VELIKA ČAST ZA SRPSKOG SUDIJU: Prvi put ove sezone će suditi utakmicu Lige šampiona! - Adresar Sporta\nHome - Fudbal - VELIKA ČAST ZA SRPSKOG SUDIJU: Prvi put ove sezone će suditi utakmicu Lige šampiona!\nVELIKA ČAST ZA SRPSKOG SUDIJU: Prvi put ove sezone će suditi utakmicu Lige šampiona!\nOve sezone na evropskoj sceni Jovanović je sudio meč kvalifikacija za Ligu šampiona Spartak Moskva – Benfika (0:2) i dva meča kvalifikacija za Ligu konferencije Šahtjor Karagandi – Makabi Tel Aviv (1:2) i Roma – Trabzon (3:0)\nPosle godinu dana pauze Jovanović je ponovo dobio priliku da bude deo elitnog evropskog kupa. On će u utorak uveče na Vestfalenu voditi meč između Borusije Dortmund i Sportinga iz Lisabona. Jovanoviću će pomagati Uroš Stojković i Milan Mihajlović, dok će četvrti arbitar biti Novak Simović.\nPoslednji meč Lige šampiona koji je vodila ova srpska ekipa sudija je bio Real Madrid – Šahtjor u oktobru prošle godine.\nOve sezone na evropskoj sceni Jovanović je sudio meč kvalifikacija za Ligu šampiona Spartak Moskva – Benfika (0:2) i dva meča kvalifikacija za Ligu konferencije Šahtjor Karagandi – Makabi Tel Aviv (1:2) i Roma – Trabzon (3:0).\nPorasli smo kao klub, a ja kao trener\nZAVRŠEN POSAO: Imamo novi najbogatiji klub na svetu!


Ugašen Evropski univerzitet Milije Zečevića u Beogradu\nEvropski univerzitet u Beogradu, u vlasništvu Milije Zečevića, prestao je da postoji, jer je ministar prosvete Mladen Šarčević danas potpisao akt o prestanku rada ove ustanove.\n"Evropski univerzitet od 2016. godine nema akreditaciju. Istekle su mu i bankarske garancije. Stekli su se svi uslovi da prestane da radi", izjavio je Šarčević.\nPrema njegovim rečima sledeći korak je utvrđivanje koliko studenata je bilo tamo upisano, kako i gde će oni nastaviti >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << studije. Potencijalni problem za ove studente može da bude to što je univerzitetu istekla bankarska garancija.\nKako se navodi, zakon predviđa da, o trošku ustanove koja je prestala da radi, njihovi akademci treba na drugim visokoškolskim ustanovama da nastave školsku godinu.\nŠarčević je danas potpisao i rešenje o smeni dekana Akademije umetnosti Alfa univerziteta (nekadašnjeg BK) Dragana Elčića, jer je nadzorom ustanovljeno da ne ispunjava uslove da bi bio na čelu ove visokoškolske ustanove.\nVečernje novosti: Ugašen Evropski univerzitet Milije Zečevića: Od 2016. radio bez akreditacije\nSrbijaDanas.com: Ugašen Evropski univerzitet: Beogradski privatni fakultet ostao bez akreditacije\nB92: Evropski univerzitet u Beogradu više ne postoji


"Nedelja za čistiju Vojvodinu" organizovana i u Subotici\nHomeVesti„Nedelja za čistiju Vojvodinu“ organizovana i u Subotici\n– Akcija ‘Nedelja za čistiju Vojvodinu’, nije obavezujućeg karaktera. Ona proizilazi iz Deklaracije o zaštiti životne sredine i podrazumeva i brigu o zaštiti životne sredine. Ovom akcijom, u okviru koje će se na teritoriji AP Vojvodine u ovoj nedelji očistiti 36 lokaliteta u 20 lokalnih samouprava doprinosimo da i Srbija bude čistija i zelenija. Na ovaj način će se pokazati kako mogu da se udruže privatni i javni sektor i kako ljudi mogu zajedno da izađu na ona mesta koja su prepoznata kao problematična, da ih očiste i tako doprinesu svojoj lokalnoj zajednici – rekla je Brankica Tabak.\n– Za čišćenje upravo ove lokacije u okviru akcije ‘Nedelja za čistiju Vojvodinu’ odlučili smo se zato što je ‘Prozivka’ jedna od najgušće naseljenih mesnih zajednica u našem gradu. Mi raspolažemo podatkom da na teritoriji grada Subotice ima oko 90 divljih deponija. Taj broj se iz dana u dan menja, a među prioritetima za uklanjanje u narednom periodu su divlje deponije oko pruge u naseljima Zorka i Palić. U okviru ove akcije neophodno je i da razvijamo svest svakog pojedinca, pre svih kod dece, s namerom da shvate koliko je značajna zaštita i unapređenje životne sredine i održivog razvoja – naglasila je Jasmina Stevanović.\nTotal Hits : 2791380


Protesti su uvijek dozvoljeni, ali organizovati prostest u vrijeme epidemije pokazuje nevjerovatnu neodgovornost, poručio je danas iz Pariza predskednik Srbije Aleksandar Vučić i upozorio da je danas ubjedljivo najgori dan u Srbiji po pitanju virusa korona.\nIstakao je da niko ne treba da pomisli da su njemu protesti kao takvi problem: Od 2014. godine svaki dan imam protest ispred Predsjedništva, na ulicama od 2017, a onda od 2018. godine još godinu i po... Nikada problema nije bilo, nisu ljudi vidjeli policiju dok nisu pokušali da upadnu u Skupštinu. Možete da radite sve, ovo je slobodna i demokratska zemlja, ali je toliko neodgovorno, zastrašujuće neodgovorno po zdravlje ljudi da se poziva na skupove.\nOn je istakao da je danas ubejdljivo najgori dan po pitanju virusa korona.\nKako je rekao, danas se vide posljedice od prije četiri, pet dana, a tek ćemo vidjeti za narednih pet dana posljedice ovih okupljanja u broju zaraženih.\n- Neće niko na silu da preuzme vlast, vlast se osvaja na izborima. Možete da protestujete do mile volje, ali kad prođe epidemija. Kao da to ne razumiju... Ako mislite da ćete da dovedete tajkuna, jednog ili drugog, na vlast silom, to se neće dogoditi. Osim što ćemo da pokažemo koliko smo nevjerovatno neodgovorni i koliko se neozbiljno ponašamo - poručio je Vučić.


Kancelarija za reviziju ponovo ukazala na manjak finansijske discipline na nivou BiH: Više novca, manje kontrole :: Semberija INFO ::\nSARAJEVO - Kancelarija za reviziju institucija na nivou BiH ponovo je upozorila rukovodioce raznih ministarstva, kancelarija, agencija i drugih subjekata da bi finansijska disciplina trebalo da bude mnogo bolja, a iz Parlamenta ističu da vapaje tog tipa slušaju svi duže od decenije, te da nema efekta jer je odgovornost na još nižoj stepenici.\nU izvještaju o aktivnostima Kancelarije u prošloj godini navedeno je da onima čije poslovanje i ponašanje revidiraju obavezno daju preporuke za otklanjanje uočenih nepravilnosti i slabosti, kako bi se one otklonile i ne bi ponavljale u narednom razdoblju, s ciljem unapređenja poslovanja.\nInstitucije na nivou BiH godišnje za tekuće troškove potroše više od 850 miliona KM, a revizori ističu da se tokom praćenje realizacije datih preporuka fokusiraju na to da li nadležni ispravljaju nedostatke, a ne da li su navedene preporuke usvojene.\n- Nekad je teško precizno utvrditi odgovornost za realizaciju preporuka jer je različita i odnosi se na različite subjekte, što je posljedica nepostojanja sistemskih rješenja, nedostajućih zakonskih i podzakonskih akata, kao i neusvojenih standarda ponašanja i potrošnje - navedeno je u revizorskom izvještaju o radu.\nKroz pojedinačne izvještaje za 2019. za 75 institucija date su 483 preporuke, što je na nivou brojke od godinu ranije, a realizacija je na oko 58 odsto.\n- Analizirajući preporuke i njihovu realizaciju kroz više godina može se reći da se uglavnom realizuju one koje zahtijevaju rad same institucije kojoj je preporuka data. Realizovanih preporuka je više i kod manjih budžetskih korisnika koji imaju jednostavnije poslovne procese i manji budžet, za razliku od onih većih koji imaju složeniju organizaciju i više zaposlenih - stav je revizora, koji su uvjereni da bi, sprovođenjem u djelo preporuka, bila znatno povećana finansijska disciplina i odgovornost u raspolaganju novcem iz zajedničke kase.\nO radu Kancelarije, koja postoji pune dvije decenije, te o propustima koje evidentira i preporukama godinama traju rasprave i u Parlamentu BiH, u kojem još nisu pronašli efikasan model da natjeraju sve da poštuju ono što im revizori narede. Predsjedavajuća Komisije za finansije i budžet Doma naroda Dušanka Majkić za “Glas Srpske” podvlači da godinama prati ovu oblast i da su pomaci veoma blijedi.\n- Mnoge institucije uopšte ne reaguju na reviziju i preporuke jer znaju da nema sankcija, a neke bi trebalo da budu političke prirode. Međutim, još nismo u toj fazi - istakla je Majkićeva.\nNa pitanje kada ćemo doći do toga, imajući u vidu godine u kojima se samo kazuje da nema sankcija, ocijenila je da je stanje takvo kakvo je.\n- Jedna, dvije institucije se na trenutak odmaknu od tog najgoreg mišljenja sa rezervom, uz skretanje pažnje, ali iduće godine zauzmu redovna mjesta. Bitno je istaći da se tu radi o najvećim budžetskim korisnicima, gdje ima najviše problema, ali i novca, dok su se one institucije sa manjim budžetima dovele u neki red - zaključila je Majkićeva.\nNeke od višegodišnjih zamjerki\n* nedovoljno razvijen sistem kontrola\n* istekli mandati rukovodilaca\n* nedovoljno transparentan proces zapošljavanja\n* neefikasna realizacija višegodišnjih kapitalnih projekata\n* slabosti u postupcima javnih nabavki\nVELIKI JUBILEJ BH RADIJA 1 – DVADESET GODINA POSTOJANjA


Beč za ukidanje sankcija Rusiji - Sputnjik Srbija\n23:34 16 Januar 2021\nBeč za ukidanje sankcija Rusiji\n12:38 06.04.2016 (osveženo 12:56 06.04.2016) Preuzmite kraći link\nPredsednik ruske Dume Sergej Nariškin je u razgovoru sa austrijskim predsednikom Hajncom Fišerom rekao je da se nada da će Beč nastaviti politiku otvaranja prema Rusiji, a posetu predsednika Austrije Moskvi, koji je izrazio želju za ukidanjem sankcija, kao spremnost na dijalog.\nOružane snage Austrije spremne za saradnju sa Rusijom\nNariškin je govorio o smanjenju obima trgovine između dve zemlje u poslednje dve godine, po nametanju sankcija EU Rusiji zbog situacije u Ukrajini.\nFišer je ukazao na insistiranje Austrije da EU treba da razmotri sve mogućnosti za razvoj odnosa sa Rusijom i „da pronađu zajednički put“ koji bi doveo do „povlačenja većine sankcija koje je EU uvela Rusiji“.\n„Uvek na svakom mestu otvoreno kažem da su sankcije nepovoljne po obe strane“, rekao je Fišer, ali istovremeno i dodao da je Austrija „lojalan član Evropske unije“.\nKomentarišući susret Nariškina i Fišera, šef Komiteta za međunarodne poslove državne Dume Aleksej Puškov ocenio je da Austrija spada u grupu zemalja EU koje žele da sankcije Rusiji budu ukinute, ali i pridaje veliki značaj očuvanju jedinstvene pozicije EU po tom pitanju.\n„Moj lični osećaj je da je Evropska unija danas postoji u tri grupe zemalja. Jedna grupa želi da obnovi sankcija i produži ih čak i na neodređeno vreme. Druga grupa zemalja želi da prekine sankcije, ali to vidi u okviru zajedničkog stava Evropske unije, pozivajući i nas i EU da se pronađe način za okončanje sankcija, i ta aktivna zainteresovanost nije otišla dalje od solidarnosti. Treća grupa zemalja čeka da vidi koja će od ove prethodne dve da prevlada“, rekao je Puškov novinarima nakon sastanka Nariškina i Fišera.


Kako je mural patrijarha ekspresno osvanuo na zaštićenoj fasadi zgrade u Subotici - Vojvođanski istraživačko-analitički centar "VOICE"\n02. dec 2020. Analitički članci\nPatrijarh Irinej, koji je preminuo od posledica koronavirusa, dobio je tokom prošle nedelje, zahvaljujući investitoru, Gradu Subotici, mural u centru Subotice, koji je oslikan na prednjoj fasadi zgrade nekadašnje Berze rada, izgrađene 1935. godine po projektu poznatog arhitekte Đorđa Tabakovića i nalazi se u zaštićenom gradskom jezgru. Mural je izazvao različite reakcije dela stručne javnosti koja smatra da je on neprimeren i problematičan i da mu nije mesto na objektu od istorijskog značaja za grad.\nOni smatraju da mural patrijarha nije postavljen u zabatu, a da se fasada objekta raspada, te da je reč o „prečici“ u odlučivanju, odnosno o političkoj samovolji. Navode da tema patrijarha na ovoj zidnoj površini više pripada nekom grafitnom street art miljeu nego poštovanju patrijarha. S druge strane, u Međuopštinskom zavodu za zaštitu spomenika kulture (MZZSK) kažu da ne postoji prepreka za oslikavanje murala, a iz Gradske uprave poručuju da ova lokacija priliči za izražavanje poštovanja jednoj ovakvoj ličnosti, kroz umetničku formu urbanog zidnog slikarstva.\nKao graditeljsko nasleđe međuratnog perioda, pre nekoliko godina bila je u planu obnova ovog objekta, međutim, to se nije dogodilo. Na osnovu odluke o postavljanju zaštitnih tehničkih uređaja u zaštićenom gradskom jezgru Subotice, član 23, navodi se da se „zidna slika može postaviti na kompletno sređenim zabatnim zidovima, prema uslovima Međuopštinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture (MZZSK) u Subotici“.\nMZZSK: Nema prepreka za oslikavanje murala\nSekretar i pravnik Zavoda za zaštitu spomenika kulture u Subotici Fjodor Petrov rekao je za VOICE da je, na osnovu gore pomenute Odluke o postavljanju zaštitnih tehničkih uređaja u zaštićenom jezgru Subotice, moguće oslikavati mural, i da je na osnovu te Odluke, Zavod dao saglasnost na oslikavanje murala na toj zgradi, koja se nalazi na uglu Đure Đakovića i Zmaj Jovine ulice.\nPetrov navodi da je investitor Grad Subotica i da se obratio Zavodu koji je izdao suglasnost za oslikavanje ovog murala.\n„Zavod je smatrao da ne postoji prepreka da se oslika mural na toj fasadi. I ranije smo imali zahteve za oslikavanje murala, isto tako i na zgradi Otvorenog univerziteta, uz prethodno pribavljenu saglasnost Zavoda“, navodi Petrov.\nPrimitivno dnevnopolitičko ulagivanje državi i crkvi\nIstoričarka umetnosti iz Beograda Aleksandra Davidov Temerinski rekla je za VOICE da, kada je reč o zaštićenim objektima, bizarno to da nadležni Zavod daje dozvolu za slikanje murala, ukoliko se pripremaju konzervatorski radovi na dotičnoj zgradi.\n„Kada je reč o zaštiti, ako je zgrada zaštićeno kulturno dobro, nadležni Zavod je morao dati dozvolu za izvođenje murala. Kada su pre dobijene potrebne dozvole? Svaka čast našim institucijama što tako munjevito reaguju“, kaže Davidov Temerinski.\nPrema njenim rečima, u pitanju je „prečica“ u odlučivanju, odnosno politička samovolja.\nAleksandra Davidov Temerinski: Država i crkva kao u srednjem veku… (foto: lična arhiva)\n„Vidim taj gest kao primitivni oblik dnevnopolitičkog ulagivanja državi i crkvi, koje su postale jedno – kao u srednjem veku – onih koji su odluku doneli i onih koji su učestvovali u njenom sprovođenju brzinom svetlosti“, smatra Aleksandra Davidov Temerinski.\nDodaje da su svakako zgrade koje pripadaju Srpskoj pravoslavnoj crkvi daleko adekvatnije mesto za dotični mural, kao i da bi bilo prirodno da su anketirani i stanari.\nInače, u donjem delu zgrade su smešteni JKP „Parking“ Subotica i JKP „Subotičke pijace“, dok je u gornjem delu zgrade smešten i privatni stan.\nGrad Subotica: Realizovano rešenje najprimerenije\nU odgovoru iz Gradske uprave za VOICE navodi se da je objekat na kome je oslikan mural patrijarha SPC Irineja odabran zbog lokacije kakva priliči za izražavanje poštovanja toj ličnosti, kroz umetničku formu urbanog zidnog slikarstva.\n„Smatramo da je realizovano rešenje najprimerenije, da je pribavljeno mišljenje i odobrenje nadležnog organa zaštite, te da objekat na kojem je mural naslikan nije pretrpeo nikakvu štetu, niti mu se umanjuje vrednost. Naprotiv“, navodi se u odgovoru.\n„Blaženopočivši patrijarh srpski Irinej, kao vrhovni poglavar SPC je ličnost od najšireg društvenog značaja za celu Srbiju, te bi ograničavanje počasti njegovom liku i delu samo na crkvene porte i crkvenu javnost bio pristup koji ograničava“, navodi se u odgovoru i dodaje da „živimo i u vremenu i u gradu u kome se iznad svega poštuje različitost, te smatramo da ovaj i ovakav izraz poštovanja nema mesta veštačkim ograničenjima“.\nIz Gradske uprave podsećaju da u Katastru nepokretnosti nije zabeleženo svojstvo kulturnog dobra za ovaj objekat, ali da je on deo šireg gradskog jezgra i da je uredno pribavljena saglasnost nadležne institucije.\n„Oslikavanje murala ni na koji način ne umanjuje vrednost objekta, niti predstavlja prepreku nekoj budućoj eventualnoj rekonstrukciji. Štaviše, ovaj umetnički izraz predstavlja ukras same zgrade, koja time dobija na značaju“, smatraju u Gradskoj upravi.\nFjodor Petrov: Nije postojala prepreka da se oslika mural (foto: MZZSK Subotica)\nInače, na osnovu Zakona o kulturnim dobrima,Utvrđivanje nepokretnih kulturnih dobara, član 47, navodi se da akt o utvrđivanju nepokretnog kulturnog dobra sadrži: naziv i opis kulturnog dobra, granice zaštićene okoline, kao i mere zaštite vezane za čuvanje, održavanje i korišćenje kulturnog dobra i njegove zaštićene okoline (katastarske i zemljišno-knjižne podatke).\n„Sastavni deo akta iz stava 2. ovog člana čini i spisak pokretnih dobara od posebnog kulturnog i istorijskog značaja koja se nalazi u nepokretnom kulturnom dobru“, navodi se u Zakonu.\nKriterijumi na osnovu kojih Zavod donosi odluke – upitni\nGrađevinski inženjer iz Subotice T. Daniel Lošonc (T. Daniel Losoncz) rekao je za VOICE da je način funkcionisanja Zavoda za zaštitu spomenika kulture u Subotici upitan, kao i kriterijumi na osnovu kojih se donose pojedine odluke vezano za očuvanje pojedinih objekata unutar zaštićene gradske celine.\n„Rad spomenute ustanove treba shvatiti ozbiljno, ma koliko ona delovala u nekim svojim intervencijama nelogično, nepromišljeno, usiljeno ili možda i protivzakonito. Svaka javna institucija svoje odluke donosi na osnovu postojećih regulativa i zakona i uvek mora i da odgovara za njih“, smatra Lošonc.\nPrema njegovim rečima, odgovorni u Zavodu treba da obrazlože svoja rešenja i da objasne na koji način se murali mogu oslikavati na zabatima i pročeljima zaštićenih objekata.\n„Smernice su veoma bitne za budućnost grada. Niko ne bi poželeo da se pri renoviranju Gradske kuće, na primer, pojave murali na fasadama zato što su isti postali trend u gradu“, kaže Lošonc.\nTibor Danijel Lošonc: Za te fasade važe posebna pravila, bez izuzetaka (foto: lična arhiva)\nKada su u pitanju fasade objekata koji pripadaju zaštićenom gradskom jezgru, pročelja svakako treba da imaju ona značenja koja su im originalno i namenjena jer za te fasade važe posebna pravila i ne mogu se praviti izuzeci.\n„Pomenuta zgrada nije bila niti je u funkciji pravoslavne zajednice i stoga smatram da nije pažljivo izabran ni objekat, ni zid. Između ostalog, murali na zabatnim zidovima deluju mnogo efikasnije od pročelja“, objašnjava Lošonc.\nOn podseća da postoje razni načini memorijalizacije ličnosti, poput promena imena ulice ili postavljanje skulpture ili mnoga druga rešenja.\n„Koji su kriterijumi koji određuju da li se na zaštićenom objektu sme pojaviti neki mural i da li taj mural može da nosi neku poruku koja možda može da podeli društvo, o tome bismo mogli diskutovati”, smatra Lošonc.\nOn navodi da murali predstavljaju vid konceptualne umetnosti, čiji je cilj da sugrađani, nakon što ugledaju proizvod mašte autora, ostvare interakciju sa umetničkim delom, razumeju njegovu poentu i osete emociju.\n„Poruka murala je uvek društvena zato što deluje na svakog prolaznika i podstiče ih na razmišljanje. Murali su zapravo savremeni muzeji na otvorenom“, objašnjava Lošonc.\nMural više pripada grafitnom street art miljeu\nIstoričar umetnosti i predstavnik Udruženja Holodrom iz Šapca Filip Kovačević, koji je realizovao projekat Muralizacija Šapca, zahvaljujući kom je ovaj grad dobio sedam umetničkih murala u užem gradskom jezgru, koji su oslikali mladi, akademski vizuelni umetnici iz Šapca, rekao je za VOICE da ne razume kako je Grad Subotica mogao da donese ovakvo ad hoc rešenje, da se preko noći uradi mural, zato što i u Šapcu moraju da se prođu vrlo kompleksne procedure da bi se nešto tako moglo uraditi, kakvi su konkursi, tenderi i drugi pripremni radovi koji prethode oslikavanju murala na fasadama objekata.\nFilip Kovačević: Logićno je da crkva ima takav mural u svojoj porti (foto: screenshot YouTube)\n„Nejasan mi je ovaj subotički primer, da se preko noći pojavi mural, i da iza toga stoji grad. To nije deo mog iskustva i nije mi najjasnije kako je do toga moglo da dođe. Da je to tako jednostavno, imali bismo na stotine murala po gradovima“, smatra Kovačević.\nDodaje da su murali u Šapcu slikarski murali, nisu grafiti, i nisu nekakve dnevno-političke slike sa određenim porukama ili konotacijama te vrste, već su u pitanju umetnički murali.\n„Diskutabilan je i problematičan, ne samo način, kako se preko noći oslikava mural, nego i sama tema. Tema patrijarha na jednoj zidnoj površini koji pritom, u načinu izrade i u tehnici u kojoj je rađen, više pripada nekom grafitnom street art miljeu nego poštovanju jedne veličine kakva je bio patrijarh, na taj način, u jednom takvom kontekstu, zaista je problematičan“, ocenjuje Kovačević.\nPrema njegovim rečima, takvi kvazi umetnički ekskursi mogli bi da budu primereni u nekom drugom kontekstu, a ne u javnom kontekstu i u nekoj urbanoj i zaštićenoj zoni u Subotici.\n„Logično je da crkva u svojoj porti možda poželi da ima takav mural, ili neka crkva u nekom gradu, to je legitimno, ali da se takva tematika koja koketira sa nekakvom uličnom umetnošću, onda su tu malo pobrkane ’babe i žabe’“, navodi Kovačević.\nPrema njegovom mišljenju, normalno da se murali ne oslikavaju tokom jedne noći nego se oslikavaju nekoliko dana, kao i da oslikavanje murala nekada traje 10 do 20 dana, što predstavlja jedan težak i ozbiljan posao.


Surdulički naprednjaci tvrde da su smene po školama usledile zbog korupcije - JuGmedia\nIz Opštinskog odbora Srpske napredne stranke (SNS) u Surdulici saopšteno je da tamošnji naprednjaci „pomno prate situaciju“ u vezi sa, kako se kaže, organizovanjem štrajkova i neposlušnosti u OŠ Bora Stanković u selu Jelašnica.\nSurdulički SNS, kako se naglašava, „obaveštava javnost da iza svega stoji lokalna vlast opštine Surdulica“ koja, dodaje se, „ne može da se pomiri sa činjenicom da podršku građana Surdulice gubi geometrijskom progresijom“.\n“Duboko pogođeni smenama direktora prosvetnih ustanova na teritoriji opštine Surdulica, misleći da zaista žive u „Užičkoj republici“, ne prezajući od otvorenog napada na vladu Srbije i nadležno Ministarstvo prosvete, najviši funkcioneri lokalne vlasti, uz svesrdnu pomoć Đilasovih medija, pokušavaju sve kako bi zaštitili kriminal i bezakonje koje se godinama u tim ustanovama dešavalo, a sve po nalogu te iste lokalne vlasti”, nacodi se u saoopštenju.\nKako navode, Istina je jedna i jasna.\n“Ovim smenama su jedino ugrožene nezakonite i koruptivne aktivnosti po prosvetnim ustanovama gde su prosvetna i budžetska inspekcija utvrdile gomilu nepravilnosti, nezakonitosti i korupcije. Svi rezultati glasanja školskih kolektiva i školskih odbora koje je upravo postavila lokalna samouprava i na kojima ubedljive pobede odnose kandidati za direktore koje je imenovalo Ministarstvo prosvete nam jasno pokazuju da su građani Surdulice i sva stručna javnost snažno podržali promene po prosvetnim ustanovama u Surdulici i od toga država neće odustati niti se uplašila plaćenih i tajkunski podržanih štrajkova”, kaže se između ostalog u saopštenju SNS Surdulice.\nNa uskršnjem koncertu ansambla “Branko” i starogradske i ruske romanse\nPovodom najradosnijeg hrišćanskog praznika, Uskrsa u Domu kulture Brestovac održan je koncert leskovačkog crkvenog ansambla “Branko”. Na koncertu…\nCvetanović sa pukovnikom Cvetkovićem razgovarao o predstojećoj zakletvi vojnika\nNa sastanku, koji je danas gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović održao sa pukovnikom Vojske Srbije, komande 3. centra za obuku, Zorana Cvetkovića…


Novi rok Poreskoj službi da dostavi Trumpove poreske prijave\nUlaz u Trampov međunarodni hotel u Washingtonu\nDemokratski predsjedavajući Odbora za poreze u Predstavničkom domu postavio je 23. april kao novi rok američkoj Poreskoj službi (IRS) da se povinuje zahtjevu da dostavi lične i poslovne poreske prijave predsjednika Trumpa, iz proteklih šest godina.\nU pismu komesaru IRS-a, predsjedavajući odobra Richard Neal izjavio je da će se, ukoliko poreska agencija ne bude poštovala novi rok, to protumačiti kao odbijanje njegovog zahtjeva.\nTrumpova administracija već je odbila da se povinuje ranijem roku koji je postavio Neal, a to je bio 10. april.\nDemokrate žele da razmotre Trumpove poreze u okviru istrage mogućeg sukoba interesa, zbog toga što je zadržao vlasništvo nad svojim brojnim poslovnim interesima i nakon što je preuzeo položaj predsjednika, odnosno stupio u javnu službu.\nTrump je prekršio pravilo koje je važilo decenijama i odbio da objelodani svoje poreske prijave, još kao predsjednički kandidat 2016, a to nastavlja da radi i kao predsjednik, navodeći da su njegova poreska dokumenta trenutno pod revizijom Poreske službe.\nNeal je jedini zakonodavac iz Predstavničkog doma koji ima ovlašćenje da traži podatke poreskih obveznika od Sekretarijata za finansije, koji nadzire rad Poreske službe.\nZakon jednostavno navodi da će Sekretarijat za finansije "obezbjediti" te podatke kada budu zatraženi. Međutim, iz Bijele kuće je poručeno da se Trumpova poreska dokumenta nikada neće dostaviti demokratama.


Za obolele od hereditarnog angioedema terapija od novembra - iKragujevac\nZa obolele od hereditarnog angioedema terapija od novembra\nPacijentima koji boluju od hereditarnog angioedema (HAE), oboljenja koje se odlikuje nekontrolisanom pojavom otoka spolja i unutar tela, po prvi put u Srbiji od novembra biće dostupna neophodna terapija.\nDoktorka Slađana Andrejević iz Klinike za alergologiju KCS kaže da je vlada Srbije krajem aprila donela odluku da terapija bude dostupna pacijentima, da trenutno komisija za retke bolesti RFZO donosi pojedinačne odluke za svakog pacijenta, da je za avgust planirano raspisivanje tendera, te da se može očekivati da lekovi stignu do pacijenata u novembru.\n"Ovo je prvi put u istoriji Srbije da će pacijentima sa hereditarnim angioedemom biti dostupni lekovi. Kod njih je važno da se lek primeni što pre, jer najstrašnija stvar koja može da se desi je otok disajnih puteva koji dovodi do ugušenja", pojašnjava Andrejević.\nKako kaže, do sada su imali šest pacijenata kojima je zbog otoka disajnih puteva život spasen u poslednjem momentu, a svaki treći pacijent koji se leči kod njih imao je nekog od članova porodice koji se ugušio od posledica agioedema.\n"Imamo teže pacijente koji otiču dva puta nedeljno, više puta mesečno, kod kojih otoci zahvataju disajne puteve, oni moraju da imaju terapiju kod sebe za kućno lečenje. Sve zemlje u svetu imaju obezbeđenu terapiju za te pacijente, osim Bosne i nas do sada", pojasnila je Andrejević.\nPostoje neki provocirajući faktori kao što su stres, trauma i infekcija koji mogu da dovedu do pojave otoka, ali nekada se javljaju spontano, nenajavljeno. Pacijenti u Srbiji do sada su lečeni tako što su dobijali krvnu plazmu koja u maloj koncentraciji sadrži protein koji njima nedostaje.\n"Taj način lečenja je manje efikasan, da ne pominjem da plazma potencijalno sadrži infektivne agense, takođe sadrži medijatore koji mogu da pogoršaju stanje pacijenata. Sada na tržište ulaze četiri leka što je veliki pomak", pojasnila je ona.


Putin: Put nafte i gasa od Rusije do Kine preko Mongolije dobra ideja - Sputnjik Srbija\n22:04 18 Januar 2021\n17:55 09.06.2018 (osveženo 18:02 09.06.2018) Preuzmite kraći link\nPutin je danas u kineskom gradu Tjencinu, gde se održava samit Šangajske organizacije za saradnju, imao trilateralni sastanak s predsednicima Kine i Mongolije, Si Đinpingom i Haltmagijnom Batulgom.\nKakav je to neobičan poklon Vladimir Putin dao Si Đinpingu?\n„Mongolski partneri predložili su da se preko teritorije njihove zemlje izgrade magistralni naftovodi i gasovodi iz Rusije u Kinu. Mi to u celini podržavamo, to je dobra ideja“, rekao je Putin.\nRuski predsednik je naglasio da je potrebno pažljivo razraditi tehničko-ekonomsku osnovu za ovakav projekat.\nRuski predsednik je, takođe, istakao da tri zemlje jačaju saradnju u izgradnji savremene saobraćajne infrastrukture. On je govorio o planovima za modernizaciju rusko-mongolske železnice i pratećih deonica.\n„Izrađujemo program razvoja ove železničke pruge do 2030. godine. Prva etapa, od 2018. do 2020. godine, podrazumeva investiranje u razmeri od 260 miliona dolara“, istakao je Putin.\nRuski predsednik je dodao da je 2016. godine bio potpisan međudržavni sporazum o saradnji u oblasti automobilskog prevoza koji je Rusija ratifikovala prošle godine. On je rekao da se nada da će ruski partneri uskoro takođe ratifikovati taj dokument.\nželeznica, saobraćaj, nafta, gas, ŠOS, Haltmagijn Batulga, Si Đinping, Vladimir Putin, Mongolija, Kina


Vanredne mjere za utakmicu Čelik - Sarajevo - Klix.ba\nsport Vanredne mjere za utakmicu Čelik - Sarajevo\nVanredne mjere za utakmicu Čelik - Sarajevo\n8.9.2006. u 12:34\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona najavilo je danas da će poduzeti pojačane mjere kako bi se utakmica 5. kola Premijer lige BiH u nogometu između NK Čelik i FK Sarajevo, koja se igra 10. septembra u 19 sati na stadionu Bilino polje, odigrala bez većih problema.\n"MUP ZDK-a procjenjuje da se radi o utakmici visokog rizika i na bazi takve procjene MUP će prilikom planiranja osiguranja navedene utakmice preduzeti pojačane mjere, kako bi se utakmica održala u sigurnim uvjetima i kako bi bilo spriječeno ugrožavanje lične i imovinske sigurnosti", kažu iz MUPZDK-a.\nPolicija podsjeća da će prema Zakonu o održavanju sportskih priredbi ZDK-a, u nedjelju biti zabranjeno unošenje na stadion oštrih i tvrdih predmeta, pirotehničkih sredstava, alkoholnih pića i drugih flaširanih napitaka. U nedjelju će na snazi biti i zabrana saobraćaja na dijelu Obalnog bulevara od kafe "Čarli" do hotela "Metalurg", a za vozila kojim se u Zenicu dovezu navijači FK Sarajevu osiguran je parking kod sjeverne tribine stadiona Bilino polje.\nU osiguranju ove utakmice bit će angažovane značajne policijske snage MUPZDK-a i Jedinice za podršku MUP-a Kantona Sarajevo i MUPSBK-a.


Si Đinping: SAD da poštuju kineski put\nPeking želi da reši probleme u odnosima sa Vašingtonom, ali da on treba da poštuje kineski izbor razvojnog puta i legitimne interese, rekao je danas predsednik Kine Si Đinping.\nDve države, takođe, treba da pravilno rasuđuju o međusobnim strateškim namerama, rekao je Si u razgovoru sa bivšim američkim državnim sekretarom Henrijem Kisindžerom u Pekingu, javili su državni mediji.\nSi je naveo da Kina želi da reši probleme sa SAD putem razgovora, ali da Vašington mora da poštuje njen razvojni put i interese.\nOn je istakao da očekuje da će sa američkim predsednikom Donaldom Trampom imati "duboku razmenu stavova" prilikom susreta u Argentini, javila je agencija Sinhua.\nKineski predsednik je istakao da treba usmeriti pažnju ka "jačanju negativnih glasova prema Kini u SAD", ali to nije obrazložio.\nDve zemlje su uvele carine na međusobnu trgovinu u iznosu od nekoliko stotina milijardi dolara, a predsednik SAD Donald Tramp je zapretio da će uvesti tarife i na ostatak kineskog izvoza u ovu zemlju u vrednosti od 500 milijardi dolara, ukoliko se ne pronađe rešenje spora, podseća Rojters.\nTrampova administracija je takođe optužila zvanični Peking za mešanje u američku politiku, što kineski zvaničnici negiraju.\nIstovremeno, dve zemlje imaju nesuglasica i oko ostrva u Južnom kineskom moru oko kojih se spore Peking i njegovi susedi, kao i Tajvana, na koga Kina polaže pravo.\nOdnosi SAD i Kine su malo otoplili nakon telefonskog razgovora Trampa i Sija.\nJoš jedan od znakova poboljšanja odnosa biće dolazak u petak člana Politbiroa KP Kine Jang Jiečija i ministra odbrane Veja Fengea gde će razgovarati sa domaćinima.\nMeđutim, bivši američki ministar finansija Henri Polson izjavio je na skupu u Singapuru da postoji rizik od spuštanja ekonomske “Gvozdene zavese” u odnosima između dve zemlje, ukoliko Peking ne sprovede reforme tako što će okončati praksu prisilnog transfera tehnologije koje su strane kompanije koje posluje u Kini dužne da ustupe domaćim firmama, zatim obezbedi bolju zaštitu intelektualne imovine te da istinski dopusti da tržišne snage utiče na donošenje ključnih odluka.\n“Ukoliko Kina ne bude brzo delovala, pretpostavljam da će se intenzivirati zahtevi SAD a ‘razvodom’, odnosno povlačenjem linije u odnosima dve zemlje”, kazao je Polson.


Ministarstvo finansija Vlade Republike Srbije saopštilo je da je Nacrt programa ekonomskih reformi (ERP) za period 2020-2022 predstavljen članovima Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji.\nKonsultacije su održane između predstavnika Radne grupe za izradu i praćenje sprovođenja Programa ekonomskih reformi i predstavnika Nacionalnog konventa o EU.\nERP je dokument koji Srbija, kao država kandidat za prijem u članstvo EU, izrađuje na godišnjem nivou u cilju uspostavljanja platforme za efikasnije fiskalno planiranje i koordinaciju ekonomskih politika se EU.\nTema ovih konsultacija bile su predložene strukturne reforme za period 2020-2022., sadržane u V poglavlju dokumenta ERP.\nStrukturne reforme, u skladu sa smernicama Evropske komisije, organizovane su u osam ključnih oblasti, i to: reforma tržišta energije i transporta, poljoprivrede, industrije i usluga, kao i poslovnog ambijenta i borbe protiv sive ekonomije.\nTakođe, reforme su organizovane i u oblastima: istraživanje, razvoj i inovacije i digitalna ekonomija, trgovinske reforme, obrazovanje i veštine, zapošljavanje i tržište rada i socijalna zaštita i uključivanje, a prikazane su u 22 prioritetne strukturne reforme.\nVršilac dužnosti pomoćnice ministra Verica Ignjatović ocenila je da su predlozi koji su se mogli čuti na skupu korisni i da je učešće institucija i civilnog društva u izradi ovog dokumenta bitno ne samo zbog EU, već i zbog Srbije, jer svi zajedno rade na unapređenju životnog standarda i privrede.\nKoordinatorka Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji Nataša Dragojlović pohvalila je saradnju sa Ministarstvom finansija, pre svega dostupnost i otvorenost za saradnju, kao i mogućnost da učestvuju u kreiranju ovog značajnog dokumenta.\nPredstavnici Nacionalnog konventa uputili su komentare na svaku od predstavljenih reformi, kao i konkretne sugestije koje će doprineti finalizaciji ovog dokumenta.\nOni su pozvani i da dostave svoje pisane komentare koji će biti dostavljeni Evropskoj komisiji kao poseban Aneks novog dokumenta.\nNacrt V poglavlja dokumenta ERP 2020-2022. stavljen je na uvid javnosti putem veb-sajta Ministarstva finansija i Republičkog sekretarijata za javne politike od 6. do 20. decembra, čime je predstavnicima civilnog društva omogućeno da svojim predlozima utiču na izradu ovog dokumenta.\nKonsultacije ovakve vrste predstavljaju tradicionalnu saradnju državnih institucija i civilnog sektora u izradi ovog strateškog i interresornog dokumenta.\nOrganizator skupa u Zadužbini Ilije Kolarca je Nacionalni konvent o Evropskoj uniji (NKEU), koji predstavlja platformu u okviru koje se vodi dijalog između predstavnika Vlade i civilnog društva o svim temama koje se tiču pristupanja Srbije EU.\nKonvent danas okuplja više od 700 članica, koje su organizovane po radnim grupama, pa tako 21 radna grupa tematski pokriva svih 35 pregovaračkih poglavlja.\nU radu Konventa državu Srbiju predstavljaju članovi skupštinskih odbora, kao i predstavnici Vlade i pregovaračkog tima, dok su sa strane civilnog društva uključene nevladine organizacije, sindikati, univerziteti, stručnjaci, privredni subjekti, profesionalne organizacije, mediji, instituti.\nTrenutno je u toku šesti ciklus izrade dokumenta ERP -a za period 2020-2022. godine, dodaje se u saopštenju.


TUŽILAŠTVO BIH UTVRĐUJE: POSTOJE LI ELEMENTI ZA DJELOVANJE NAKON AMERIČKIH SANKCIJA DODIKU | Hayat.ba\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine prati dešavanja povezana sa objavom sankcija vlade SAD-a, kao i navoda o koruptivnom i nezakonitom ponašanju pojedinaca, kako bi se utvrdilo postoje li elementi za djelovanje u okviru nadležnosti Tužilaštva BiH, rekao je Al Jazeeri Boris Grubešić, portparol državnog tužilaštva u BiH.\nDodao je da je u Tužilaštvu Bosne i Hercegovine od ranije u radu više predmeta, u kojima je Dodik “u svojstvu prijavljene ili osumnjičene osobe za različita kaznena djela”.\nSjedinjene Američke Države uvele su početkom januara sankcije protiv Milorada Dodika, optužujući ga da je korumpiran i da prijeti stabilnosti i teritorijalnoj cjelovitosti Bosne i Hercegovine. Bio je to nastavak, i proširenje sankcija koje je State Department Dodiku nametnuo prvi put 2017. godine\nSankcije su uvedene i Alternativnoj televiziji iz Banje Luke, za koju američke vlasti sumnjaju da je blisko povezana s Dodikovom porodicom. Američko ministarstvo finansija optužuje Dodika da koristi tu medijsku kuću za nezakonite aktivnosti.\nSankcije su prva primjena izvršnog ukaza iz jula prošle godine koji dopušta SAD-u da sankcioniše osobe koje ugrožavaju mir i stabilnost na Zapadnom Balkanu.\nMilorad Dodik destabilizirajućim koruptivnim aktivnostima i pokušajima rušenja Daytonskog mirovnog sporazuma, motiviran vlastitim interesima, prijeti stabilnosti Bosne i Hercegovine i cijeloj regiji – istaknuo je Brian Nelson, podsekretar ministarstva finansija zadužen za terorizam i finansijsko-obavještajnu analitiku.\nBosna i Hercegovina proživljava najtežu krizu od kraja rata 1990-tih, nakon što su zvaničnici iz RS blokirali rad državnih vlasti, a zastupnici u skupštini RS glasali za početak povlačenja tog većinski srpskog entiteta iz državnih institucija.\nDodik Dodik tvrdi da se ponaša u skladu sa Ustavnom BiH, odbacujući kritike zapada da destabilizira BiH i regiju, njegovi oponenti optužuju da političkom krizom želi prikrite široko rasprostranjenu korupciju iza koje stoji on lično i njegovi najbliži saradnici.\nOsim Dodika, sankcijama zbog korupcije kažnjen je i njegov pravni savjetnik Milan Tegeltija. Od ranije pod sankcijama je i Nikola Špirić, visokorangirani član Dodikov Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD).\nWashington je početkom januara sankcije uveo i Mirsadu Kukiću, osnivaču stranke PDA.


Diskusija „Srbija između Rusije i Zapada: Sedamdeset godina nakon rezolucije Informbiroa - CIRSD\nHome > Vesti > Diskusija „Srbija između Rusije i Zapada: Sedamdeset godina nakon rezolucije Informbiroa\nCentar za međunarodnu saradnju i održivi razvoj (CIRSD) i nedeljnik „Vreme“ organizovali su u hotelu Metropol debatu „Srbija između Rusije i Zapada - Sedamdeset godina nakon rezolucije Informbiroa”.\nNa skupu su govorili predsednik CIRSD-a Vuk Jeremić, profesori Vladeta Janković, Dejan Jović i Ivan Vujačić, a moderator je bio odgovorni urednik „Vremena“ Filip Švarm.\nUčesnici debate izneli su u diskusiji različita mišljenja uz uvažavanje sagovornika, a skupu je prisustvovalo više od 600 ljudi, među kojima i ambasadori, predstavnici političkih stranaka i diplomatskog kora, profesori univerziteta i ličnosti poznate u javnosti.\nŠvarm je podsetio da je Jugoslavija bila vojno neutralna, kao i Srbija danas, i pitao Jankovića da li je ulazak Srbije u Evropsku uniju zamisliv bez pristupanja NATO-u.\n„Ja mislim da je ulazak Srbije u Evropsku uniju nezamisliv. Tačka“, rekao je Janković, što izazvalo aplauz prisutnih.\nJanković je istakao da je sve manje političkih činilaca u Srbiji spremno da tu istinu saopšti otvoreno i da „mačku nazove mačkom“.\n„NATO je tu sporedan. Mi prosto nemamo šanse da uđemo u EU jer nas EU neće. Unija nije ono što je bila i ono što je mogla biti. Ta ideja je bila sjajna i dugo su postojali razlozi da se u to veruje, ali moje uverenje je da je za ovakvo stanje stvari pre svega odgovorna Amerika, koja je ostvarivala svoje interese preko Velike Britanije, koja sada izlazi iz EU. Otcepljenje Kosova je bio interes Amerike, a ne EU. Kako sada stvari stoje, oni nas jednostavno neće, bili mi vojno neutralni ili ne, ušli u NATO ili ne“, rekao je Janković.\nJeremić je naveo da je jako teško zamisliti stupanje Srbije u EU, ali da možda nije spreman da kaže da se to nikada neće dogoditi.\n„To se sasvim sigurno neće dogoditi jedan dugi niz godina. Od tog posla nema ništa pod ovakvim okolnostima, dok se bar nešto značajno ne promeni nabolje u skorijoj budućnosti, a ne vidim da bi moglo da se promeni“, rekao je Jeremić.\nJeremić je ocenio da će Srbija ostati predvorje EU, ali da to ne znači i predvorje Evrope, što zavisi od toga kako će Srbija biti uređena.\n„Trebalo bi prestati sa gajenjem iluzije da će stupanje u EU biti moguće u kratkom roku, ali to ne bi trebalo da znači okretanje leđa od EU i svađa sa unijom. Ne mislim da bi trebalo prekidati proces pristupanja, jer je taj proces dobar orijentir za način u kojem bi smeru reforme trebalo da idu. Ne bih prestao ni sa učešćem na skupovima, koji su više manifestacionog karaktera. Potpuni je paradoks da u Velikoj Britaniji razgovarate o ulasku u EU, ali treba ići tamo i biti u što boljim odnosima sa svima iz regiona“, rekao je Jeremić.\nVujačić je ocenio da od 2008. godine Rusija u Srbiji očigledno ima veći uticaj od svih ostalih država, što „čak piše i u novinama“.\n„Svaki put kada se sastavlja vlada, ide se na konsultacije u Moskvu. Prošli put smo dobili i zvaničnu izjavu u kojoj je predsednik Rusije Vladimir Putin rekao da bi bilo dobro da neki ljudi koji su za bliske odnose sa Rusijom budu u Vladi Srbije“, rekao je Vujačić.\n„Imali smo incident i sa premijerkom Anom Brnabić koja je išla kod ruskog ambasadora na noge da mu pokazuje transkript izjave da će Srbija izabrati EU ako bude morala da bira između unije i Rusije. Kada je šef diplomatije Ivica Dačić izjavio da će u tom slučaju Srbija izabrati Rusiju, niko reč nije rekao“, dodao je Vujačić.\nJović je rekao da Putin nije popularan samo u Srbiji i na Zapadnom Balkanu, nego i u Grčkoj, koja je članica EU i NATO.\n„Spoljna politika se, međutim, ne vodi kroz ispitivanja javnog mnjenja, i mislim da je to dobro. Bilo bi vrlo opasno da se narod pita za tako ozbiljna pitanja kao što su spoljna i bezbednosna politika, kamoli da ga politika sledi. Referendumi u bivšoj Jugoslaviji, održani 1990. godine, vodili su u rat. Da se narod pitao, ne bi bilo Dejtonskog sporazuma i možda bismo još bili u ratu“, naveo je Jović.\nJović je istakao da je veliko pitanje odnosa javnog mnjenja, koje je za Putina, i spoljne politike, koja vodi drugačiju politiku na osnovu toga kako političari razumeju razumevanja nacionalne interese zemlje.\nJanković je ocenio da je sasvim jasno da Srbija ući na NATO, jer se tome izričito protivi velika većina građana.\n„Ulazak u NATO je protivan ne finom analitičkom razmišljanju, nego je protivno zdravom razumu. Ne može se očekivati od nacije i države koja je tri meseca bombardovana, opljačkana za 15 odsto teritorije, bila izložena i još uvek je izložena strahovitom medijskom ponižavanju, da bude za one koji ga ponižavaju, pljačkaju, vređaju i, politički govoreći, brišu patos s njom. To se događa Srbima“, rekao je Janković.\nJeremić je naveo da se protivi ulasku Srbije u NATO, ali da se ne bi kladio da to neće i dogoditi, uprkos protivljenju ogromne većine građana, i podsetio da je Crna Gora ušla u NATO, iako za to nije postojala većinska podrška u javnom mnjenju.\n„Pitanje je kakvu ćemo vrstu vlasti imati u Srbiji i kakvu vrstu rukovodstva. U Srbii je trenutno mnogo veći otpor defakto priznavanju kosovske nezavisnosti, odnosno otvaranju puta za stolicu Prištine u UN, nego ulasku u NATO, pa se ne bih kladio da naše rukovodstvo nije spremno na takav korak, bez obzira što je protiv toga ogromna većina građana i što bi to bilo pogubno za Srbiju. Protivim se i omogućavanju Prištini da dobije stolicu u UN i da Srbija uđe u NATO“, rekao je Jeremić.\nVujačić je naveo da ulazak Srbije u NATO nije relevantna tema i da neće ni biti u narednih 10 godina ili 20 godina.\nJović, koji je živi u Zagrebu, naveo je da su bivše jugoslovenske republike „svojim ludostima i ratovima otvorile vrata NATO-u za ostanak u Evropi posle kraja hladnog rata“, i dodao da se javno protivio ulasku Hrvatske u Severnoatlantski savez.


Ambasador Kine u EU o poverenju između Pekinga i Brisela i borbi protiv pandemije\n► Ambasador Kine u EU o poverenju između Pekinga i Brisela i borbi protiv\nBorba protiv pandemije nema veze s društvenim sistemom, niti s geopolitikom, a svaka sumnjičavost prema pomoći Kina drugima je kratkovida i štetna, ocenio je šef Misije Narodne Republike Kine pri Evropskoj uniji Žang Ming.\nŽang je u tekstu za Euractiv.com ocenio da je, radi spasavanja života i zdravlja ljudi, jedina ispravna stvar ostaviti po strani politiku i predrasude i pridružiti se globalnoj borbi protiv virusa koji ne poznaju ni rasu ni nacionalnost.\n"Eksplozivno širenje novog korona virusa iznenadilo je svet i nije moglo jasnije da demonstrira koliko smo povezani. Kina i Evropska unija stoje zajedno povezani solidarnošću", ocenio je kineski diplomata.\nUz ocenu da se "pravi prijatelji poznaju u nevolji", Žang je naveo da su EU i njeni građani, kada je borba Kine protiv epidemije bila u najtežoj fazi, ponudili pomoći, "na ćemu im je Kina duboko zahvalna".\n"Kako situacija u Evropi postaje sve ozbiljnija, delimo vašu zabrinutost i nesreću kao sopstvenu i upućujemo iskreno saosećanje. Pružamo i pomoć najbolje što možemo, uprkos sopstvenim velikim potrebama za medicinskom opremom i izazovima u njenoj proizvodnji", napisao je diplomata.\nNaveo je da "vredno iskustvo koje je Kina uz velike žrtve stekla u borbi protiv virusa pripada svima" i izrazio nadu da će to pomoći drugim zemljama.\n"Virusi ne prave razliku na osnovu rase ili nacionalnosti. Najbolji način da neko pomogne sebi, jeste da pomogne drugima. Svaki pokušaj da se na korona virus stave kineska ili evropska etiketa znači prezirati nauku i život", piše u tekstu ambasadora.\n"Naša borba protiv virusa nema nikakve veze sa društvenim sistemom ili geopolitikom. Politizovati epidemiju ili posmatrati napore Kine sa podozrenjem je kratkovido i štetno. Kada su u igri životi i zdravlje ljudi, jedina ispravna stvar je ostaviti po strani politiku i predrasude i pridružiti se globalnoj borbi protiv virusa", napisao je Žang.\nOcenio da odnosi Kine i EU u pandemiji moraju biti saradnja i partnerstvo, i da one moraju predvoditi i olakšati međunarodnu solidarnost i saradnju u stvaranju globalne zdravstvene bezbednosti.\nambasador kine u eu\nU prethodna 24 časa nije bilo prijema novih pacijenata na kovid odeljenja Opšte bolnice u Čačku dok su sa lečenja otpuštene dve osobe, saopštio je gradski Radni tim za praćenje koronavirusa.\nEpidemiolog Predrag Kon kazao je danas da je jednom fakultetskom ispitu prisustvovalo 100 studenata u jednoj prostoriji, uprkos ograničenjima koja su na snazi, i da "imaju informacije da je...\nZamenik direktora Instituta za javno zdravlje Batut Darija Kisić Tepavčević izjavila je danas da cilj mere nadzora za gradanje koji se vraćaju iz inostranstva nije statistička analiza već da...


Lindstrom u poseti Kragujevcu - Lindström\n19.3.2017 fairplay Vesti #radna odela i uniforme\nPočetna strana / Vesti / Lindstrom u poseti Kragujevcu\nKragujevac poziva kompanije iz Finske da investiraju\nAmbasador Finske Perti Ikonen i predstavnici finskih kompanija Lindstrom i Alegrina razgovarali su u sredu, 15. marta 2017. godine, sa čelnicima Kragujevca o ekonomskoj saradnji.\n– Imamo kompanije koje su aktivne u Srbiji, Šumadiji i Kragujevcu, Fiskars alati se prodaju u kragujevačkom Agromarketu, kompanija Lindstrom je u Beogradu ali na neki način aktivna i u Kragujevcu. Sa gradonačelnikom Kragujevca razgovarali smo o mogućnosti saradnje sa Molokom u oblasti upravljanja otpadom – rekao je Ikonen.\nOn je napomenuo da u Smederevu radi finska kompanija PKC koja zapošljava 2.000 ljudi.\n– Čistih finskih kompanija u Srbiji ima od 10 do 15, među kojima su Nokia i kompanija za liftove Kone, ABB – rekao je Ikonen i dodao da postoji i Tim Finska u okviru kojeg je 17 aktivnih srpskih kompanija koje sarađuju i rade za Finsku.\nGradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić je rekao da su ambasadoru Finske i kompanijama predstavljene mogućnosti za investiranje u Kragujevcu. On je naveo da je Kragujevac spreman da finskim investitorima ponudi „i više od onoga što nudi okruženje“.\n– Lindstrom je finska kompanija koja je poznata po proizvodnji uniformi i preporučili smo im kontakt sa preduzećem Zastava INPRO koje šije uniforme i za nemačku armiju – rekao je Nikolić.\nPrema njegovim perčima, sagovornicima su predočene povoljnosti u smanjenju troškova s obzirom da Zastava INPRO zapošljava osobe sa invaliditetom, a država finansira 70% njihovih bruto plata.\nTokom sastanka razgovaralo se i o mogućnosti otvaranja pogona za proizvodnju baštenskog alata Fiskars a čiji program sada uvozi kragujevački Agromarket. – Izrazili smo interesovanje i za saradnju s finskim Molokom koja je u industriji upravljanja otpadom i bavi se proizvodnjom savremenih kontejnera – rekao je Nikolić.


Debata o upotrebi jezika u opštini Kosovo Polje\nPostavljeno od Aleksandar | Objavljeno April 27, 2016\n“NVO “Komunikacija za razvoj društva” – CSD u okviru projekta „Moj jezik, pravo moje zajednice u mojoj opštini” koji se se realizuje u saradnji sa Švajcarskom Ambasadom na Kosovu i Opštinom Gračanica, organizovala je 26. aprila, debatu u opštini Kosovo Polje. Cilj debate je realno sagledavanje trenutne situacije, kao i dosadašnja primena Zakona o upotrebi jezika na teritoriji Kosova, sa akcentom na upotrebu i stanje romskog jezika na teritoriji opštine Kosovo Polje.\nPanelisti na debati bili su predstavnik Kancelarije poverenika za jezike u Vladi Kosova, koordinator za pitanja usaglašenosti sa zakonom Safete Graiçevci, predstavnik Švajcarske ambasade na Kosovu, prvi sekretar Saskia Salzman, službenik za zajednice u Opštini Kosovo Polje, Muharem Berisha i romski aktivista i novinar, Ridvan Gashi.\nPredstavnik Švajcarske Ambasade na Kosovu, prvi sekretar Saskia Salzman, rekla je da je jako ponosna što su oni prepoznali potrebu za ovakvim projektom i istakla primer opštine Gračanica u kojoj je romski jezik usvojen kao jezik u službenoj upotrebi. Ona je jos kazala da bi i ostale opštine trebale da slede taj primer.\nPredstavnica Kancelarije poverenika za jezike u Vladi Kosova, koordinator za pitanja usaglašenosti sa zakonom Safete Graiçevci, pozvala je prisutne na debati da ukoliko imaju problema po pitanju (ne)poštovanja Zakona o upotrebi jezika to i prijave Kancelariji. Ona je takođe rekla da je sama romska zajednica ta koja se treba više angažovati.\nRomski aktivista i novinar Ridvan Gashi, izrazio je zahvalnost Švajcarskoj Ambasadi na dosadašnjoj podršci kada je u pitanju romska zajednica na Kosovu. On je rekao da je sam problem nastao jos tokom popisa stanovništva 2011 godine, kada se nisu svi Romi popisali ili se nisu izjasnili kao Romi.\nOno oko čega su se svi prisutni složili jeste da je Zakon o upotrebi jezika dobar, ali da je potrebna i politička volja lokalne samouprave radi njegove bolje implementacije. Više se govorilo i o nemogućnosti romske dece da u redovnoj nastavi imaju i čas romskog jezika, bilo da govorimo o školama koje rade po planu i programu Ministarstva obrazovanja Republike Srbije, bilo da je reč o kosovskom obrazovnom sistemu.\nTokom debate stavljen je akcenat i na civilno društvo koje bi trebalo da bude pokretač pozitivnih promena u svakoj zajednici.\nPored već pomenutih panelista debati su prisustvovali i predstavnici civilnog društva iz opštine Kosovo Polje, zainteresovani građani iz redova romske, aškalijske i egipćanske zajednice na Kosovu, kao i predstavnici medija.


Hrvatska po izdavanju građevinskih dozvola gora od Pojasa Gaze\nHrvatska je u ovogodišnjem izveštaju Svetske banke o regulativi poslovanja završila na 51. mestu od 190 zemalja. To je rast za sedam mesta u odnosu na prošlu godinu, ali pojednostavljenje izdavanja građevinskih dozvola je za hrvatsku administraciju, po svemu sudeći, nemoguća misija.\nNaime, u kategoriji izdavanja građevinskih dozvola Hrvatska je na 150 mestu iza Pojasa Gaze, Konga, Gambije i Tanzanije, piše "Index.hr".\nHrvatska na 150. mestu po izdavanju dozvola\nAnaliza izdavanja građevinskih dozvola u izveštaju "Duing biznis" rađena je na bazi gradnje skladišta vrednog 4,5 miliona kuna (603.000 evra) na području Zagreba.\nUstanovljeno je da se izdavanje dozvole sastoji od 22 procedure, što je iznad proseka zemalja Evrope i Centralne Azije, gde je prosek 16,2, te iznad proseka zemalja OECD-a s visokim dohotkom gde je ta brojka 12,7.\nAUTOGOL ALBANACA Godinu dana od taksi na srpsku robu, rafovi u radnjama su poluprazni, a obični građani mnoge artikle plaćaju SKUPLJE\nZa dobijanje dozvole, prema "Duing biznisu", potrebno je 146 dana, što je ispod proseka zemalja Evrope i Centralne Azije, kao i promatranih zemalja OECD-a, ali problematični su troškovi.\nNaime, u Hrvatskoj troškovi dobijanja građevinske dozvole, u analiziranom primeru, iznose čak 9,2 odsto od vrednosti skladišta, dok je prosek zemalja Evrope i Centralne Azije četiri odsto, a zemalja OECD-a s visokim dohotkom samo 1,5 odsto.\nDOŠLA SKORO GOLA Jelena Karleuša se ovakva pojavila pred kandidatima "Zvezda Granda"\nSKANDAL NA SVADBI: Ljubi Aličiću dali 200 evra za pesmu, pa mu posle minut oteli te pare. Pevač pobesneo, ali ko je tu u pravu?(VIDEO)\nRUSKA ANĐELINA DŽOLI Za nju kažu da je "najlepša žena Instagrama" (VIDEO)\nVIŠE GRAĐEVINSKIH DOZVOLA U JULU Predviđena vrednost radova veća za 76,1 odsto\nU SUSEDSTVU RADNIKA NI ZA LEK Kriza radne snage u građevini dosegla vrhunac\nRASTE GRAĐEVINARSTVO Očekuje se još veći rast zbog ulaganja u puteve i železnicu\nIZDATE SVE DOZVOLE ZA DEONICU SREMSKA RAČA-KUZMIN Sledeće godine obnova 5.000 kilometara puteva\nDirektorka MMF: Virus korona može da nanese štetu privrednom rastu\nEpidemija virusa korona mogla bi da nanese štetu privrednom rastu ove godine, rekla je danas direktor Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Kristalina Georgijeva.\nPOSLE TRI DECENIJE JELICA PONOVO DOBIJA SKIJALIŠTE Za uređenje i opremanje ski staze 10 miliona dinara\nPobrđa Jelice uskoro bi mogla ponovo da postanu raj za skijaše iz Čačka, Dragačeva i Požege, jer će padina Velike livade, koja se nalazi na 650 metara nadmorske visine, odlukom Gradske uprave za urbanizam biti pretvorena u ski stazu.\nNAKON KRAHA AVIO-PREVOZNIK POD LUPOM Policija istražuje zloupotrebe i krađu u Adrija ervejzu\nSlovenačka policija otvorila je istragu zbog sumnje na zloupotrebu položaja i prevaru u bivšem nacionalnom avio-prevozniku.\nNa svetskim valutnim tržištima dolar je ojačao prošle nedelje, najviše prema evru. To se se u najvećoj meri može pripisati naznakama ubrzanja rasta američke privrede i stagniranja evropske.\nSTIŽE NOVI AJFON, POZNATA I CENA Novi model više neće biti najsnažniji na svetu, ali jedna nova karakteristika biće posebno važna\nEvan Blass retko greši u prognozama vezanim za predstavljanje novih uređaja i njihovih specifikacija. Zahvaljujući njemu do sada smo imali prilike da saznamo kako Epl namerava ove godine da obnovi SE liniju novim, ajfon SE 2 (iPhone) modelom, prenosi portal SEEbiz.\nDa li će Srbija ove godine imati meda, zavisi od toga koliko će pčelinjih društava preživeti februarsku zimu. Ne samo ovogodišnja cena meda već i zdravlje nacije zavise od toga, upozoravaju stručnjaci.\nEU NUDI 2,5 MILIONA EVRA PREDUZEĆIMA U SRBIJI Poziv je otvoren do 10. novembra\nEvropska unija obezbedila je sredstva u visini od 2,5 miliona evra za nabavku opreme i uvođenje usluga za preduzeća koja se bave proizvodnjom, a registrovana su u periodu od 2014 - 2018. godine, u 99 gradova i opština, koje su uključene u realizaciju razvojnog programa EU PRO.\nODLUKA O NOVIM VAUČERIMA DO KRAJA SLEDEĆE NEDELJE Ljajić: "Građani da budu strpljivi, razmatra se predlog za dodatna sredstva"\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je da je za manje od 40 dana podeljeno 100.000 vaučera i da će zbog ogromnog interesovanja građana Vlada Srbije u četvrtak razmotriti predlog da se obezbede dodatna sredstva da bi akcija mogla da se nastavi.\nKORONA VIRUS ZAUSTAVIO I KRAGUJEVAČKI "FIJAT" Proizvodnja stala zbog manjka delova iz Kine\nProizvodne i montažne trake u kragujevačkom Fijat Krajsleru ponovo su juče zaustavljene i neće biti u funkciji do narednog utorka, možda i duže, ali ovog puta usled nedostatka delova za ugradnju, koji stižu iz Kine zahvaćene korona virusom, piše "Danas".\nOstavka meksičkog ministra finansija ŠOKIRALA INVESTITORE širom sveta\nNovi meksički ministar finansija Arturo Herera obećao je da će nastaviti čvrstu fiskalnu kontrolu koju je uveo njegov prethodnik Karlos Urzua, čija ostavka je šokirala Meksiko, ali i investitore širom sveta.\nSAZNAJEMO Sindikati očekivali konkretnu ponudu za MINIMALAC, a iz Vlade su dobili ovu neočekivanu PORUKU\nPregovori o povećanju minimalne cene rada počeli su danas, a na prvom sastanku koji je trajao nešto duže od sat i po, sindikati i poslodavci nisu dobili konkretnu ponudu od predstavnika Vlade. Kako saznaje "Blic Biznis", pomoćnici ministra finansija i ministra za rad i socijalno zapošljavanje predočili su predstavnicima radnika i privrednika podatke o ekonomskom rastu Srbije i privrede, bez konkretnih informacija o tome koliko bi minimalac mogao da bude veći.\nŠEST NOVIH LINIJA ER SRBIJE Na listi Ženeva, Aman, Firenca\nEr Srbija ulazi u 2020. godinu sa šest novih linija ka destinacijama u Evropi i Bliskom Istoku.\nMinistarstvo poljoprivrede najavilo POMOĆ PČELARIMA\nPredsednik Skupštine Jagodine Dragan Marković Palma rekao je da je Ministarstvo poljoprivrede najavilo pomoć pčelarima jer su pretrpeli velike gubitke. To je izjavio otvarajući 4. Međunarodni sajam pčelarstva.\nCAD 81.82 din\nCHF 110.69 din\nGBP 141.52 din\nSVETSKI MEDICINSKI HIT NA INSTITUTU "DEDINJE" Ugradnja srčanog zaliska od svinjske ili goveđe srčane maramice\nAMSS: Više vozila na putevima,moguće gužve na naplatnim rampama\nDanas pretežno sunčano i još malo toplije, do 18 stepeni\nLIDIJA VUKIĆEVIĆ OTIŠLA IZ SRBIJE SA DVE DECENIJE MLAĐIM MUŠKARCEM Otkrivamo detalje! Glumica okrenula novi list, LUDO JE ZALJUBLJENA\nUDES NA MILJAKOVCU Teško povređena tri mladića, još tri osobe pretrpele lakše povrede\nŠEST MITOVA O EVROPSKOJ UNIJI Srbija hrli ka članstvu, ali se svako malo "sapliće" na TEORIJAMA ZAVERE\nUŽAS NA DERBIJU U NIŠU Devojčici flašom RAZBIJENA glava na tribinama "Čaira"!\nNASKOK UNAZAD I TROJKA! Ovako je Jaramaz PRELOMIO produžetak, a onda je ZAPLESAO nasred parketa! /VIDEO/


Transformacija kroz inovaciju: Kompanija Johnson’s® objavljuje najveće ponovno lansiranje proizvoda u 125 godina dugoj istoriji brenda – Gloria\nU sredu 24. aprila, održan je PR event u Marsh Open Space-u povodom relansiranja brenda Johnson’s baby.\nBrend JOHNSON’S® je poboljšan, iznutra i spolja, kako bi roditeljima pružio sve ono što oni žele i ništa od onoga što oni ne žele. Sa misijom da stvorimo najblaže proizvode za bebe na svetu, a uz podršku nauke i ispitivanja, JOHNSON’S® se transformisao kako bi ispunio potrebe današnjih, modernih roditelja, dajući im proizvode i pakovanja koja obezbeđuju samo najbolje za bebu.\nJOHNSON’S® razume da današnji roditelji imaju različite želje i potrebe vezano za proizvode koje koriste na svojim bebama, kako u pogledu spoljašnjosti tako i unutrašnjosti tj. sastava proizvoda. Pored decenija pionirskog istraživanja u oblasti nege beba i uz rigorozna ispitivanja, JOHNSON’S® je radio sa hiljadama roditelja da bi unapredio sve što je u vezi sa njegovim proizvodima, kako bi oni mogli da imaju poverenja i da se osećaju sigurnim kada ih koriste. Jednostavniji, nežniji proizvodi su bez prisustva parabena, sulfata i boja* i formulisani su tako da, na najmanju moguću meru, svedu rizik od alergija i da imaju 90% prirodno dobijenih sastojaka.**\nPonovno lansiranje ne podrazumeva samo reformulaciju postojećih proizvoda, nego takođe i uvođenje revolucionarne tehnologije i naučne ekspertize u nezi bebine kože. Nova linija JOHNSON’S® proizvoda pod originalnim, zaštićenim nazivom CottonTouchTM (dodir pamuka) je posebno osmišljena za osetljivu kožu novorođenčeta. Ultra lagana i savršeno pH izbalansirana kupka i losion, su napravljeni sa pravim pamukom i povećavaju osećaj izrazito nežnog dodira. Proizvodi sadrže samo namenske sastojke, i ne sadrže parabene, ftalate, niti sulfate. Miris linije proizvoda CottonTouchTM je testiran širom sveta i uspešno je dokazano da povećava emotivnu vezu između roditelja i bebe, kako bi se postiglo kupanje uz manje stresa, čime se pomaže u rastu i emotivnom razvoju novorođenčeta.\nJohnson & Johnson je pionir u nauci o nezi bebine kože već 125 godina i mi smo veoma ponosni na to nasleđe. Stoga smo srećni što smo u stanju da porodicama ponudimo mogućnost da probaju portfolijo naših proizvoda i da znaju da time svojim bebama pružaju najbolju moguću negu.\nSvi novi proizvodi su posebno osmišljeni kako bi bili odgovarajući različitim uzrastima, od brige o novorođenčetu odmah po rođenju, brige o aktivnim bebama, kao i brige o deci, ne zaboravljajući pri tome proizvode koji predstavljaju ikone voljene klasike namenjene celoj porodici.\nViše od 125 godina, JOHNSON’S® brend je pouzdani ekspert u oblasti nege bebine kože. Svi JOHNSON’S® proizvodi su bez prisustva parabena i ftalata, a takođe su i dermatološki ispitani i formulisani tako da se rizik od pojave alergije svede na najmanju moguću meru. Paleta proizvoda JOHNSON’S® jednostavno sadrži blage ali efikasne sastojke koji su posebno formulisani za brigu o bebinoj delikatnoj koži i kosi.\n**Na osnovu Međunarodne organizacije za standardizaciju (ISO) definicija i kriterijumi za prirodne i organske kozmetičke sastojke i proizvode. U skladu sa standardom ISO16128, “prirodno poreklo” se odnosi na sastojke koji sa više of 50% potiču iz prirodnih resursa, kao što su biljke ili minerali , kao i na one sastojke koji su dobijeni putem definisanih hemijskih odnosno bioloških procesa i rastvarača.


Dustinu Hofmanu i Led Cepelinu nagrade Kenedi centra – Nadlanu.com\nDustinu Hofmanu i Led Cepelinu nagrade Kenedi centra\nObjavljeno 13. sep 2012. / 09:12:20\nVAŠINGTON, 13. septembra 2012. (Beta-AFP) - Holivudski glumac Dastin Hofman i rok bend "Led Cepelin" ovogodišnji su dobitnici nagrada Kenedi centra koje će im biti uručene 2. decembra, saopšteno je iz te kulturne ustanove u Vašingtonu.\nBluz gitarista i pevač Badi Gaj komičar i TV voditelj Dejvid Leterman, kao i ruska balerina Natalija Makarova takodje su dospeli na listu dobitnika priznanja koje se svake godine dodeljuje za doprinos američkoj kulturi. Bend "Led Cepelin" nagradjen je kao grupa, ali će njegova trojica članova, basista Džon Pol Džons, gitarista Džimi Pejdž i pevač Robert Plant, dobiti i pojedinačna priznanja.\nDirektor Kenedi centra Dejvid Rubenstajn ocenio je da je Dastin Hofman "jedan od najkompletnijih glumaca i ikona za sve generacije", kao i da je grupa "Led Cepelin" "izmenila zvuk rokenrola". Nagrade Kenedi centra biće uručene dobitnicima u prisustvu američkog predsednika Baraka Obame i njegove supruge Mišel.


Vesti online / Vesti / Svet / "Treba da izađemo iz NATO-a, Ameri ga koriste za svoje ciljeve u Evropi"\n"Treba da izađemo iz NATO-a, Ameri ga koriste za svoje ciljeve u Evropi"\n"Francuska treba da izađe iz Evropske unije i NATO-a", izjavila je predsednica francuske partije Nacionalni front Marin le Pen u intervjuu za grčki list "Kirjakatiki dimokratija".\nMarin Le Pen planira da okrene potpuno novi list\n- NATO je stvoren kada je postojala pretnja Varšavskog pakta i ekspanzija komunističkog Sovjetskog Saveza. SSSR-a više nema, kao što nema ni Varšavskog pakta. Vašington podržava postojanje NATO-a za postizanje svojih ciljeva u Evropi - istakla je Le Penova.\nOna je potvrdila i svoju nameru da učestvuje na predsedničkim izborima.\nRanije je Le Penova izjavila da će u slučaju pobede na izborima organizovati referendum o izlasku Francuske iz Evropske unije.\n* Francusko "ne" Amerikancima\n* "Ako pobedim, izlazimo iz EU"\n* "Nema razloga da se okrenemo Americi i zanemarimo Rusiju"\n* I Le Penovoj i Filonu imponuje ista osoba - Vladimir Putin


Uhapšen i Žarko Milanović | Republika Srpska\nNaslovna Bosna i Hercegovina Uhapšen i Žarko Milanović\nUhapšen i Žarko Milanović\nPolicija Kantona Sarajeva noćas je, po nalogu Specijalnog tužilaštva Republike Srpske (RS), lišila slobode Žarka Milanovića iz Banjaluke zbog sumnje da pripada kriminalnoj grupi koja je organizovala otmicu banjalučkog biznismena vlasnika kafića „Kajak“ Stanislava Koljančića, potvrđeno je BN TV u MUP-u KS. Pored MIlanovića, uhapšen je I Tomislav Budimir iz Sarajeva, a obojica su noćas predate CJB Istočno Sarajevo. Rano jutros oko 4 časa, Milanović i Budimir su predati u Specijalno tužilaštvo RS, potvrđeno je BN TV.\nU petak su slobode lišeni i Saud Filipović, bivši ministra pravde u Vladi Dragana Mikerevića, i Izet Šahinović iz Bihaća, koji su, takođe, osumnjičeni da su članovi organizovane kriminalne grupe koja je izvršila Koljančićevu otmicu.\nZbog učešća u otmici juče određen jednomjesečni pritvor Daliboru Džombiću, koji je ranije uhapšen.\nFilipović, koji je notar u Prijedoru, sumnjiči se i da je nezakonito sačinio notarske isprave na štetu Koljančića, saznaje Srna u Specijalnom tužilaštvu. Srna saznaje da je Šahinović, nosilac „zlatnog ljiljana“, bivši pripadnik 505. bužimske brigade takozvane Armije BiH. Do 2002. godine bio je komandant Jedince za podršku MUP-a Unsko-sanskog kantona.


Srbi muče Benfiku: Za Fejsu samo pozajmica, za Živkovića nema ponuda\nIzvor: MozzartSport.com, 25.Jan.2020, 14:58\nDvojica Srba baš muče Benfiku. Od trojice igrača koje su portugalski Orlovi stavili na transfer listu ove zime, ostala su dvojica – Ljubomir Fejsa i Andrija Živković. Za Fejsu se i pojavila opcija. Portugalska Abola piše da je pitanje sata kada će srpski fudbaler ući u avion i otputovati u Španiju, gde bi trebalo da postane igrač Alavesa. Benfik...\nTrener Benfike od početka ove sezone ne računa na srpski tandem...I Ljubomir Fejsa i Andrija Živković su ove sezone potpuno u drugom planu u ekipi Benfike. Zbog toga se očekivao njihov odlazak već ove zime iz Lisabona, ali se za sada ništa ne dešava...Za Živkovića navodno postoji interesovanje...


Biševac: Novi Pazar nije žarište korona virusa – Sandzaklive.rs\nBiševac: Novi Pazar nije žarište korona virusa\n0 1,846 1 minuta čitanja\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac izjavio je danas da je epidemiološka situacija u Novom Pazaru pogoršana, ali je odbacio ocenu da je taj grad, zajedno sa Tutinom, „ozbiljno žarište“ korona virusa.\nDržavni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Đerlek izjavio je u četvrtak da se epidemiološka situacija u Novom Pazaru pogoršava i da su taj grad i Tutin „ozbiljna žarišta“ kovida u Srbiji.\n„Trenutno je 97 pacijenata smešteno u novopazarskoj bolnici, a od tih 97, troje je primilo vakcinu. Ovim putem želim da apelujem da se građani vakcinišu“, kazao je Biševac na konferenciji za novinare u Čajetini.\nBiševac je naveo da je u tom gradu od 71.000 stanovnika, vakcinisano oko 21.000, ali je dodao da je to grad mladih, sa 30 odsto maloletnih lica.\n„Postoji opasnost od korona virusa. Prošle godine smo bili prvi grad po zahvaćenosti korona virusom i dosta smo loše prošli“, rekao je on.\nBiševac je naveo da se za sada ne planira uvođenje restriktivnih mera u tom gradu i podsetio da su neka kulturna dešavanja zbog epidemiloške situacije odložena i skraćena.\nOn je kazao da je nedavno održan sastanak lokalnog Kriznog štaba sa sekretarom Đerlekom, na kojem su razgovarali o predstojećoj školskoj godini i o smeštajnim kapacitetima bolnica.\n„Spremni smo što se tiče bolnica i lokalna samouprava je spremna da pruži kompletnu podršku“, istakao je Biševac.\nBeba iz Tutina u "Mišoviću" sa obostranom upalom pluća


Srpska potpisala ugovor sa Čičićem o kupovini HE „Bistrica”\n29.05.2019. / 16:13\nBANJALUKA – Republika Srpska kupila je 51 odsto udjela u preduzeću „Hidroelektrana Bistrica“ Foča za oko 10,6 miliona maraka, a notarski ugovor sklopljen je danas u Banjaluci, otkriva portal CAPITAL.\nSrpska je tako preko preduzeća „Hidroelektrane na Drini“ kupila većinski udio u „HE Bistrica“, i to od preduzeća „Energo Bosna“ Prag 38,5 odsto udjela, od „Kaldera company“ Laktaši 2,5 odsto udjela i od „Elektrodistribucije“ Pale 10 odsto udjela.\n„Energo Bosni“ biće plaćeno 7,99 miliona KM, „Kalderi“ 519.155 KM, a „Elektrodistribuciji“ Pale nešto više od dva miliona KM.\nPodsjećamo, Republika Srpska je prije 11 godina bez konkursa prodala laktaškoj firmi „Kaldera company“ Milenka Čičića 90 odsto preduzeća „HE Bistrica“ za 6,8 miliona KM, a sada je kupila pola tog koncesionog preduzeća za 10,6 miliona KM, o čemu je CAPITAL već pisao.\nSkupština akcionara „HE na Drini“ usvojila je 22. marta Odluku o kupovini udjela u „HE Bistrica“. Prethodno je Vlada RS 14. marta donijela Rješenje za promjenu vlasničke strukture u koncesionom privrednom društvu „HE Bistrica“.\nUprkos mnogim manjkavostima odluke o kupovini udjela u „HE Bistrica“ ista je na kraju realizovana, a sredstva za predmetnu kupovinu udjela „HE na Drini“ trebalo bi da obezbijede iz ukupnih potraživanja od „Elektroprivrede RS“.\nO manjkavostima odluke i primjedbama akcionara pisali smo u tekstu „Čičić prodao Srpskoj „HE Bistricu“ bez dozvola i sa milionskim dugom“.\nSporan i ulazak Čičića u „HE Bistrica“\nMeđutim, nekoliko godina kasnije, 2012. godine „Kaldera“ je zbog nedostatka novca za izgradnju hidroelektrana ponudila „Elektrodistribuciji“ Pale da otkupi udio u koncesionom poduzeću „HE Bistrica“.\nVrijednost „HE Bistrica“ tada je bila oko 10 miliona KM i tu vrijednost činila je dokumentacija i gotovina, objavili su mediji. Udio „Kaldere“ bio je 90 odsto, a „Elektrodistribucije“ Pale 10 odsto.\nTagovi: Energo Bosnahe bistricahe na drinikaldera companykupovina hidroelektrane\n27.12.2019 | 10:27\n“Prointer” danas postaje većinski vlasnik “Kaldere”\n13.11.2019 | 14:25\nKomentari na članak: Srpska potpisala ugovor sa Čičićem o kupovini HE „Bistrica”\n29.05.2019 u 22:02\nHa ha ha ha ha Dodik je kralj Taj bi i givit pokvario.\n30.05.2019 u 10:29\nHidroelektrane su spas Srpske. Samo nacin poslovanja vlade sa poznatim osobam nije regulativan. A to ce se rjesavati u roku 5-10 godina cim izgube na izborima (stara praksa EU). …i jos – krajno vrijeme je za kupovinu preniskih akcija hidroelektrana na blberzi (stize subvencionirana elektricna energija RES u EU, potpuna elektrifikacija vozila…samo VW u 2020 izbacuje 6 modela)


Čovek iz senke (2018) - Cinemax Srbija\nČovek iz senke VICE\nRežiser: Adam McKay\t 2018 | 127 minuta\nPriča o Diku Čejniju (Kristijan Bejl), birokratskom insajderu iz Vašingtona, koji neprimetno postaje najmoćniji čovek na svetu kao potpredsednik Džordža Buša, a čiji uticaj na promenu zemlje i sveta osećamo i danas.\nPriča o Diku Čejniju, najmoćnijem potpredsedniku u istoriji, i načinu na koji je njegova politika promenila svet. Film „Čovek iz senke“, nominovan je za osam Oskara, uključujući kategoriju za najbolji film. Kristijan Bejl, takođe nominovan za Oskara, pojavljuje se u ulozi Dika Čejnija u epskoj priči o tome kako je birokratski insajder iz Vašingtona postao najmoćniji čovek na svetu kao potpredsednik Džordža Buša, menjajući svet na načine čije posledice osećamo i danas. Uz Ejmi Adams, Stiva Karela i Sema Rokvela, „Čovek iz senke“ je mračno-komični osvrt na američku politiku koja se odvija iza kulisa.


Ima li Srbija razloga da strepi da će je Kinezi napustiti zbog čeličnog pritiska EU - 16.01.2019, Sputnik Srbija\nČlanice EU su utvrdile konačne mere, odnosno kvote, za uvoz čelika na tržište EU, koje, sudeći po tumačenjima diplomata u Briselu, neće pogoditi Srbiju i... 16.01.2019, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, srbija, aleksandar vučić, žan-klod junker, mahmud bušatlija, ana brnabić, sesilija malstrom\n21:10 16.01.2019 (Osveženo: 21:16 16.01.2019)\nČlanice EU su utvrdile konačne mere, odnosno kvote, za uvoz čelika na tržište EU, koje, sudeći po tumačenjima diplomata u Briselu, neće pogoditi Srbiju i Železaru Smederevo.\nPrema agencijskim izveštajima, Evropska komisija (EK) je predložila, a članice EU prihvatile da privremene mere za čelik, donete u julu prošle godine, prevede u konačne zaštitne mere, što bi trebalo da bude ozvaničeno u Službenom glasniku EU najdalje do 4. februara.\nPošto je Srbija dosad bila izuzeta iz tih mera koje se odnose na određivanje maksimalnog izvoza čelika u EU, očekivano je, dakle, po tumačenju izjava briselskih diplomata, da tako ostane i nadalje.\nDan pre donošenja konačne odluke EU, premijerka Srbije Ana Brnabić je u Strazburu, gde je zasedala EK, o tome razgovarala sa EU komesarkom za trgovinu Sesilijom Malstrom. I ne samo dan uoči. O tome se, kako je rekla, sa EK razgovaralo četiri meseca i predočene su sve analize.\n16 Januar 2019, 18:40\nI predsednik Srbije Aleksandar Vučić je pred donošenje konačne odluke zamolio EU da izađe u susret Srbiji i napravi prema njoj izuzetak, pogotovo što srpski čelik u ukupnom EU uvozu čini mali udeo, tek 1,5 odsto.\nA odlazak kineskog investitora HBIS grupe, koja je od aprila 2016. vlasnik železare u Smederevu bi, kako je rekao, predstavljao katastrofu za srpsku ekonomiju.\nKomentarišući tumačenja najnovije odluke Brisela, konsultant za strana ulaganja Mahmud Bušatlija je mišljenja da se ona neće posebno odraziti na proizvodnju u železari i da se njen opstanak ne dovodi u pitanje.\n„Apsolutno se to ne dovodi u pitanje iz prostog razloga što je to deo kineske međunarodne ekonomske politike, te nove globalizacije kroz ’Novi put svile‘. Ona će imati svoju ulogu u svakom slučaju među kineskim firmama koje su angažovane što u Evropi, što na njenim obodima, gde i mi pripadamo. I nije to železara koja ima neki veliki kapacitet koji bi mogao da ugrozi bilo čiju egzistenciju i velike interese u samoj Evropi“, objašnjava Bušatlija za Sputnjik.\nOn napominje da Srbija nema veliku zastupljenost na evropskom tržištu, gde učestvuje sa 1,3 do 1,5 odsto u ukupnom EU uvozu čelika, a da oni koji podležu sankcionisanju treba da imaju učešće veće od pet odsto. Mi, smatra on, možemo i da udvostručimo naš izvoz čelika i nećemo ući u tu kategoriju od preko pet odsto učešća na EU tržištu.\nBušatlija, uz to, pre vidi dalju okrenutost kineskog vlasnika naše čeličane na plasman proizvoda u našem regionu nego u EU.\n„Mislim da treba imati u vidu i činjenicu da će železara u Smederevu postati sve važniji dobavljač kineskim firmama koje rade u regionu i u Srbiji. Dobar deo proizvoda od čelika, čeličnih limova, pripada kategoriji građevinskog materijala, koji je zastupljen u izgradnji auto-puteva, mostogradnji, a pošto kineske firme sve više preuzimaju ovde tu vrstu radova, čeličana može da bude logistički centar za njihovo snabdevanje tim materijalom“, kaže sagovornik Sputnjika.\nOn podseća na velike infrastrukturne radove kineskih firmi u Crnoj Gori i Hrvatskoj. Sama EK sufinansira izgradnju mosta prema Pelješcu u Hrvatskoj, koji će graditi kineska firma, a dobar deo čelika može da se upotrebljava upravo iz ovdašnje čeličane, kao i za izgradnju auto-puta u Crnoj Gori.\n„Sve su to stvari koje ukazuju na to da mi ne treba mnogo da strahujemo od administrativnih mera ukoliko one ne budu politički motivisane“, smatra Bušatlija.\nIako napominje da se politički pritisci u suštini svode na ekonomske pritiske i da se međunarodna politika danas vodi na ekonomskom polju, on je mišljenja da je sada, dva meseca pred izbore za Evropski parlament, kasno za nove odluke o političkim pritiscima Brisela na Srbiju.\nTim pre što zaštitne mere EU nisu kreirane kao vrsta pritiska ni prema kome, nego su došle kao odgovor na prošlogodišnje protekcionističke mere SAD, koje su, između ostalog, uvele carinu na uvoz čelika od 25 odsto koja od 1. juna važi i za EU.\nOtuda je EU u julu donela privremene mere, odnosno kvote za uvoz čelika koje je definisala prosečnim uvozom iz neke zemlje u poslednje tri godine, s tim što bi se carinska stopa od 25 odsto primenjivala na uvoz čelika koji premaši tu kvotu, a Srbija bila pošteđena tih kvota, kao i Norveška, Island i Lihtenštajn.\nKonačne mere kod kojih će, kako je rečeno u Briselu, do objavljivanja u Službenom glasniku EU, možda biti promenjeni izvesni detalji u toku finalizacije procesa, biće na snazi do jula 2021. godine. U slučaju „izmenjenih okolnosti“ mogu biti ponovo razmotrene i preinačene.\nA da su EU mere praktično iznuđene američkim protekcionizmom ukazuju podaci o kompatibilnim interesima zemalja EU i Kine koja je direktno u privredu EU u poslednjih 10 godina, do kraja prošle godine, ulila oko 350 milijardi evra, i to u najrazvijenije zemlje, pogotovo Nemačku, kaže sagovornik Sputnjika.\nOn zato smatra da ne treba strahovati za kineske poslove na tlu Evrope.\n„Mislim da će Kina imati sve veće uporište u Evropi i samim tim i oslonac i u onom što proizvodi i u zemljama koje su van EU, kao u našem slučaju“, zaključuje Bušatlija.\ncarina na čelik


Aleksandar Tanasković Aleksandar Ranđelović Dejan Dimitrijević Milovan Jakovljević Vladan Dimitrijević Vesna Đalić Blagoje Car Predrag Jovanović Tomislav Petrović Željka Potežica\nSreda, 22.05.2019 8:33\nPredsednik pokreta Dveri Boško Obradović pozvao je u Presingu na bojkot plaćanja javnog prevoza u Beogradu "do završetka katastrofalnih radova u centru grada". "Ovaj urbanistički genocid zaslužuje građansku neposlušnost. Izbor je na nama, ili ćemo blokirati institucije, ili će vladati Vučić još 30 godina", kaže on.\n"Ja sam duboko uveren da to nije bez dogovora vlasti u Beogradu i Prištini, da bi se sprečilo drugačije mišljenje o Kosovu. Pitao sam ih šta tačno ugrožavam", rekao je Obradović.\nObradović tvrdi da "apsolutno sve što se dešava u vezi sa KiM poslednjih nekoliko godina je plod direktne komunikacije Tačija i Vučića", između ostalog i njegova zabrana.\n"Glavni razlog jučerašnje halabuke i zabrane mog ulaska i dočeka koji su zaposleni održali i naš dolazak potom na Gazimestan i sprečavanje svega toga govori o tome koliko je opasno imati alternativu i koliko žele da spreče alternativu", kaže on.\n"I to je alternativa i to je ključno pitanje, da li ova vlast dozvoljava da postoji drugačija politika od Vučićeve", kaže.\n"Tema Kosova ne bi nikad bila na dnevnom redu da smo regularno u Skupštini"\n"Potpuno smo jedinstveni u poštovanju Sporazuma sa narodom. Ne pada mi na pamet da učestvujem u rijaliti šouu u režiji Vučića i Maje Gojković", kaže on.\n"Na kraju, posle tri godine bojkota da se tema KiM stavi na dnevni red, stavlja se kao posebna sednica, bez ikakvog materijala, izveštaja, bez plana ili platforme šta ili kako raditi dalje, klasičan rijaliti u kome svi mi treba da budemo poniženi od strane čoveka koji nije ovlašćen da pregovara o tome. Ta tema ne bi bila nikad na dnevnom redu da smo mi regularno u Skupštini", kaže on.\n"Ne ulazimo u to ko će biti u delegaciji vlasti i u to gde će se održati dijalog, ali insistiramo na tri teme koje su zaključci sa protesta. I dalje nema dijaloga, mediji su zatvoreni, izbori nepošteni, nasilje prema predstavnicima bilo kog drugačijeg mišljenja", kaže on.\n"Protesti veličanstvena pobuna građana protiv ove vlasti"\nGovoreći o protestima, kaže da misli da su bili i ostali "veličanstvena pobuna građana protiv ove vlasti".\n"Pre svega, ljudi su izašli na ulice, oslobodili se straha i krenuli u otpor ovoj vlasti. Opozicija se ujedinila, potpisan je Sporazum sa narodom", kaže.\n"Sve su to izuzetne pozitivne posledice ovih šestomesečnih protesta. Nisu utihnuli, više hiljada ljude svake subote i dalje šeta Beogradom. Šest meseci protesta je revolucija", smatra Obradović.\nTvrdi da su protesti uspeli jer su na njima "svi zajedno kao jedan, bez obzira na razlike".\n"Samo od broja ljudi na ulicama zavisi kojom brzinom ćemo uspeti, ne može samo da uradi neki opozicioni savez ili samo studenti ili samo pojedine javne ličnosti, moramo svi zajedno. Ako nas ima, uradićemo to u mnogo bržem roku", kaže on.\n"Pozivam na bojkotovanje plaćanja javnog prevoza u Beogradu do završetka katastrofalnih radova u centru grada koji su razorili saobraćaj. Ovaj urbanistički genocid zaslužuje građansku neposlušnost. Izbor je samo na nama, ili ćemo blokirati institucije, ili će vladati Vučić još 30 godina", kaže on.\n"Mi smo slika buduće političke scene normalne, političke scene koja se razlikuje, imate široku lepezu i politički spektar. Razlike su ostale van 30 tačaka i ostale su za vreme kad oslobodimo Srbiju od ovog režima", kaže on.\nGovoreći o ostavci austrijskog vicekancelara Hajnca-Krisitjana Štrahea, Obradović je rekao da bi "ministar policije čiji je otac uhvaćen sa 300.000 evra podneo ostavku odmah, kao Štrahe u Austriji".\n"Valjda je nama bitniji Stefanović od Štrahea. Svaki političar koji se ogreši o zakon, koji na bilo koji način dovodi u pitanje vladavinu zakona treba da podnese ostavku", rekao je on.\nBoško ObradovićGostovanjaPresingJugoslav ĆosićTV N1N1


Razlika izmedju punjene kasete i tehnološki regenerisanog proizvoda\nNiži troškovi štampe\n“Pronađi svoj kertridž”\nŽelimo da čujemo vas\nNaslovna > Niži troškovi štampe > Naša proizvodnja\nUpoznajući Vas sa procesom proizvodnje, dajemo Vam priliku da se na još jedan način uverite u kvalitet naših proizvoda i shvatite razliku između tehnološki regenerisanog kertridža i onog punjenog.\nIMAGE u svojoj proizvodnji koristi isključivo ispražnjene originalne toner – kertridže na kojima se zamenjuju svi potrošni delovi.\nKvalitet novog proizvoda obezbeđuje stroga selekcija rezervnih delova. Naši stručnjaci koriste delove sa optimalnim transfer učinkom i prah najrenomiranijih proizvodjača.\nNa taj način tehnološki regenerisani kertridži mogu da štampaju veliki broj stranica bez gubitka kvaliteta, čime često nadmašuju kapacitete originala!\nPre pakovanja i plasiranja, svaki kertridž detaljno je ispitan.\nKako bismo ispunili najviše tržišne standarde testiramo:\noštrinu ivica odštampane slike\nkapacitet kasete po svetski propisanim standardima\nUporedo se bavimo i dugoročnim testovima kertridža, kako bi njihova pouzdanost odgovarala svim Vašim potrebama i zahtevima.\nDanas se u svetu preko tri miliona kompanija oslanja na tehnološki regenerisane kertridže.\nŠta je zapravo tehnološka regeneracija?\nTo je proces u kojem se originalni iskorišćeni kertridži prikupljaju, sortiraju, rastavljaju i čiste od starog toner praha. Svi potrošni delovi im se zatim zamene, kertridži se napune novim toner prahom i na kraju se testiraju.\nNaizgled jednostavan proces kao rezultat ima potpuno nov kertridž, koji je umesto teško rešivog otpada postao roba s velikom upotrebnom vrednošću.\nNapomenućemo i to da se tehnološki regenerisani kertridž bitno razlikuje od punjenog, kojeg nadmašuje kvalitetom, pouzdanošću i trajnošću, a to potvrđuje i garancija od 36 meseci koja ide uz kupovinu svakog IMAGE kertridža.\nOPREMA I KONTROLA KVALITETA\nKontinuirano ulaganje u visok kvalitet opreme i permanentno stručno usavršavanje su glavne komponente naše strategije napretka.\nNaše precizne mašine garantuju konstantnu ispunjenost kasete i obezbedjuju identičan životni vek tehnološki regenerisanog kertridža u poređenju sa orginalima. Kompleksna oprema za čišćenje, rastavljanje i višestepeni vazdušni filter, osiguravaju visok kvalitet svakog našeg proizvoda i bezbednu radnu sredinu.\nKompanija IMAGE brine o svakom aspektu proizvodnje, od stroge ulazne kontrole sirovina, preko međufazne kontrole procesa, sve do završne kontrole gotovog proizvoda.\nZato sa punim pravom možemo garantovati za kvalitet svakog pojedinačnog proizvoda.\nMoto kompanije IMAGE je da uvek možemo bolje.\nZato se naš razvojni tim konstantno bavi pronalaženjem najboljih mešavina komponenti koje će biti upotrebljene u procesu proizvodnje.\nTek kada pronađemo pravu kombinaciju delova i postupaka, moguće je kreirati proizvodnu proceduru, upoznati ostale članove tima s njom i preći u proces proizvodnje.\nPrethodnom analizom i testiranjem osiguravamo našim proizvodima dugoročnu pouzdanost i vrhunski kvalitet.\nImage-Z d.o.o, Patrisa Lumumbe 6, Beograd, Tel: + 381 11 322 19 49, office@image.rs


B92\t17.11.2018 09:56\nU paralelnim policijskim operacijama u Istanbulu uhapšeni su univerzitetska profesorka matematike Betul Tanbaj i profesor međunarodnog javnog prava Turgut Tarhanli, između ostalih.\nOni su pod istragom zbog povezanosti s Kulturnim društvom Anadolije koje je osnovao filantrop i biznismen Osman Kavala, uhapšen pre godinu dana. On čeka suđenje zbog navodnih pokušaja rušenja ustavnog poretka i vlade, iako protiv njega nije podignuta optužnica, navodi Asošiejted pres.\nOd propalog pokušaja puča u leto 2016. godine, turska vlada je uhapsila desetine hiljada gradjana zbog njihovih navodnih veza s mrežom turskog propovednika Fetulaha Gulena kog Ankara optužuje da stoji iza državnog udara, ili zbog navodne povezanosti s terorističkim grupama.\nIz javnih ustanova otpušteno je više od 110.000 ljudi, a uhapšene su i desetine novinara. Predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan naziva Kavalu "turski Soros", što je aluzija na američkog milijardera Džordža Sorosa, čija Fondacija za otvoreno društvo širom sveta finansira projekte u oblasti obrazovanja, zdravstva, pravosudja i medija.


Prva edukacija i obuka volontera u okviru projekta ”Akcija protiv diskriminacije po osnovu godina” održana je u prostorijama Crvenog krsta Banja luka 29 oktobra 2019 godine. Predavač je bila Prof.dr Nusreta Kepeš čije predavanje je obuhvatilo teme: javno zagovaranje s ciljem promjene slike o starima, načini otklanjanja predrasuda I diskriminaciji starijih osoba, informiranje starijih osoba o njihovim pravima, programi međugeneracijske solidarnosti, značaj izrade baze podataka starijih osoba, modeli i primjeri dobre prakse i druge slične teme.\nEdukaciji je prisustvovalo 52 volontera među kojima najveći broj volontera gradske organizacija CK Banja Luka i predstavnici više udruženja penzionera, studenti i učenici srednjih škola.\nEdukaciji su prisustvovali svi predstavnici partnerskih organizacija u projektu: ispred DCKBIH Edina Ahmagić, koordinator projekta AAA I Ljiljana Gluhović, projektni koordinator ispred CKRS, a ispred HWI, Azema Avdušinović, projekt menadžer i Gorana Podinić, asistent na projektu.\nPored partnerskih organizacija, edukaciji su prisustvovali i predstavnici Republičkog sekretarijata za raseljena lica i migracije Republike Srpske te Centra za socijalni rad Republike Srpske.\nProjektom su planirane četiri radionice s ciljem da se obuči 200 volontera u Sarajevu, Banja Luci, Mostaru I Brčkom. Ova mreža volontera će biti osposobljena za pružanje poboljšanih usluga kućne njege, usluga zagovaranju za ljudska prava starijih osoba i drugih sličnih usluga.\nProjekat finansira Evropska komisija a nosilac projekta je organizacija Hilfswerk International u partnerstvu sa Društvom Crvenog krsta/križa BiH, Partnerstvom za javno zdravlje I Udruženjem za pomoć I razvoj HAJDE.


“Zamrznuti konflikt može da šteti stabilnosti regiona” – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Svet » “Zamrznuti konflikt može da šteti stabilnosti regiona”\n“Zamrznuti konflikt može da šteti stabilnosti regiona”\n“Pitanje je kako izbalansirati te rizike”, rekao je Palmer na Beogradskom bezbednosnom forumu.\nPalmer je naglasio da rešenje mora biti obostrano dobitničko, jer, istakao je, ako to bude odnos “dobitnik-gubitnik” onda neće biti sporazuma.\nNa pitanje kako će SAD prevazići “evroatlantski procep”, imajući u vidu da se Nemačka snažno protivi idejama o korekciji granica, jer smatra da bi to imalo dalekosežne posedice ne samo na region već znatno šire, on kaže:\n“Važno je reći da SAD ne daju prednost nijednom ishodu, ne propagiramo neko konkretno rešenje, nismo deo pregovora i ne guramo ideje. Ali, pokušavamo da ohrabrimo obe strane da nađu put napred i dođu do rešenje koje bi bilo trajno, održivo i koje može da bude prihvaćeno u javnosti obe strane. Kada je reč o eventualnim specifičnostima sporazuma – nismo još videli plan, sve dok nema konkretnog sporazuma teško je pričati apstraktno”, naglasio je Palmer.\nOn je dodao da je svestan zabrinutosti zbog mogućih posledica “prilagođavanja granica” po region i šire, ali, kako je istakao, postoji i druga vrsta zabrinutosti – šta ako ne bude postignut sporazum.\n“Želimo da vidimo kako sporazum izgleda, a potom bismo razmotrili sve specifičnosti i rizike i sa partnerima kako bi sporazum mogle da podrže same strane, za koji bismo mogli da se založimo i iza kojeg bi drugi mogli da stanu”, rekao je Palmer.\nPrevious: Moskva bez Srba, ispao i Krajinović


Jedini domaći proizvođač aktivnog kiseonika\nNajviše naših kupaca je iz oblasti prehrambene industrije (pivare, mlekare, šećerane, fabrike sokova, voda, klanice, pekare itd.), zdravstva (bolnice, domovi zdravlja, banje, klinicki centri itd), ugostiteljstva i turizma (hoteli, moteli, restorani itd), javne ustanove (škole, predškolske ustanove, studentski domovi…), domaćinstva itd.\nO kvalitetu naših proizvoda svedoči preko 1 000 kupaca i prisustvo na tržištu već 29 godina. Predstavništva u Srbiji sa magacinima su u Užicu i Kraljevu, a van Srbije smo prisutni u Crnoj Gori, Republici Srpskoj, Makedoniji i Rumuniji. Sertifikovani smo od strane SGS-a iz Švajcarske standardima ISO 9001 i ISO 14001.\nNakon dugogodišnje saradnje samo sa pravnim licima, Midra Eko, sa proizvodom aktivni kiseonik VIVA STER pre deset godina izlazi i u maloprodaju. U planu je i lansiranje još tri proizvoda iz grupe Ekosterili na tržište maloprodaje.


Nekoliko fabrika Honde obustavilo proizvodnju zbog "sajber napada" - Auto Republika\nNekoliko fabrika Honde obustavilo proizvodnju zbog “sajber napada”\nZvaničnici kompanije Honda Motor Co. su obavestili javnost da su bili prinuđeni da obustave proces proizvodnje u nekoliko fabrika širom sveta zbog napada hakera na informacioni sistem.\nProizvodnja je obustavljena u kompleksima izgrađenim u Ohaju i Turskoj, baš kao i u pogonima zaduženim za montažu motockala u Indiji i Južnoj Americi. Stručne službe japanskog proizvođača rade na rešavanju problema, izjavio je portparol Honde Hidenori Takejasu. Proces montaže vozila u matičnoj zemlji kompanije nije ugrožen, dok su ostale fabrike Honde nastavile s redovnim poslovanjem u Americi.\nPrekidi u proizvodnji su ranije nastali zbog toga što su proizvođači bili prinuđeni na oubstave i slanje radnika kućama, usled pandemije novog korona virusa. Nakon što je utihula bura širenja zaraze, proizvođači su se posvetili ponovnom postepenom uspostavljanju ciklusa proizvodnje i obnovi pokidanih lanaca snabdevanja. Honda je u Americi nastavila s proizvodnjom od 11. maja, a planirano je ponovno pokretanje proizvodnje i u Velikoj Britaniji, što bi trebalo da se odigra u tekućoj nedelji.\nObnova proizvodnje u fabrici u Svindonu kasni dva dana u odnosu na izvorni plan, pa bi tako trake trebalo da se zakotrljaju danas, izjavila je medijima osoba koja je očito bliska s rukovodećim strukturama japanskog proizvođača.\nHonda navodi da nema bojazni od toga da su napadači izvršili krađu podataka i da će uticaj napada na poslovanje kompanije biti mizeran. Glasnogovornik za poslovanje Honde na teritoriji Severne Amerike, je izjavio da čelnici nisu svesni da je došlo do “curenja” bilo kakvih ličnih podataka, a da su redovne aktivnosti nastavljene u većini američkih pogona. Proizvođač automobila trenutno radi na “ponovnom uspostavljanju ciklusa montaže automobila i pogonskih jedinica u Ohaju,” tvrdi Kris Abruces u elektronskoj poruci.\nGodišnji proizvodni kapaciteti dve fabrike automobila Honde, a koje su smeštene u američkom Ohaju, iznosi 680 hiljada jedinica zbirno, što je više od polovine američke proizvodnje japanske marke. Ove fabrike su zadužene za sklapanje sedana Accord, kao i krosovera CR-V.\nSlični problemi su nedavno pogađali i firme iz drugih industrijskih grana. Tako je u nedelju jedan profitni centar kompanije Singapore Technologies Engineering bio predmet napada, dok se prošle nedelje, na meti hakera našao i proizvođač brodova Fincantieri SpA, kada su invaziju preživeli serveri kompanije smešteni u Norveškoj.\nProšla godina je bila rekordna što se tiče hakerskih napada u Americi, što je dovelo do nužde utroška ogromnih 7,5 milijardi dolara kako bi se posledice istih anulirale.\nJoš da dopunimo vest da su organi kontrole kvaliteta proizvedenih vozila s oznakama Honde, zbog hakerskog napada, bili onemogućeni da pristupe kompanijskim računarima, što je otkriveno u zoru u ponedeljak.\ntags: honda Obustava proizvodnje sajber napadi\nprevious Opel najavljuje "hrabar dizajn" nove Mokke\nnext Volvo FMX slavi deseti rođendan\nNeonacisti pokušavaju da se infiltriraju u Daimler\nVW I.D. R novi rekorder Nirburgringa (VIDEO)


Solak i Hodžić osumnjičeni u aferi „Respiratori“ – Haber.ba\nTužilaštvo BiH će vrlo brzo poslati i pozive za njihovo ispitivanje\nFikret Hodžić, vlasnik kompanije “Srebrena malina”, i Fahrudin Solak, sada već privremeno suspendirani direktor Federalne uprave civilne zaštite (FUCZ), osumnjičeni su u aferi “Respiratori” za nekoliko krivičnih djela, između ostalog i zloupotrebu položaja. Potvrđeno je to nezvanično za “Avaz” iz Tužilaštva BiH.\nNezakonita odluka o izuzeću, koju je Solak sam donio i poslao sam sebi – Avaz, Dnevni avaz, avaz.ba\nNezakonita odluka o izuzeću, koju je Solak sam donio i poslao sam sebi\nNedavno smo objavili i ponudu “Srebrene maline” u vrijednosti od 9.000.000 KM, a s PDV-om u iznosu od 1.530.000 KM, što je u konačnici 10,5 miliona KM za 100 respiratora. Ukupno je za njih 80 koji su došli u Sarajevo plaćeno firmi u Šangaju 3,9 miliona eura, ali ostalih 20 još nije ni došlo.\nOva ponuda najprije je stigla na adresu Vlade Federacije BiH, a zatim u FUCZ, ali prije same odluke da se krene s nabavkom. Indikativno je da je ponuda “Srebrene maline” stigla 2. aprila, a već dan kasnije napravljen je ugovor između ove firme i Federalne uprave civilne zaštite o kupovini 100 respiratora.\nNo, on je sam sebi poslao prijedlog za izuzeće, a zatim isti dan potpisao zvaničnu odluku, pozivajući se na odluku Vlade FBiH o proglašenju stanja nesreće u Federaciji uzrokovane pandemijom koronavirusa. Dokazi Tužilaštva pak pokazuju da je ovaj posao dogovoren bez jasne odluke šta treba da se kupi,piše Avaz\nTeme:BiH, Fahrudin Solak, Fikret Hodžić, tužilaštvo\nStrašan prizor u Užicu: Majka se vratila sa posla, a onda je na terasi zatekla beživotno tijelo sina kako visi sa terase\nRazlozi tragedije koja je potresla ovaj dio Užica (Srbija) za sada nisu poznati..\nHoroskopski znak koji “guši” partnera\nHoroskopski znak koji često plaši svog partnera pokušajima kontrole nad onim što se kontrolisati...\nKoji horoskopski znak sam sebi uništava sreću\nZnak Zodijaka koji često tjera od sebe pravog, idealnog partnera, jer je sklon da...\nNastavnica fizičkog vaspitanja iz podgoričke Osnovne škole "Sutjeska" dobila je otkaz jer je đacima...


Beta 9. juna 2019. 13:50\nRedakcija dnevnog lista Danas obeležila je danas u Beogradu 22. godišnjicu rada tih dnevnih novina dodelom novinarskih nagrada „Stanislav Staša Marinković“ i „Nikola Burzan“, kao i priznanja prijateljima Danasa.\nNagrada „Stanislav Staša Marinković“, koja se dodeljuje za novinarsku hrabrost, dodeljena je ravnopravno urednici portala Kossev Tatjani Lazarević i uredniku Balkanske istraživačke mreže (BIRN) Slobodanu Georgievu, dok je priznanje „Nikola Burzan“ uručeno uredniku ekonomske rubrike u Danasu Aleksandru Miloševiću.\nGlavni urednik Danasa Dragoljub Petrović rekao je da je nagrada Tatjani Lazarević dodeljena imajući u vidu da ona radi u specifičnoj sredini i svojim radom izaziva divljenje svih kolega koji rade u bezbednijim sredinama.\nDobitnica nagrade je zahvalila redakciji na nagradi kao i zbog toga što su joj omogućili da informacije sa Kosova nadju put do gradjana.\nTatjana Lazarević je navela da će novčani deo nagrade proslediti predstavnicima tri porodice koje žive u veoma teškim uslovima u ulici u kojoj se nalazi redakcija Kosseva.\nUrednik BIRN-a Slobodan Georgiev je rekao da mu je nagrada veoma draga jer Danas čita od prvog dana, ali da je ona važna i kolegama sa kojima radi u BIRN-u i Vremenu.\n„Nagrada je velika stvar ne samo za mene, već i za kolege sa kojima radim u BIRN-u i Vremenu. Ali i za sve one druge kolege koje rade u teškim uslovima u ovih sedam godina u zemlji u kojoj se ljudi dele na one koji su odustali i one koji su se uplašili“, rekao je Georgiev.\nOn je ocenio da je novinarima iz Beograda znatno lakše da rade svoj posao nego novinarima iz unutrašnjosti, koji rade u malim sredinama u kojima se svi poznaju i koji trpe znatno veći pritisak okoline.\n„Zato ovu nagradu posvećujem onima koji i dalje rade u takvim uslovima i koji i dalje veruju da je novinarstvo moguće. To nije mala stvar“, rekao je on.\nNagrada je uručena i uredniku ekonomske rubrike Danasa Aleksandru Miloševiću, kao i prijateljima Danasa istoričarki Dubravki Stojanović, arhitekti Dragoljubu Bakiću, glumcu Draganu Bjelogrliću i predsedniku opštine Svilajnac Predragu Milanoviću.


Milojević: "Želja mi je da se ponove Bari i Tokio" - Sportske.net\nMilojević: "Želja mi je da se ponove Bari i Tokio"\nNekadašnji golman fudbalera Crvene zvezde Zvonko Milojević rekao je danas da mu je jedina želja da se ponovi uspeh iz Barija i Tokija, kada je beogradski tim, pre 22 godine, osvojio titule evropskog i svetskog šampiona.\nZvezda je 8. decembra 1991. godine u Tokiju pobedila čileanski Kolo-kolo sa 3:0 i tako posle evropske titule osvojene u Bariju, osvojila i svetsku.\n"Posle 22 godine smo ponovo ovde i imam jednu, jedinu želju - da se ponovi uspeh iz Barija i Tokija. To će biti teško ali se nadamo da će se ostvariti", rekao je Milojević na koktelu povodom obeležavanja 22. godišnjice od pobede nad ekipom Kolo-kolo, u finalu svetskog klupskog prvenstva.\nOsim Milojevića na proslavi 22. godišnjice niko se od tadašnjih igrača nije pojavio, zbog kako je rečeno, raznih obaveza. Prisutan je bio još i tadašnji trener Vladica Popović.\n"Nadam se da ćemo u budućnosti biti u prilici da još koji put razonodimo navijače. To je za nas bio divan momenat, nezaboravna uspomena. želim da ove godine ponovo osvojimo trofej i vratimo se na one staze koje smo imali", kazao je Popović.\nTadašnji i sadašnji predsednik Skupštine Crvene zvezde Svetozar Mijailović istakao je da je veoma važno da klub drži do tradicije i rezultata koji je deo njegove istorije.\n"Danas kažu da Zvezda nema o čemu da priča nego o prošlosti, ali mi smatramo da taj rezultat mora biti nadahnuće novim generacijama da teže ka tom cilju", naveo je Mijailović.\nKoktelu su prisustvovale legende kluba Dragoslav Šekularac i Vladimir Petrović Pižon, predsednik Dragan Džajić, sportski direktor Zoran Stojadinović, trener Slaviša Stojanović, a pored mnogih drugih, prisutan je bio i potpredsednik "večitog" rivala Partizana Ratomir Babić.


Sirija: Velika napetost između Tahriru-Šama i turske vojske u Idlibu - Put vjernika\nSirija: Velika napetost između Tahriru-Šama i turske vojske u Idlibu\nTurska vojska danas oko podne se po prvi put sukobila s civilima na istoku Idliba gdje je ubila i ranila najmanje pet demonstranata koji su se protivili zajedničkoj tursko-ruskoj patroli autoputem M4 (video).\nMedijski aktivisti izvještavaju da se tursko-ruska patrola suočava sa snažnim protivljenjem stanovništva i opozicionara u Idlibu.\nTahriru-Šam (HTŠ), džihadska opoziciona grupa koja je dominantna u Idlibu, postavila je barikade kod mjesta Nejrab i stavila do znanja da neće dopustiti da ruske okupatorske snage jednostavno ušetaju u Idlib, čak i ako budu pod zaštitom turske vojske s kojom je odnos do sada bio transparentan.\nMreža Nidaa-Surija objavila je kako je turska bespilotna letjelica uništila ATGM bazu i minobacačku postaju Tahriru Šama kod Sarakiba, ubivši dva pripadnika te grupe, jer su ATGM projektili bili prijetnja tursko-ruskoj patroli.\nIzmeđu Nedžašije i taguta Turske U novim ruskim zračnim napadima u Idlibu poginulo deset civila, uništena bolnica i pekara Turski parlament odobrio slanje vojske u Libiju Napeta situacija oko Idliba: Truska uzvraća udarac, NATO dao podršku Turskoj, Rusija šalje ratne brodove, vanredna sjednica vijeća UN Blic vijesti iz islamskog svijeta za 14. novembar 2017 Intervju sa jednim mudžahidom Šama: “Mi želimo Allahov zakon!”\nPrethodni članakZikrovi koji se prenose poslije namaza\nNaredni članakStatistika: U svijetu od korona virusa umrlo preko 200 000, oporavilo se 870 000, zaraženo oko 3 miliona ljudi