdevanju energijom treba da donesu slobodna tržišta, a ne ruski „Gasprom“, rekao je Pompeo.\nAmerički državni sekretar je takođe rekao, da je pokrenuo pitanje napora Kineske komunističke partije „da koristi ekonomsku moć ovde i u širem regionu da bi stekao strateški uticaj u Evropi“. „Veoma smo ponosni na činjenicu da premijer Micotakis i njegov tim razvijaju i promovišu grčki digitalni front, uključujući angažovanja za 5G mreže. Drago nam je što vidimo da Grčka učestvuje u programu „Čista mreža“, rekao je Pompeo.\nTakođe je izjavio, da je „Grčka najsvetlija tačka u regionu, a takođe i odličan partner Sjedinjenim Američkim Državama“.\nInače, ruski mediji podsećaju da je Rusija više puta negirala optužbe za pokušaje uticaja na demokratske procese u različitim zemljama, a portparol Kremlja Dmitrij Peskov ih je nazvao „apsolutno neosnovanim“.\nameričke vojne baze, Grčka, Amerika, Rusija


Parlament neće ukinuti Dan Republike – Majevica Online\nObjavljeno 17. Aprila 2015. 15:04\nNarodna skupština Republike Srpske neće ukidati Dan Republike ukoliko bi Ustavni sud BiH eventualno donio odluku kojom se pojedine odredbe Zakona o praznicima Srpske proglašavaju neustavnim, navodi se u Deklaraciji koju je parlament Srpske danas usvojio.\nDelaraciju koja je usvojena povodom zahtjeva za ocjenu ustavnosti Zakona o praznicima Srpske pred Ustavnim sudom BiH podržala su 63 poslanika, dok su tri bila protiv.\nNarodna skupština smatra da je osporavanje pojedinih odredaba Zakona o praznicima Republike Srpske pred Ustavnim sudom BiH isključivo politički, a ne pravno zasnovan akt, čiji je prikriveni cilj negacija legaliteta i legitimiteta Republike Srpske i dejtonskog ustavno-pravnog poretka BiH.\nPraznici Srpske utemeljeni su na načelu nediskriminacije i ne ugrožavaju nacionalni i vjerski identitet i ravnopravnost nijednog od tri konstitutivna naroda, i odgovaraju univerzalnim vrijednostima, evropskim tekovinama i iskustvima.\nNeprihvatljivo je da se u postupku ocjenjivanja ustavnosti osporenih odredaba Zakona cijene politički i istorijski događaji zbog kojih je 9. januar određen kao Dan Republike, navodi se u Deklaraciji.\nU dokumentu se ističe da parlament Srpske izražava punu volju i spremnost da iskoristi sva pravna i politička sredstva da bi odbranio legitimni interesi i sačuvao identitet Republike Srpske potvrđen Dejtonskim sporazumom.\n“Narodna skupština poziva na jedinstven stav i djelovanje predstavnika Republike Srpske u organima i institucijama u BiH i svih političkih stranaka sa sjedištem u Republici Srpskoj da štite interese Srpske i njenih građana i očuvanja ustavnog poretka, utvrđenog Dejtonskim mirovnim sporazumom, ističe se u Deklaraciji.


Rusija: Brisel skrenuo na „klizav put“ sankcija protiv Moskve - Sputnjik Srbija\n03:39 25 Februar 2021\n07:46 30.01.2021 Preuzmite kraći link\nOn je istakao da bi o sudbini svih tih sankcija, kada je reč o Rusiji, trebalo da odlučuje sam Brisel.\n„Ono što nas brine je to što je EU počela da veoma žustro da stvara takozvane horizontalne mehanizme sankcija – po pitanju hemijskog oružja, ljudskim pravima, sajber prostoru. To znači da se stvara okvir da na zakonodavni način Brisel momentalno kažnjava one za koje smatra da su odgovorni. To mogu biti fizička lica, ali i pravna – kompanije ili institucije“, istakao je on.\nGruško je ocenio da je to „klizav put koji ne vodi nikuda“ jer stvara izuzetno veliku neizvesnost u odnosima Moskve i Brisela.\nTakođe je naveo i da je taj problem prisutan ne samo u odnosima Rusije i EU, već i u celokupnoj svetskoj trgovini.\n„Upravo zato Rusija u odnosima sa EU pokušava sistematski da se bori protiv takvih odluka jer nisu u skladu sa normama Svetske trgovinske organizacije, stvaraju prepreke zarad ostvarivanja ekonomskih odnosa“, kazao je on.\nGruško je podsetio da je uprkos tome EU i dalje vodeći ekonomski partner Rusije, kao i da je prošle godine trgovina sa zemljama Unije zauzela 38 odsto ukupnog ruskog spoljnotrgovinskog kolača.\nsankcije, trgovina, EU, Rusija


Partizan nemoćan protiv ASVEL-a u Beogradu - Sportska centrala\nPartizan nemoćan protiv ASVEL-a u Beogradu\n23 okt 2018. 20:58\nKK Partizan – KK ASVEL 78:89\n(20:26, 17:22, 17:19, 24:22)\nKošarkaši Partizana poraženi su večeras od francuskog ASVEL-a u hali ,,Aleksandar Nikolić“ rezultatom 78:89 u okviru četvrtog kola Evrokupa.\nGosti iz predgrađa Liona su diktirali tempo tokom čitave utakmice i bez većih problema izašli na kraj sa beogradskim crno-belima.\nLoše prvo poluvreme odigrali su košarkaši Partizana. Od prvog napada gostiju kada je poentirao Kalnietis crno-beli su bili u zaostatku, a prednost ASVELA najviše je iznosila 11 poena na kraju prvog poluvremena. Igrači Partizana ponovo su ispoljili slabosti u šutu za tri poena, pogodili su dve trojke iz osam pokušaja, a iz prvog poluvremena ostaće upamćeno da je za Partizan debitovao Stefan Janković koji je za sedam minuta pogodio dva slobodna bacanja i promašio dve trojke uz po jedan skok i izgubljenu loptu.\nUspevao je Partizan nekako da drži priključak u prvoj četvrtini, prednost francuskog tima uglavnom je iznosila četiri do šest poena, a posle prvih 10 minuta bilo je 26:20 nakon trojke Slotera u poslednjoj sekundi. Držao je ASVEL i u drugoj četvrtini visoke procente šuta i to je rezultiralo prvom dvocifrenom prednošću (36:26) u 14. minutu. Uspeli su crno-beli u dva navrata da smanje razliku na 8 i 9 poena, a poslednju priliku da poluvreme završi sa jednocifrenim minusom Partizan je propustio sa promašenim slobodnim bacanjima Đorđa Gagića pet sekundi pre kraja.\nU nastavku susreta Partizan je pokušao da se vrati u meč, ali u tome nisu uspeli, pošto je ASVEL diktirao tempo i u drugom delu igre i čuvao stečenu prednost sigurno do kraja utakmice.


RUGIPP: 18 miliona KM ide na rješavanja pitanja trajnog smještaja organizacionih jedinica - Srpskacafe\nRUGIPP: 18 miliona KM ide na rješavanja pitanja trajnog smještaja organizacionih jedinica\nČetvrtak, 21.01.2021., 14:55 Četvrtak, 21.01.2021., 14:25\nRepublika Srpska naslijedila je javne evidencije koje je vodila BiH od uspostavljanja zemljišne knjige i katastarske evidencije od Austorugarske. Te evidencije od dana uspostave pa do danas sadrže netačne i neažurne podatke i predstavljaju kamen spoticanja privrednom i ekonomskom razvoju države.\nJoš 1984. godine tadašnja država je donijela novi zakon kojim se krenulo u osnivanje nove, tačne i ažurne evidencije-katastra nepokretnosti. Nažalost, ratna dešavanja 90- tih godina i poslije, visoki predstavnik zaustavljaju taj proces i ostaju na snazi javne evidencije kakve i danas zatičemo. To je bio razlog da Narodna skupština Republike Srpske donese Zakon o premjeru i katastaru 2012. godine kojim se utvrđuje da je od opšteg interesa osnivanje nove evidencije i u tu svrhu donosi Zakon o finansiranju poslova premjera i osnivanja katastra.\nOvim zakonom utvrđeno je da se sredstva koja prihoduje geodetska uprava kroz svoje poslove uplaćuju na račun posebne namjene – osnivanja nove evidencije i za sve poslove koji su neophodni kao prethodni poslovi za osnivanje nove evidencije. Način utroška tih sredstava, u smislu koje investicije i poslovi će se finansirati sa tog računa posebne namjene, utvrđuje Narodna skupština Republike Srpske kroz program poslova za period od pet godina. On u sustini predstavlja budžet Geodetskoj upravi, jer sva sredstva koja prihoduje Uprava mogu da se koriste isključivo prema Zakonu o finasiranju. Tako je istekom jednog petogodišnjeg programa u decembru 2020. prijedlog za novi srednjorični program Vlada uputila Narodnoj skupštini Republike Srpske u dalju proceduru.\nKao polazna osnova za izradu ovog programa korištena je analiza trenutnog stanja čijom implementacijom će se omogućiti da RUGIPP bude efikasna, brza, moderna, sigurna organizacija i pouzdan javni servis, odnosno institucija za kvalitetno pružanje usluga svojim korisnicima, kao i organa uprave koji je lider za sve geodetske i katastarske operacije i čuvar sigurnosti geoprostornih podataka i podataka o nepokretnostima u Republici Srpskoj. Program se zasniva i na pretpostavci da su potpune informacije o nepokretnostima koje se vode i održavaju u informacionim bazama strateški resursi Republike Srpske sa kojima se mora upravljati organizovano i domaćinski.\nPri izradi Programa uzeta su u obzir iskustva zemalja u okruženju, te drugih evropskih država, pri čemu se vodilo računa o vlastitim potrebama, interesima i mogućnostima za njegovu realizaciju. Efikasna realizacija Programa stvara temelj za ekonomski razvoj i društveni prosperitet Republike Srpske.\nRUGIPP i njene organizacione jedinice obavaaju niz važnih zadataka i povjerenih poslova i to : osnivanje jedinstvene evidencije katastra nepokretnosti, premjer nepremjerenih područja Republike Srpske, održavanje svih postojećih evidencija o nepokretnostima i rješavanje imovinsko pravnih odnosa.\nOsim redovnih poslova RUGIPP obavlja i niz poslova za potrebe Republike, odnosno njenih organa i organa lokalne samouprave i to poslove eksproprijacije i rješavanja imovinsko-pravnih poslova u vezi sa njom (izgradnja puteva, hidroelektarana, kanalske mreže i dr), nadzor nad izvođenjem geodetskih radova u postupku eksproprijacije i pregled elaborata, rješavanje drugostepenih žalbi u postupcima eksproprijacije, pripremne radnje u svrhu geodetskog utvrđivanja međuentitetske linije razgraničenja (dužina linije oko 1 150km) i učešće u državnim komisijama za granice, kao i u stručnim timovima za granicu.\nRUGIPP planira modernizaciju poslovnih prostora i kupovinu novih što će omogućiti efikasno pružanje usluga i izdavanje podataka. Nabavka novih prostora prioritetno je planirana za organizacione jedinice gdje RUGIPP plaća zakup i gdje ne postoji adekvatan smještaj za komisije za masovno izlaganje jedinstvene evidencije katastra nepokretnosti na cijeloj teritoriji Republike Srpske.\nU skladu sa gore navedenim, te na ime rješavanja pitanja trajnog smještaja organizacionih jedinica Uprave za koje se plaćaju visoki troškovi zakupa, odnosno stvaranja optimalnih uslova za rad komisija za masovno izlaganje na javni uvid podataka o nepokretnostima i utvrđivanje prava na nepokretnosti planirana su sredstva u sveukupnom iznosu 18 000 000,00 KM.\nIz ovih sredstava biće kupljena i zgrada za analogni arhivu sklopu koje će biti i Muzej geodezije Republike Srpske s ciljem brže dostupnosti potrebne dokumentacije radnicima RUGIPP-a u obavljanju svakodnevnih poslova, što će povećati njihovu efikasnost, te omogućiti bolju dostupnost arhivske dokumentacije zainteresovanim korisnicima podataka iz nadležnosti RUGIPP-a putem internet servisa za distribuciju arhivskih podataka.\nRUGIPP vrši geodetsko-tehničke radove i riješava imovinsko – pravne poslove, te tako stvara neophodne uslove u cilju implementacije velikih kapitalnih projekata Republike Srpske iz zacrtanog Programa ekonomskih reformi Republike Srpske. Strateški cilj je i osnivanje jedinstvene evidencije na teritoriji cijele Srpske po svim političkim i katastarskim opštinama. Ukazujemo na pozitivne efekte angažovanja vlastitih kadrova i opreme na geodetskim poslovima i osnivanju katastra nepokretnosti, koje se odražavaju neposredno na cijenu izvođenja geodetskih radova. Radovi se ubrzavaju, a cijena izvođenja geodetskih poslova se po nekoliko puta smanjuje u odnosu kada radove izvode firme iz privatnog sektora. U planiranom periodu godišnje će se rješavati oko 50 000 predmeta što ukupno za planski period iznosi oko 250 000 predmeta. Za sve navedene radove potrebno je obezbijediti finansijsko – tehničke uslove što je ovim Planom i obuhvaćeno.\nKljučne reformske oblasti Vlade Republike Srpske kao što su oporavak privrede i novi privredni rast, reforma javnog sektora, fiskalna konsolidacija, očuvanje socijalne sigurnosti i evropski put Republike Srpske, evropske integracije i regionalna saradnja ne mogu se ostvariti u potpunosti bez razvoja, modernizacije i unapređenja rada sektora katastra nepokretnosti kao jedinstvene evidencije, proglašenim od opšteg interesa za Republiku Srpsku i oslonca na nju. Ove politike se ne mogu realizovati bez dalje ubrzane izgradnje jedinstvene baze katastra nepokretnosti i infrastrukture geoprostornih podataka Republike Srpske, gdje su evidencije RUGIPP-a njen ključni segment. Takođe, obavljaće se geodetsko – tehnički radovi i rješavaće se imovinsko – pravni odnosi u postupku eksproprijacije nepokretnosti prilikom realizacije kapitalnih projekata definisanih Programom ekonomskih reformi Republike Srpske za svaku godinu trajanja Programa.\nGlavni ciljevi Programa su fokusirani na kvalitet, efikasnost, efektivnost, transparentnost i odgovornost u RUGIPP-u.\nUkupna vrijednost investicija koje su obuhvaćene Programom za pet godine je 142 683 488 KM, a prezicne podatke svi zainteresovani mogu pronaći na internet stranici Narodne skupštine.


Istorijsko veče: Zvezda i Partizan zajedno u grupnoj fazi! - Meridianbet Vesti\nFudbal Author:\tCentrala Bg - 25/08/2017\nIstorijsko veče: Zvezda i Partizan zajedno u grupnoj fazi!\nVeliko veče koje je iza nas, a za koje se svi nadamo da će možda već sledeće godine moći da se kaže ono čuveno ”istorija se ponavlja”, Partizan i Crvena Zvezda mogu da uveličaju na samo još jedan način – spektaklom u Večitom derbiju koji se igra za samo dva dana!\nOve jeseni Srbija će se nagledati evropskih timova kao nikada ranije jer će dva najveća srpska kluba po prvi put istovremeno igrati u grupnoj fazi UEFA Lige Evrope! Nastavak takmičenja je sam po sebi već ogroman uspeh, a činjenica da će u narednom periodu ogromna većina navijača u Srbiji imati razlog da sa nestrpljenjem očekuje da dođe četvrtak, će tek da pokaže svoje pozitivne posledice po srpski fudbal.\nCrvena Zvezda je okončala deset godina dugo čekanje na evropsku jesen, a u tome nije uspeo da je spreči ruski Krasnodar i pored pobede u prvom susretu. Dobro planiranje koje je usledilo posle nesrećnog završetka prethodne sezone se isplatilo ispunjenjem dva od više zacrtanih ciljeva – nastavak takmičenja u grupi i onim što je možda još i važnije, stvaranjem igre i atmosfere koji su veoma obećavajući u pogledu budućih rezultata.\nZvezda, dakle, konačno liči na tim spreman da ravnopravno igra se klubovima koji se takmiče u evropskim takmičenjima i da pritom ne bude neophpdno u podređenoj ulozi. To se videlo u duelima sa Spartom iz Praga, a pogovo u mečevima sa Krasnodarom.\nFudbaleri koji se u bilom kom trenutku nalaze na terenu tačno znaju šta i na koji način treba da urade za šta sve zasluge pripadaju terenru Vladanu Milojeviću koji je pokazao da odlično vlada svim elementima fudbalske taktike. Priprema svake pojedinačne utakmice u Evropi je bila izvanredna, a način sprovođenja na terenu ukazuje da su i zahtevi upućeni fudbalerima bili jasni, razumljivi i nedvosmisleni.\nPartizan je otišao u Felčut gde je trebalo da podlegne utisku najavljenog dolaska premijera Viktora Orbana, ali se dogodilo nešto sasvim drugo – pala je osveta skoro istom merom za poraz star više od 30 godina! Tada su Crno-beli izgubili od Videotona sa 5:0, a revanš koji je viđen u četvrtak uveče je ”siromašniji” za samo jedan gol!\nPosle beogradskih 0:0 i tužne atmosfere na ispraženjenom stadionu Partizana , u Felčutu je bukvalno sve bilo kako treba, a utakmica se završila na način na koji je malo ko očekivao i slobodno se može reći da je deo susreta posle prvih nešto više od pola sata odigran sa saznanjem da se već zna ko je otišao u grupnu fazu Lige Evrope!\nPartizan ne samo da je uspeo da odbije početni pritisak domaćina, već je i iskoristio tako napravljen slobodan prostor da uzvrati efikasnim kontranapadima što je i bila ideja Miroslava Đukića. Svaka kontra Crno-belih je bila precizna i dobro organizovana i završavala se sa loptom iza leđa golmana Videotona. Bivši strateg Partizana Marko Nikolić je nadmudren, a rezultat je na kraju čak mogao da bude i ubedljiviji.\nVečiti rivali će već u petak saznati imena svojih protivnika u grupnoj fazi, a sigurno je da se u nastavku takmičenja neće igrati Večiti derbi zato što timovi iz iste države ne mogu da se nađu u istoj grupi. Koliko je plasman Partizana i Zvezde veliki uspeh vidi se i posle nabrajanja imena velikana kojima to ove sezone nije uspelo: Fenerbahče, Ajaks, PSV, PAOK, Legija, Frajburg, Bordo i mnogi drugi!\n24.8.2017. Partizan pamti UEFA kup, vreme je za osvetu!\nTags:grupna faza, Liga Evrope, Marko Nikolić, Miroslav Đukić, Partizan, takmičenje, UEFA, Večiti derbi, Vladan Milojević, zvezda\nKao i pre tri godine, Srbija i Poljska ponovo na Nacionalnom stadionu!\nSrbin među svetskom elitom: Meridian je prvi stao uz mene!


OSM Televizija - Galijašević: Neophodno odlučnije djelovanje institucija\nGalijašević: Neophodno odlučnije djelovanje institucija\nEkspert za borbu protiv terorizma DŽevad Galijašević izjavio je danas Srni da 64 paradžemata u BiH ne može ukinuti Islamska zajednica, nego da je u ovom procesu neophodno odlučnije djelovanje institucija na nivou BiH.\n"Hodže ne mogu ukinuti paradžemate i riješiti problem terorističkih prijetnji. To je posao za bezbjednosne agencije jer su od 64 paradžemata, 45 bezbjednosni problem najvišeg nivoa", rekao je Galijašević.\nOn je istakao da mora biti spriječeno finansiranje paradžemata u BiH.\n"Složenim finansijskim operacijama finansiraju se terorističke aktivnosti. Do sada nijedna takva operacija nije zaustavljena, što je nedopustivo", dodao je Galijašević.\nOn je naveo da se u paradžematima izvode složene borbene obuke i regrutuju lica za svjetska ratišta.\n"Ovaj problem moraju rješavati bezbjednosne agencije na nivou BiH. Obavještajno-bezbjednosna agencija BiH i Agencija za istrage i zaštitu BiH moraju prestati da rade za Obavještajnu agenciju Turske i slušati naredbe lidera SDA Bakira Izetbegovića", rekao je Galijašević.\nRok za ukidanje paradžemata u BiH je istekao, ali oni i dalje nesmetano funkcionišu.\nRijaset Islamske zajednice BiH ranije je obavezao muftije i imame da organizatorima paradžemata ukažu na štetnost njihovog djelovanja i da najkasnije do kraja februara ove godine prestanu sa održavanjem i organizovanjem vjerskih aktivnosti.\nParadžemata ima najviše na području Sarajevu, a najaktivniji su u Zenici, Tuzlanskom i Bihaćkom muftijstvu.\nPrivedeno deset osoba zbog terorizma i nasilja u Izraelu\nFrancuski ministar: Primarni posao borba protiv terorizma\nJoš iz iste kategorije: « Drugostepena presuda Karadžiću za tri godine DNS i dalje protiv poskupljenja struje »


Nacrt odluke o rebalansu budžeta uskoro pred odbornicima Skupštine grada - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Nacrt odluke o rebalansu budžeta uskoro pred odbornicima Skupštine grada\nčetvrtak, 09 novembar 2017 20:52\nGradsko veće na sednici održanoj 9. novembra utvrdilo je predlog odluke o rebalansu budžeta za tekuću godinu i uputilo Skupštini grada na razmatranje i odlučivanje. Nacrt odluke o rebalansu budžeta je potpuno isti u nominalnom iznosu od 7,8 milijardi dinara kao i odluka o budžetu, rekao je Igor Mitrović član veća za imovinu i finansije.\nOno što se razlikuje i što su razlozi za rebalans jeste preraspodela suficita koji je zatečen na početku ove godine u iznosu od preko 200 miliona dinara i izmene u aproprijacijama koje su se dešavale na raznim kategorijama troškova u ovoj godini. Glavne izmene se odnose na sve investicije koje su započete u ovoj, a biće plaćene u 2018. godini. Višak sredstava koji se pojavio preraspodelom, usmeren je na povećanje subvencija prema preduzećima čiji je osnivač grad radi stabilizacije poslovanja. Na kraju godine realizacija budžeta biće nekih 75 posto što je rekord, zato što budžet i dalje opterećuju troškovi iz prethodnog perioda koje nismo mogli da izmirimo. Reč je o računima za energiju, koja nije plaćana godinama unazad, a za koju imamo rešenje u vidu multi kompenzacije.\nGrad je bio u bankrotu, rekao je Mitrović i dodao da je konstatacija Fiskalnog saveta apsolutno tačna. Ono što je izuzeto u analizi tog izveštaja je da je Fiskalni savet pohvalio rukovodstvo grada koje je u prethodne tri godine izvšilo prave mere konsolidacije i da su glavni problemi koji se još uvek “'vuku“ nastali mnogo ranije. Pred odbornicima gradskog parlamenta naći će se i predlog odluke o usvajanju Strategije zdravstvene zaštite za period 2017 - 2020. godina. Ovaj dokument u središte stavlja prioritete, a to su sve ciljne kategorije: deca, mladi, stari i radno stanovništvo, istakla je Gordana Damnjanović član veća za zdravstvo i socijalnu zaštitu. Nova kategorija su osobe sa mentalnim poteškoćama. Prioritet je sekundarni nivo zdravstvene zaštite koji gradu Kragujevcu nedostaje, kao i jačanje kapaciteta sva tri nivoa zdravstvene zaštite. Na sednici Gradskog veća data je saglasnost na zaključenje ugovora o davanju na korišćenje osam radio stanica Zavodu za hitnu medicinsku pomoć, sedam JKP “Čistoća“ , deset Upravi za vanredne situacije MUP - a Srbije i 35 Republičkom hidrometeorološkom zavodu Srbije za protivgradne stanice. Grad Kragujevac izdvojio je blizu šest miliona dinara za zanavljanje celokupnog sistema komunikacije u vanrednim situacijama. Opredelili smo se za najsavremeniji sistem digitalne radio veze i to smo realizovali u saradnji sa RHMZ, koristeći njihove već postojeće frenkvencije, rekao je Dragoš Radovanović načelnik Odeljenja za vanredne situacije i planiranje odbrane. Istovremeno smo zajedno sa Sektorom za vanredne situacije MUP - a Srbije razvili i gradski interni sistem u kome su svi subjekti koji deluju u vanrednim situacijma objedinjeni na određenom broju kanala. Postojeće tehničke mogućnosti omogućavaju dalju dogradnju sistema i na taj način protivgradnu zaštitu mogu da unaprede i okolne opštine samo kupovinom radio stanica, jer repetitori koje smo mi finansirali, istakao je Radovanović, pokrivaju celo područje Šumadije.\nGradsko veće usvojilo je i program Zimske službe za održavanje gradskih ulica i drugih javnih površina i dalo saglasnost za zaključenje ugovora za uslugu zimskog održavanja lokalnih puteva između Gradske uprave za investicije i JKP “Čistoća“. Gradsko veće dalo je saglasnost na Memorandum o razumevanju za sporovođenje pilot projekta “Prva pomoć za decu“ zaključen između Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, ministarke bez portfelja zadužene za demografsku i populacionu politiku, Crvenog krsta Srbije, Gradske optšine Savski venac i gradova Niš, Novi Sad i Kragujevac.\nProjekat je namenjen deci predškolskog uzrasta. Kroz edukaciju o postupcima pružanja prve pomoći i načinu reagovanja u trenutku nezgode, kao i edukaciju dece o prevenciji zaštite reproduktivnog zdravlja koji će biti realizovan u vrtićima Leptirić, Naša radost, Čuperak i Ciciban biće obuhvaćeno 150 mališana.


Beta 14. oktobra 2020. 11:00\n„Reč je o putu koji povezuje Novi Sad sa autoputem i putem Ruma-Šabac u ukupnoj dužini od 47,7 kilomatara, za šta će, prema zaključenom ugovoru, Srbija platiti 606 miliona evra, ili rekordnih 13 miliona evra po kilometru. Uporedni podaci pokazuju da nijedan put u ovom delu Evrope koji je gradjen u poslednjih 20 godina nije ni blizu toliko koštao koliko će koštati ‘Fruškogorski koridor'“, naveo je on.\n„U tu procenu nije ušla i cena mosta preko Dunava dužine 1,8 kilometara koji bi trebalo da se gradi kod Kovilja, ali je poznato da je most sličnih karakteristika koji je gradjen u periodu 2009-2011. godine kod Beške, u dužini od 2,2 kilometra, koštao 50 miliona evra. Pod pretpostavkom da će Koviljski most koštati duplo skuplje od onog kod Beške i da će troškovi ostalih radova biti čak za 50 miliona evra veći od prvobitno procenjenih, opet dolazimo do računice da će Srbija za novi put platiti bar duplo više od najveće moguće realne cene“, rekao je Novaković.\n„Sve se radi putem takozvanih robnih kredita i neposrednom pogodbom sa očigledno višestruko uvećanim cenama. Učešće naše privrede u tim poslovima je minimalno, a zaduživanje zemlje maksimalno. Niko nije protiv gradnje puteva, ali jesmo protiv pljačke poput ove u gradnji ‘Fruškogorskog koridora’ u kojoj će u nečijim ‘džepovima’ završiti najmanje 300 miliona evra. Zorana Mihajlović moraće kad-tad da objasni u čijim“, rekao je Novaković.


Savet Evrope: Razdvojite lokalne izbore od parlamentarnih i predsedničkih u Srbiji\nKongres lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope preporučio je danas vlastima u Srbiji da razdvoje lokalne izbore od izbora na drugim nivoima i za njih odvoje poseban dan, umesto da budu zajedno sa predsedničkim i parlamentarnim, kao što je to bilo i prilikom jučerašnjeg glasanja.\n“Ako Srbija zaista želi da ima snažnu samoupravu, ovo bi bio pravi način da se organizuju izbori”, rekla je šefica delecije Kongresa Karla Delonge, koja je navela da su predstavnici Kongresa došli na poziv ovdašnjih vlasti i posmatrali izborni proces u Beogradu i još nekoliko mesta u Srbiji.\nNaglasila je da treba izbeći da predsednički i parlamentarni izbori “bace u zasenak lokalne probleme, što se desilo na ovim izborima, uz Putinov rat u Ukrajini”.\nOna je rekla da je delegaciji tokom pripremnih sastanaka sa nevladinim organizacijama i medijima, skrenuta pažnja na “određene, stalne probleme u vezi sa glasačima registrovanim u Srbiji”.\n“Mi smo bili svedoci u nekoliko navrata da su glasači dolazili na biračka mesta i davali pozive koji su bili upućeni preminulima”, ispričala je Delonge.\nPrema njenim rečima, krajnje je vreme da se takvi problemi reše, možda i kroz neku vrstu nezavisne revizije biračkog spiska, ili kroz bolju koordinaciju različitih predstavnika vlasti zaduženih za ažuriranje i vođenje ovakvih spiskova.\n“Postojanje fantomskih glasača na biračkim spiskovima podriva poverenje u izbore i demokratiju”, naglasila je Delonge, navodeći da su se čule optužbe da postoje pritisci na opozicione glasače i zaposlene u državnoj upravi da glasaju za vladajuću koaliciju.\nOd sagovornika, kako je navela, delegacija je čula optužbe da ne postoji ravnopravnost učesnika izbora, pogotovo u pristupu medijima, da se kupuju glasovi i da se vodi funkcionerska kampanja.\n“Postoje problemi koje mora da reši Vlada. Ali činjenica da je posle međupartijskog dijaloga, koji je omogućio Evropski parlament, opozicija učestvovala na svim nivoima u jučerašnjim izborima predstavlja pozitivan znak. Ostavlja me u uverenju da Srbija može da postigne viši nivo demokratije, a lokalni nivo je idealno polazište da se to učini”, rekla je Delonge.


Ugovori u okviru programa Moja prva plata od 28. novembra – Okvir\nUgovori u okviru programa Moja prva plata od 28. novembra\nUgovori između Nacionalne službe za zapošljavanje, poslodavca i izabranih kandidata u okviru programa „Moja prva plata” biće zaključeni od 28. novembra do 14. decembra, saopštila je Nacionalna služba za zapošljavanje.\nNajkasnije do 27. novembra na portalu „Moja prva plata” biće objavljena konačna lista poslodavaca sa brojem odobrenih izvršilaca za svakog poslodavca.\nU saopštenju NSZ je navela da je prijavljivanje kandidata za taj vladin program završeno 8. novembra.\nNalog na portalu „Moja prva plata” otvorilo je 22.948 mladih, od kojih se 17.081 kandidat uspešno prijavio na neku od 12.559 pozicija kod 7.524 poslodavca. Poslodavci iz privatnog sektora imaju rok za selekciju i povezivanje sa kandidatima do 15. novembra u ponoć.\nNSZ je pozvala sve poslodavce koji još uvek nisu završili proces selekcije i poslali ponude kandidatima, da to učine što pre, kako bi se povezivanje uspešno završilo u predviđenom roku.\nProgram „Moja prva plata” ima za cilj da se podstakne zapošljavanje mladih i pruži podrška privredi u rešavanju problema s nedostatkom kadrova.\nProgram će omogućiti da se 10.000 mladih ljudi u Srbiji sa srednjim i visokim obrazovanjem, do navršenih 30 godina, bez radnog iskustva, osposobi za samostalan rad na konkretnim poslovima.\nZa realizaciju programa podsticanja zapošljavanja mladih „Moja prva plata” Vlada Srbije će obezbediti sredstva u iznosu od dve milijarde dinara. Program „Moja prva plata” finansira Vlada devet meseci u iznosu 20.000 dinara mesečno za srednjoškolce, a 24.000 dinara za visokoškolce.\nU Srbiji preminulo 14, novozaražene 2.823 osobe


Vesti - Praznik šljive u Blacu od 21. do 23. avgusta 2015. godine\nVesti – Praznik šljive u Blacu od 21. do 23. avgusta 2015. godine\nPočetna » Vesti » Vesti – Praznik šljive u Blacu od 21. do 23. avgusta 2015. godine\nU opštini Blace će se od 21. do 23. avgusta održati trinaesta po redu manifestacija „Dani šljive“. Ovaj događaj ima veliki turistički i privredni značaj za Blace, a ove godine očekuje se više od 100.000 posetilaca.\nS obzirom na to da u opštini Blace ima više od 2,5 miliona stabala šljive, na ovogodišnjoj manifestaciji biraće se najbolji šljivik, ali i najbolja šljivova rakija i najlepši štand. U vecernjim časovima predviđene su žurke i koncerti za mlade, a prvi put na ovoj manifestaciji biraće se i najbolji preduzetnik i preduzetnica u preradi šljive.\nGeneralni pokrovitelji „Dana šljive“ su Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, razvojni program „Evropski Progres“, koji finansiraju Evropska unija i Vlada Švajcarske i mnogi lokalni privrednici.\nU vreme manifestacije, cene noćenja u privatnim domaćinstvima kretaće se od tri do pet evra, dok će smeštaj u hotelima i apartmanima biti nešto skuplji. Za sve dodatne informacije o ovom događaju, možete da posetite sajt http://danisljive.com/.\nmanifestacija rakija šljiva vesti


Potpisivanje Ugovora o pristupanju - Progovori o pregovorima\nNakon završetka pregovora o svakom pojedinačnom poglavlju, Evropska komisija sačinjava poseban izveštaj sa presekom stanja i ocenom celokupne spremnosti države kandidata da preuzme obaveze koje proizilaze iz članstva u EU, a u kojem se predlaže zaključenje pristupnih pregovora. Ovaj predlog prolazi kroz istu proceduru na nivou Saveta, koji odobrava da se na završnoj međuvladinoj konferenciji konstatuje formalno okončanje pregovora, predlaže potpisivanje ugovora o pristupanju, kao i datum sticanja statusa člana EU. Ovo se potom konstatuje u zaključcima Evropskog saveta. Sve dok Evropski savet ne potvrdi završetak pregovora u svim poglavljima, postoji mogućnost otvaranja svakog od pregovaračkih poglavlja, u slučaju da država nije ispunila ili ne ispunjava preuzete obaveze.\nRezultati pristupnih pregovora se predstavljaju i uvode u nacrt ugovora o pristupanju (eng. Accession Treaty) i pratećeg akta o pristupanju, kojima se uređuju svi detalji i uslovi pristupanja države kandidata za članstvo u EU, tj. datum pristupanja, rezultati pregovora, uslovi za pristupanje i prelazni periodi u oblastima koje je Komisija identifikovala kao potrebne za dodatno usklađivanje, učešće u radu organa EU (podela glasova u Savetu EU i Evropskom parlamentu, kao i broj članova u Evropskom parlamentu).\nUgovor o pristupanju je bilateralni međunarodni ugovor između država članica Evropske unije, s jedne strane, i države kandidata, s druge strane.


Web stranica Vlade TK - Radni sastanak ministra Muratovića sa članovima Upravnog odbora Univerziteta u Tuzli iz reda osnivača\nSastanak je bio fokusiran na podizanje nivoa kvaliteta rada Univerziteta u Tuzli u miljeu visokoškolskog obrazovanja, kako Univerzitet plasirati na viši nivo na rang listama univerziteta. Također, predsjednik Upravnog odbora akademik Enver Zerem obavijestio je ministra Muratovića da će danas održati sjednicu na kojoj će prisustvovati dekani fakulteta, kako bi izdefinisali način kako doći do boljeg kvaliteta rada Univerziteta u Tuzli. Prijedlog je da se na svakom fakultetu formira tijelo koje će raditi na podizanju kvalitete rada Univerziteta u Tuzli. Na sastanku je istaknuta i važnost razdvajanja akademske funkcije od direktorske, te da se ide ka tome iznalaženjem rješenja u novom Zakonu o visokom obrazovanja, koji je u proceduri izrade.\nMinistar Muratović istakao je da podržava svaki vid unapređenja kvalitete obrazovanja i rada Univerziteta u Tuzli: "Podizanje kvaliteta na javnom univerzitetu, Ministarstvo podupire i svakako želimo da Univerzitet u Tuzli bude visoko plasiran na rang listama, da bude bolji, da našim studentima, stvorimo što bolji ambijent i klimu – za učenje, za sticanje znanja, za zdravu konkurenciju, za mobilnost i internacionalizaciju."


Panika u SAD, izdata direktiva - uklonite "Kasperski" - Naslovi.net vesti\nKako je navedeno, Trampova administracija je zabrinuta da je ta kompanija za kibernetičku bezbednost, čije je sedište u Moskvi, podložna uticaju Kremlja. Ministarstvo za unutrašnju bezbednost SAD izdalo je direktivu agencijama u... »\nSAD zabranile softvere Kasperski, pometnja na tržištu\nNJUJORK - Američko tržište antivirus softvera je zapljusnuo talas nervoze nakon što je američka vlada juče zabranila federalnim agencijama da koriste softver kompanije Kasperski Lab, javlja agencija AP.\nLanac trgovina elektronske robe Best Baj saopštio je da više neće prodavati softver koji je napravila ruska kompanija, dok je jedna firma za istraživanje IT bezbednosti objavila da najveći deo korisnika ne treba da bude... »\n"Kasperski" zabranjen u američkoj administraciji: "Zabrinuti smo zbog ruske obaveštajne agencije"\nAmeričko tržište antivirus softvera je zapljusnuo talas nervoze nakon što je američka vlada juče zabranila federalnim agencijama da koriste softver kompanije Kasperski Lab, javlja agencija AP.\nSAD zabranile korišćenje kompjuterskih programa "Kasperski"\nMinistarstvo za unutrašnju bezbednost SAD naložilo je da se prekine korišćenje programa "Laboratorije Kasperski" u svim federalnim ustanovama zbog, kako je navedeno, mogućnosti da ovaj softver koriste ruske vlasti.\nU roku od 30 dana ustanove moraju da daju izveštaje o korišćenju programa "Kasperski", a u roku od 60 dana da naprave plan za prelazak na druge proizvode. Tri meseca je rok za početak realizacije planova odustajanja od... »\nAdministracija predsednika SAD Donalda Trampa naložila je danas vladinim agencijama u toj zemlji da uklone proizvode "Labaratorije Kasperski" iz svojih informacionih sistema navodeći da je zabrinuta da je ta kompanija za sajber... »


eko ART stil @ Tedenet\neko ART stil\nOsnovana u 2010\neko ART stil - O nama\nProizvodi od drveta po ukusu prirode\n"eko ART stil"- Atelje za obradu drveta, počeo je sa radom u avgustu 2010. godine, sa ciljem promovisanja prirodne obrade drveta, maksimalne iskoristivosti drvne mase u korisne svrhe kao i čuvanju i održavanju zdrave sredine.\nŠta je "eko ART stil" ?\n"eko ART stil" je način izrade predmeta od drveta koji je u skladu sa prirodom. Proizvodi "eko ART stil-a" izrađeni su isključivo od punog drveta iz domaćih šuma i prepoznatljivi su po svom jedinstvenom prirodnom obliku.\nZašto "eko ART stil" ?\nKarakteristično za proizvode "eko ART stil-a", je da se pri završnoj obradi ne koriste lakovi, čak ni oni na vodenoj bazi, već isključivo biljna ulja i voskovi. Na ovaj način već pri samoj proizvodnji zaštićeno je zdravlje ljudi kao i okolina jer nema štetnih zračenja i isparavanja kao što je to slučaj kod iverice, iverala, lakiranog medijapana i sl.\nS obzirom da su proizvodi "eko ART stil-a" zaštićeni biljnim uljima ili voskovima oni imaju mogućnost buduće restauracije, jer ukoliko dođe do oštećenja nije ih teško otkloniti.\nProizvodi "eko ART stil-a" su izuzetno dugotrajni, te na svojevrstan način "štede" drvnu sirovinu, a moguće ih je reciklirati jer su biorazgradivi.\nDizajn "eko ART stil-a" ?\nSvaki proizvod "eko ART stil-a" je unikat, s obzirom da su godovi na drvetu svaki put drugačiji. Dizajn "eko ART stil-a" ima prevashodni zadatak da prepozna prirodni oblik drveta i da ga pretvori u nešto lijepo i funkcionalno što ćemo svakodnevno koristiti.\nNa taj način ostajemo u vezi sa prirodom bez narušavanja njene ravnoteže.\nSlobodana Principa Selje 7\n+387 66 841 327


Sastanak sa američkom ambasadorkom - Crveni krst Crne Gore\nSastanak sa američkom ambasadorkom\nGeneralna sekretarka Crvenog krsta Crne Gore, Jelena Dubak sastala se 12. maja 2015. godine, sa ambasadorkom Sjedinjenih Američkih Država, Margaret Uyeharom.\nImajući u vidu uspješnu saradnju koju Crveni krst Crne Gore ostvaruje sa američkom ambasadom, sastanak je bio prilika da se novoimenovanoj ambasadorki predstavi organizacija Crvenog krsta, kao i njene najznačajnije aktivnosti.\nAmbasadorka je iskazala veliko interesovanje za rad Crvenog krsta i istakla da je Crveni krst organizacija koja je uvijek tu kada je potrebno. Naročito je interesovao rad sa romskom populacijom, kao i oblast koja se tiče pripreme i odgovora na nesreće i rad sa volonterima. Ambasadorka je najavila skorašnju posjetu kampu na Koniku i istakla da Ambasada jako cijeni napore Crvenog krsta koji se preduzimaju u radu sa izbjegličkom populacijom.\nGdja Dubak je upoznala ambasadorku i sa aktivnostima kojima se obilježava Nedjelja Crvenog krsta, od 8-15 maja, na svim nivoima djelovanja organizacija i najavila obilježavanje jubileja, 140 godina od osnivanja organizacija, čija će centralna proslava biti organizovana 29. novembra 2015. godine na Cetinju.


Omladinski dijalog „Energija mladih“ održan u Novom Sadu : Inkluzija\nOmladinski dijalog „Energija mladih“ održan u Novom Sadu\nMinistarka bez portfelja zadužena za demografiju i populacionu politiku prof. dr Slavica Đukić Dejanović učestvovala je na Omladinskom dijalogu „Energija mladih”, koji je održan 25. juna u Novom Sadu, u okviru regionalnog programa „Dijalog za budućnost”.\nCilj programa je jačanje poverenja u regionu, kroz ostvarivanje dijaloga i preporuke u pogledu politika i delovanja na polju zajedničkih prioriteta, pri čemu se promoviše društvena kohezija i međukulturalno razumevanje.\nMinistarka Đukić Dejanović je tom prilikom razgovarala sa mladima o Ciljevima održivog razvoja, istakavši da mlade najviše interesuju ciljevi iz oblasti obrazovanja, ravnopravnosti, kao i jačanja gradova i opština.\nMinistarka je mladima predstavila i Dobrovoljni nacionalni izveštaj Republike Srbije o sprovođenju Ciljeva održivog razvoja iz Agende 2030, čiji je centralni deo posvećen mladima. Pomenuti dokument, kako je precizirala, sadrži stavove mladih i jedinica lokalne samouprave, zatim izveštaj o saradnji sa nevladinim sektorom, stavove i merne instrumente Republičkog zavoda za statistiku, a jedan poseban aneks načinio je UNICEF.\nDirektorka UNICEF-a u Srbiji Ređina de Dominićis ocenila je da je ovaj Omladinski dijalog jedan u nizu koji je organizovan u okviru subregionalnog programa Ujedinjenih nacija pod nazivom „Dijalog za budućnost”, u kojem pored Srbije učestvuju Crna Gora i Bosna i Hercegovina, sa ciljem da mladi definišu svoje preporuke i aktivnosti koje će doprineti dostizanju određenih Ciljeva održivog razvoja.\n„Mladi su danas procenili stepen svog uključivanja i dali konkretne predloge za povećanje učestvovanja mladih, posebno onih iz najugroženijih grupa, u procesima donošenje politika i planova koji se odnose na njih na nacionalnom i na lokalnom nivou”, istakla je direktorka UNICEF-a u Srbiji i dodala da samo na ovaj način, kada se čuje i uvaži glas mladih, mogu da se stvore uslovi za prevazilaženje barijera na putu ka ostvarenju veće društvene kohezije i održivog društva.


Ništa od trećeg svetskog rata: Neće to dozvoliti ni Moskva ni Vašington - 25.12.2021, Sputnik Srbija\nNišta od trećeg svetskog rata: Neće to dozvoliti ni Moskva ni Vašington\nRusija i SAD neće dopustiti da izbije treći svetski rat, jer bi doveo do uništenja čitavog čovečanstva, rekao je bivši poslanik Vrhovne rade Ukrajine Evgenij... 25.12.2021, Sputnik Srbija\nMurajev je siguran da sastanak predsednika SAD i Rusije Džoa Bajdena i Vladimira Putina u junu u Ženevi, kao i odustajanje Vašingtona od uvođenja sankcija protiv „Severnog toka 2“ svedoče o navodnom predstojećem dogovoru između te dve zemlje.Podsetimo, u poslednje vreme Kijev i zapadne zemlje tvrde da Rusija planira „napad“ na Ukrajinu. Moskva je te optužbe više puta negirala, ističući da nikome ne preti i da kretanje njene vojske po njenoj teritoriji nikoga ne treba da zabrinjava.\nrusija, politika, ukrajina, sad, svetski rat, rusija – politika\nRusija i SAD neće dopustiti da izbije treći svetski rat, jer bi doveo do uništenja čitavog čovečanstva, rekao je bivši poslanik Vrhovne rade Ukrajine Evgenij Murajev za televiziju „Naš“.\n„Svaki razuman čovek shvata da neće biti trećeg svetskog rata ni sutra ni posle Nove godine“, konstatovao je političar, istakavši da u ovom slučaju nuklearno oružje igra ulogu faktora obuzdavanja.\nMurajev je siguran da sastanak predsednika SAD i Rusije Džoa Bajdena i Vladimira Putina u junu u Ženevi, kao i odustajanje Vašingtona od uvođenja sankcija protiv „Severnog toka 2“ svedoče o navodnom predstojećem dogovoru između te dve zemlje.\nPodsetimo, u poslednje vreme Kijev i zapadne zemlje tvrde da Rusija planira „napad“ na Ukrajinu. Moskva je te optužbe više puta negirala, ističući da nikome ne preti i da kretanje njene vojske po njenoj teritoriji nikoga ne treba da zabrinjava.


OBELEŽAVANJE 20 GODINA RADA KOMPANIJE “GASTEH” – Gasteh\nU petak 20. maja kompanija „Gasteh“ će svečano obeležiti 20 godina svog postojanja. Ovim povodom biće upriličeno druženje sa svim svojim poslovnim partnerima, kolegama, timu i javnim institucijama na kome će se napraviti kratka retrospektiva i šetnja kroz godine unazad kada je ova kompanija korak po korak uzimala primat kako na srpskom tako i na svetskom tržištu.\nKompanija „Gasteh“ je u protekloj godini mnogo uradila na organizacionom usavršavanju , potpisivanju novih ugorovora ,osvajanju novih i dodatnom usavršavanju već primenjivanih tehnologija. Takođe kompanija „Gasteh“ je uradila izmene na polju vizelnog i medijskog izgleda prateći i primenjujući nove trendove velikih kompanija ovog tipa.\nVeliku pažnju u narednom periodu usmerićemo na jačanju timskog rada u našoj kompaniji, pružanju još kvalitetnije usluge u skladu sa postojećim standardima a veliki fokus imaćemo i na društveno odgovornim aktinostima koja je jedna od stvari koja nas prati tokom celog našeg poslovanja.


Ekspert: Ovo je bio mačji kašalj, novi napad bit će ozbiljniji | Hakiranje, Cyber napadi | Al Jazeera Balkans\nTrepča: Stotinjak rudara zarobljeno zbog nestanka struje\nGazprom: Izgrađeno više od 20 posto Sjevernog toka 2\nMerkel i Macron žele stvoriti evropsku vojsku\nTrećina Evropljana misli da je antisemitizam u porastu\nNestao avion s nogometašem Cardiffa\n14. Maj 2017.\nEkspert: Ovo je bio mačji kašalj, novi napad bit će ozbiljniji\nStručnjaci upozoravaju da bi mogao da uslijedi novi napad, ovog puta na nuklearne elektrane, brane ili željezničke sisteme.\nEisen smatra da je napad u petak bio "na niskom nivou" s obzirom na visinu uplate koju su hakeri tražiliReuters\nAmerički ekspert za cyber sigurnost Ori Eisen tvrdi da dosad najobimniji hakerski napad uz iznuđivanje novca, koji je izveden u petak na globalnom nivou, nije mnogo ozbiljan i upozorava da bi mogao da uslijedi novi, mnogo ozbiljniji, ovog puta na nuklearne elektrane, brane ili željezničke sisteme.\nEisen, osnivač kompanije Trusona cybersecurity, navodi da je hakerski napad u petak, koji je praktično učinio taocima bolnice, fabrike i vladine agencije širom svijeta, izgleda bio "na niskom nivou" s obzirom na visinu uplate koju su hakeri tražili da bi odblokirali dokumente koje su prethodno zarazili virusom, prenosi AP.\n"To što se desilo je mačji kašalj. To još nije ozbiljno. Šta ako se isto to dogodi sa deset nuklearnih centrala, i ako cijela električna mreža padne? Šta ako se isto desi nekoj brani ili mostu?", istakao je američki ekspert.\nOn upozorava i da je sam internet zaražen, predviđajući da će se hakerski napadi nastaviti sve dok se ne obavi ozbiljno restrukturisanje.\n"Sada se to desilo sa 10.000 kompjutera... Nema prepreke da se to sutra desi i sa 100 miliona kompjutera", zaključio je on.\nMladi Britanac 'ubio' virus\nZa pomoć u zaustavljanju širenja globalnog cayber napada zaslužan je mladi britanski istraživač u oblasti cyber sigurnosti, koji je slučajno aktivirao ubijanje virusa u zaraženom softveru, navodi američka agencija.\nGuardian je prenio da je 22-godišnji istraživač otkrio da se širenje zaraženog hakerskog programa može zaustaviti registriranjem naziva zaraženog domena.\n"Ovo nije kraj. Napadači će shvatiti kako smo ga zaustavili. Promijenit će kod i početi iznova", upozorio je i on, pozvavši korisnike Windowsa da ažuriraju svoje sisteme.\nMicrosoft je danas saopćio da je ponovo ažurirao stare verzije Windowsa, iako je to učinio u martu.\nNapad u gotovo 100 zemalja\nVjeruje se da se u globalnom hakerskom napadu na 57.000 kompjutera u gotovo 100 zemalja koristio virus kojeg je napravila američka Nacionalna sigurnosna agencija (NSA), javljaju agencije.\nHakeri su naveli svoje žrtve da otvore zaražene privitke u e-mailovima koji su na prvi pogled izgledali kao da sadrže fakture, poslovne ponude, sigurnosna upozorenja i druge dokumente.\nSoftver je zatim blokirao kompjutere i nije dozvoljavao njihovo korištenje dok se hakerima ne isplati otkup. Tražili su između 300 i 600 dolara u svakom pojedinačnom napadu, a stručnjaci za cyber sigurnost su naveli da su pojedine žrtve napada plaćale otkup u digitalnoj valuti bitcoinu.\nDodaju i da je u napadu korišten virus kojeg nazivaju "WCry" i "WannaCry".\nStručnjaci iz Avasta su rekli da su uočili 57.000 napada u 99 zemalja te da su najviše pogođene Rusija, Ukrajina i Tajvan.\nGlobalni hakerski napad zarazio hiljade kompjutera u 100 zemalja\nU toku globalni hakerski napad\nAl Jazeera Business: Cyber kriminal\nSalvini i Di Maio prozivaju Francusku da iskorištava Afriku\nUprava najvećeg rudnika na Kosovu radi na pronalaženju alternativnih izvora energije kako bi oslobodili rudare.


Amerika i Britanija pomažu Australiji u izgradnji atomskih podmornica - Portal Iz Prve Ruke\nAmerika i Velika Britanija žele da pomognu Australiji u izgradnji atomskih podmornica.\nTo je jasna poruka Kini, zemlji koja je ekonomski i vojno u usponu, piše DW.\nAmerika, Velika Britanija i Australija sklopili su dogovor o bezbednosti za strateški važno područje Indopacifika. Svoj trojni savez nazvali su „AUKUS“. Predsednik Amerike Džozef Bajden, britanski premijer Boris Džonson i premijer Australije Skot Morison zajedno su predstavili novi savez, tom prilikom bili su uključeni putem video-veze.\nRadi se o dugoročnom obezbeđivanju mira i stabilnosti u regiji, rekao je Bajden u Vašingtonu. On je istovremeno upozorio na pretnje koje se razvijaju velikom brzinom u regionu Indo-Pacifika.\nAustraliji pomažu da se gradi podmornica na nuklearni pogon\nAustraliji će u okviru dogovora biti stavljena na raspolaganje tehnologija, kako bi ta zemlja mogla da gradi podmornice na nuklearni pogon. Prvi put posle više 50 godina Amerika deli svoju tehnologiju podmornica, do sada je to bio slučaj samo sa Velikom Britanijom.\n„Naš cilj je da radimo zajedno kako bismo održali bezbednost i stabilnost u regionu Indopacifika“, rekao je Džonson u Londonu.\nReč je o jednom od najkompleksnijih i tehnički najzahtevnijih projekata na svetu, njegova realizacija potrajaće više decenija i za to će biti potrebna najnaprednija tehnologija, precizirao je britanski premijer. A Australija je „srodna nacija“ s kojom želimo da podelimo tu tehnologiju, rekao je Džonson.\nNuklearne podmornice su mnogo brže i teže ih je uočiti od onih sa konvencionalnim pogonom. Mogu da ostanu pod vodom mesecima, da ispaljuju projektile veće udaljenosti i nose više projektila i tereta.\nAustralija će biti tek 7. država na svetu, koja poseduje nuklearne podmornice posle Amerike, Velike Britanije, Francuske, Kine, Indije i Rusije.\n„Nameravamo da te podmornice gradimo u Adelajdu, i to u tesnoj saradnji sa Amerikom i Velikom Britanijom“, najavio je Morison u Kanberi. U idućih 18 meseci trebalo bi ispitati na koji način bi to moglo da se sprovede i u praksi.\nPodmornice neće biti opremljene atomskim naoružanjem, izričito su naglasila trojica državnika. Morison je dodao: „I dalje ćemo ispunjavati sve preuzete obveze po pitanju neširenja nuklearnog oružja“.\nPrema američkim navodima, partnerstvo predviđa i saradnju na području veštačke inteligencije, odnosno kvantne tehnologije i kibernetičkih tema.\nČlanice AUKUS su sve više zabrinuti prate Kinu\nČlanice „AUKUS“ sa sve više zabrinutosti prate nastup Kine, koja beleži i ekonomski i vojni uspon. Ali, Bajden, Džonson i Morison u svojim izjavama ni na jednom mestu nisu izričito spomenuli Kinu.\nKineska ambasada u Vašingtonu osudila je sklapanje tog dogovora. Te zemlje „ne bi trebalo da formiraju blok koji isključuje druge, blok koji cilja na interese trećih zemalja ili im šteti. Posebno bi se trebali odreći mentaliteta Hladnog rata i ideoloških predrasuda“, izjavio je jedan portparol ambasade.\nPovezane temeAmerikaAustralijaBoris DžonsonDWDžozef BajdenKinaSkot MorisonVelika Britanija\nĐoković diže atmosferu do usijanja\nZaplenjeno 22 grama hašiša kod državljanina Velike Britanije