23.07.2014. - U Šapcu pokrenuta incijativa za osnivanje regionalne razvojne agencije\nDirektor Nacionalne agencije za regionalni razvoj, Miloš Ignjatović sa svojim saradnicima, razgovarao je danas sa rukovodstvom grada Šapca o mogućnostima intenzivnijeg razvoja grada u oblastima infrastrukture, poljoprivrede i preduzetništva kako bi se smanjila nezaposlenost.\nU Šapcu je pokrenuta inicijativa za formiranje regionalne razvojne agencije, kako bi privrednici lakše dolazili do bespovratnih sredstava neophodnih za realizaciju određenih projekata.\n„Privrednici u Srbiji trenutno su najviše zainteresovani za dva naša projekta, a to su podrška ženskom preduzetništvu i povećanje konkurentnosti mikro, malih i srednjih preduzeća. To su značajni podsticaji razvoju lokalne privrede“, naveo je Miloš Ignjatović.\nGrad Šabac je sa okolnim opštinama već počeo razgovore o osnivanju zajedničkog saveta kako bi se privredi otvorila što bolja perspektiva, ali je iznad svega važna komunikacija sa državom i fondovima, kao i sa Nacionalnom agencijom za regionalni razvoj.\n„Naš prvi cilj je da smanjimo nezaposlenost na području grada. Imamo dobru saradnju sa Kolubarskim okrugom i Valjevom kao centrom, i želimo da osnujemo regionalnu razvojnu agenciju koja nedostaje ovom delu Srbije. To je jedan od načina da privrednici konkurišu za određena sredstva i unaprede poslovanje“, istakao je gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović.


Terijev otac optužen za rasizam - Vijesti.me\nNAPAO JEDNOG ČOVJEKA\nTerijev otac optužen za rasizam\nOtac kapitena Čelzija Džona Terija, Ted Teri, optužen je danas za rasistički napad na jednog čoveka poslije tuče na ulici. Edit\nTeri (Foto: Beta/AP)\nBeta 9. jul 2013, 21:42 ažurirano 21. februar 2019, 02:20\nOtac kapitena Čelzija Džona Terija, Ted Teri, optužen je danas za rasistički napad na jednog čoveka poslije tuče na ulici.\nTed Teri (59) je uhapšen u martu 2013. godine nakon incidenta u Fenčrč ulici, a danas je protiv njega podignuta optužnica za rasno motivisan napad i za narušavanje javnog reda, piše Dejli mejl.\nPored Teda Terija, optužnicom su obuhvaćene još dvije osobe, Tjudor Musteta i Stefan Niland, takođe zbog sukoba na ulici 22. marta uveče. Oni se terete da su izazvali "strah od nasilja" koji je rasno motivisan.\nU londonskoj policiji, koja je zadužena za istragu, nisu željeli da komentarišu slučaj.\nSva trojica su puštena uz kauciju i naređeno im je da se pojave pred sudom 23. jula.\nBivši kapiten Engleske Džon Teri je prošle godine oslobođen optužbi za rasno vrijeđanje fudbalera Kvins Park Rendžersa Antona Ferdinanda. Teri je, takođe, uhapšen zbog tuče u jednom noćnom klubu 2002. godine. Kasnije je bio oslobođen tih optužbi.\nDžon Teri i njegovi saigrači optuženi su i da su pijani ismejavali američke turiste nakon napada 11. septembra 2001. godine, a novembra 2010. godine Teri je pretprio ozbiljne povrede glave nakon što ga je napao navijač Totenhema na ulicama Londona.


Na sjednici Skupštine Brčko distrikta BiH usvojena je odluka o preduzimanju aktivnosti za pronalaženje rješenja za izgradnju novog mosta preko rijeke Save koji će povezati Brčko i Gunju.\nPredsjednik Skupštine Siniša Milić rekao je da se radi o inicijalnom aktu čijim usvajanjem su stvoreni uslovi za održavanje međunarodnih razgovora između BiH i Hrvatske o izgradnji mosta, te da očekuje da će se ti razgovori ubrzo dogoditi u Brčkom, saopšteno je iz Skupštine Distrikta.\n“Ova odluka rezultat je nedavne posjete Brčkom resornog ministra Vojina Mitrovića, koji je iskazao veliki interes svog ministarstva i Savjeta ministara BiH za realizaciju ovog projekta”, naglasio je Milić.\nDodao je da se ovom odlukom stavlja izvan snage odluka kojom je Skupština dala ovlaštenje Javnom preduzeću “Ceste Brčko” da uradi rekonstrukciju postojećeg mosta, te da to ne znači da ovo preduzeće neće imati svoju ulogu u procesu izgradnje novog mosta ako to bude dogovor BiH i Hrvatske.\nPodršku poslanika dobili su i Program rada Vlade za ovu godinu i Izvještaj o radu Vlade u prošloj godini, kao i prijedlog Opšte politike Brčko distrikta za period od 2020. do 2024. godine.


Grizlov ponovio da će Rusija uložiti veto na rezoluciju o nezavisnosti Kosova\nCrna Gora i Rusija smatraju da se odluka o statusu Kosova može donijeti samo u Savjetu bezbjednosti Ujedinjenih nacija, kazali su predsjednik crnogorskog parlamenta Ranko Krivokapić i prvi čovjek ruske Dume Boris Grizlov.\n“I Crna Gora i Rusija smatraju da se odluka o statusu Kosova može donijeti samo u Savjetu bezbjednosti, i to je naše temeljno slaganje”, kazao je Krivokapić na konferenciji za novinare.\nGrizlov je rekao da Rusija poštuje stav Crne Gore prema rješavanju kosovskog pitanja.\n“Svaka džava ima svoj stav i mi taj stav poštujemo”, kazao je predsjednik ruske Dume.\nGrizlov je naglasio da će Rusija uložiti veto u Savjetu bezbjednosti na rezoluciju koja nije plod dogovora Beograda i Prištine i koja bi predviđala nezavisnost Kosova.\nOn je rekao da bi usvajanje rezolucije koja podrazumijeva nezavisnost Kosova, bez saglasnosti Beograda i Moskve, predstavljalo presedan i dovelo do novih geopolitičkih problema.\n“Usvajanje takve rezolucije jednostavno bi zapalilo fitilj u mnogim tačkama svijeta - u južnoj Aphaziji, Nagorno Karabahu, Jermeniji, Azerbejdžanu, Moldaviji, u Španiji, Velikoj Britaniji i u nizu afričkih zemalja”, naveo je Grizlov.\nOn je istakao da, upravo iz tih razloga, Rusija ulaže napore da se pregovori nastave, a da ni jedna od rezolucija koja predviđa nezavisnost bez dogovora ne bude stavljena na glasanje pred Savjetom bezbjednosti.\n”U slučaju da rezolucija takvog tipa bude stavljena na glasanje, Rusija će koristiti svoje pravo veta”, rekao je Grizlov.\nOn je naveo i da Rezolucija 1244 ni do danas nije ostvarena u dijelu koji se odnosi na povratak raseljenika srpske nacionalnosti.\nOdnosi Crne Gore i Rusije su u stalnom usponu, a dobru bilateralnu saradnju treba unaprijediti, posebno na ekonomskom planu, ocijenili su Krivokapić i Grizlov.\n“Konstatovali smo dobru robnu razmjenu koja je u prošloj godini porasla za trećinu, ali mislimo da je to i dalje ispod mogućnosti i zato nam predstoji ozbiljan rad na povećanju robne razmjene”, kazao je Grizlov novinarima.\nPredsjednik ruske Dume je naveo da je tokom današnjih susreta regulisano i pitanje ruskog duga prema Crnoj Gori i da je u toku sastavljanje spiskova roba koje će, po tom osnovu, biti isporučene Crnoj Gori. Klirinški dug Rusije prema Crnoj Gori iznosi 18,6 miliona USD.\nIstučući da su ruske firme zainteresovane za dalje investicije u Crnoj Gori u svim oblastima, Grizlov je naveo da je prošle godine Crnu Goru posjetilo 60 hiljada ruskih turista, dok je Krivokapić kazao da je Rusija prošle godine u Crnu Goru investirala 79 miliona EUR, od čega 64 miliona u nekretnine, 14 miliona u preduzeća i banke i milion u druge direktne investicije.


Ministar Bogdanović u Italiji razgovarao o saradnji u oblasti kulture sa zvaničnicima italijanskih i međunarodnih institucija\nDatum objave 02.02.2019 14:06 | Autor MKU | Izvor: Ministarstvo kulture\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović sastao se, tokom zvanične posjete Republici Italiji, sa predsjednikom Nacionalnog istraživačkog savjeta Italije (CNR) Masimom Inguśom.\nTom prilikom, ministar Bogdanović je izrazio zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom sa CNR, koja je rezultirala snažnim napretkom na arheološkim i drugim istraživanjima na prostoru Duklje u Podgorici.\nTokom razgovora, u čijem je fokusu bio “Twinning program“, čijim sprovođenjem će se doprinijeti razmjeni stručnih kadrova, potvrđena je snažna podrška Crnoj Gori u procesu očuvanja, zaštite i valorizacije kulturnih dobara.\nPredsjednik Inguśo je predočio mehanizme i mogućnosti uključivanja u programe evropskog istraživačkog instituta za nauku o baštini (E-RIHS is the European Research Infrastructure for Heritage Scienc), i digitalnu istraživačku infrastrukturu za umjetnost i humanističke nauke (Digital Research Infrastructure for the Arts and Humanities (DARIAH)). Sagovornici su ocijenili da to predstavlja snažan potencijal za unapređenje svih segmenata u zaštiti i valorizaciji kulturne baštine u Crnoj Gori.\nMinistar Bogdanović je posebno važnim istakao aktivnosti na izradi mape Duklje u QGIS-u i nastavak aktivnosti na 3D rekonstrukciji objekata. Takođe, ukazao je i na potrebu saradnje u dijelu laserskog monitoringa statičke stabilnosti objekata kulturnih dobara, sa posebnim akcentom na prevazilaženje problema sanacije Kotorskih bedema. Zaključeno je da kroz neposrednu komunikaciju i saradnju Ministarstva kulture i CNR-a, sagledamo mogućnosti realizacije projekta seizmičkog monitoringa i rizika nad nepokretnim kulturnim dobrima, što bi predstavljalo važan preduslov za bolje očuvanje bogatog kulturnog nasljeđa Crne Gore.\nTokom zvanične posjete Italiji, ministar Bogdanović sastao se i generalnim direktorom Međunarodnog centra za konzervaciju i restauraciju kulturnih dobara (ICCROM) Veber Ndorom.\nMinistar Bogdanović je ukazao na potrebu dodatnog jačanja kapaciteta u oblasti kulturnog nasleđa, kao i na pozitivne efekte koje je u tom pravcu imala regionalna radionica o Procjeni uticaja na baštinu, koja je u decembru održana u Kotoru. Sagovornici su naglasili značaj daljeg eksperskog učešća kod definisanja metodologije izrade procjene uticaja na kulturu baštinu, u svijetlu kontinuiranog očuvanja kulturne baštine.\nTokom razgovora, sagovornici su iskazali spremnost za saradnju na projektima jačanja kadrovskih i infrastrukturnih kapaciteta na adekvatnom čuvanju eksponata u depoima muzejskih jedinica u Crnoj Gori. U tom pogledu, predstavnici ICCROM-a su predočili značajna iskustva i uspješnu saradnju sa velikim brojem zemalja u obukama i prenošenju znanja, te adekvatne rekonstrukcije i organizacije muzejskih depoa. Ministar Bogdanović je predlog za saradnju ocijenio kao izuzetno važan i potreban u svijetlu činjenice da se aktivno radi na reviziji muzejskog fonda.\nDirektor Endoro je predočio mogućnost kandidovanja predstavnika Crne Gore u Savjetu ICCROM-a, gdje se neposredno utiče na kreiranje strateških politika i donošenje važnih odluka ove međunarodne organizacije.\nTokom posjete Italiji, ministar Bogdanović sastao se i sa predsjednikom asocijacije AICI (Associazione delle istituzioni di cultura italiane), Valdom Spinijem.\nMinistar Bogdanović i predsjednik asocijacije AICI su konstatovali da, imajući u vidu činjenicu da asocijacija predstavlja udruženje 108 institucija kulture Italije, postoji mogućnost snažne međuinstitucionalne saradnje, kroz organizovanje obuka u oblasti zaštite i očuvanja kulturnih dobara koje se odnose na upravljanje urbanim cjelinama, ali i drugim oblastima u kojima Crna Gora ima deficitarna znanja.\nPredsjednik Spini je pozvao Ministra Bogdanovića da uzme učešće na narednoj konferenciji koja će, u organizaciji Asocijacije AICI, biti održana u Firenci.\nMinistar Bodganović je bio gost i Nacionalnog muzeja umjetnosti 21. Vijeka (MAXXI) gdje je sa izvršnim direktorom Pjetro Barerom razgovarao o mogućnostima saradnje.\nTom prilikom, iskazana je spremnost da se crnogorskim umjetnicima iz oblasti savremene umjetnosti, omogući da izlažu u ovom značajnom Muzeju, što bi bio snažan podsticaj za njhovu dalju afirmaciju.\nNa kraju posjete, Ministar je obišao i galeriju Kjosro del Bramante, kao mjesto gdje bi bilo važno organizovati prezentaciju stvaralaštva crnogorskih umjetnika.\nPosjeta ministra kulture Aleksandra Bogdanovića je rezultat dosadašnje uspješne i sadržajne saradnje dvije zemlje. Radnim sastancima sa italijanskim i međunarodnim institucijama, prisustvovale su smbasadorka Crne Gore u Italiji Sanja Vlahović i direktorica Narodnog muzeja Anastazija Miranović.


Sramotna slika, a ništa novo za grad: Deponija nikla i pod prozorom Kneginje Ljubice | InfoKG - Mesto gde se informišem\nPetak, 03 Februar 2017 15:31Autor: Jovana Mladenović\nSvima koji su u poslednje vreme posećivali "Kneginju Ljubicu", pa i "Gerontološki centar" ili "Iskru", u oči je upala tužna slika - nagomilana velika količina smeća i samo jedan, prepun kontejner. "Čistoća" je tim povodom više puta pozivana da reaguje, a kako je rečeno našem portalu, sve bi najzad trebalo da bude počišćeno do sutra.\nProblem sa odvoženjem smeća u Kragujevcu, nažalost, više nije ništa novo, a nagomilan otpad gotovo da je došao pod prozor korisnika pomenutih ustanova socijalne zaštite. Kontejner postoji, ali samo jedan, pa su iz "Kneginje Ljubice" kupili tri kante kako bi donekle ublažili situaciju.\nUrgirano je više puta da kamioni smećari dođu i odvezu otpad. Direktorka "Kneginje Ljubice", Snežana Stevanović, rekla je za InfoKG da svi imaju razumevanja za problem i otežavajuće okolnosti, tj. led koji je dugo bio na strmoj ulici pa kamioni nisu mogli da se spuste, ali da su više puta urgirali da se ulica pospe rizlom i smeće ukloni, te da su danas najzad dobili uverenje da će se to desiti.\nDirektor "Čistoće", Zoran Jovanović, dao je uverenje da će do sutra sve biti počišćeno. "Ulica Borivoja Petrovića je strma i uska, bila je poledila i kamioni smećari nisu mogli da se niz nju spuste. Danas ili sutra ćemo poslati običan kamion i radnici će ručno pokupilti smeće", rekao je Jovanović za InfoKG.


Ilustracija / Foto: R. Šegrt\nTo znači da zaposleni u ove dve ustanove, gde sada ima 96 korisnika, ne napuštaju ustanove i ne idu svojim kućama. Ona je navela da će ovakav način rada trajati do 3. avgusta 24 časa dnevno brine 36 zaposlenih.\n- Od samog početka preduzete su sve mere kako bi se zaštitili i korisnici i zaposleni u ustanovama socijalne zaštite i insistiramo na preventivnim merama.\nSve ustanove socijalne zaštite u Beogradu, koje su u nadležnosti Sekretarijata imaju svoje planove mera za postupanje tokom epidemije - istakla je Stanisavljević. Zahvaljujući Gradskom zavodu za javno zdravlje za svaku ustanovu urađena su posebna uputstva i procedure kako da se pružaju usluge i kakve se mere preduzimaju za zaštitu korisnika i zaposlenih.\n- Mere su dale rezultate, tako da nismo imali nijednog zaraženog u pomenutim ustanovama od početka pandemije - naglasila je sekretarka.


Manifestacija povodom Svetskog dana autizma\nTanjug 2. aprila 2021. 14:02\nBEOGRAD – Povodom Svetskog dana autizma danas je na Trgu Republike u Beogradu održana manifestacija „Prihvatite različitost, obogatite svoj život“ sa ciljem da se podigne svest u društvu o različitostima i pruži podrška osobama sa autizmom.\nManifestaciji, na kojoj su u znak podrške osobama sa autizmom, najmlađi puštali plave balone, prisustvovala je i gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević koja je poručila da su osobe sa autizmom deo društva i moraju da budu ravnopravni građani.\nStanisavljević kaže da je od izuzetne važnosti skrenuti pažnju celoj javnosti o tome kako na najbolji način se može pomoći osobama sa autizmom i na probleme sa kojima se oni suočavaju.\nU tom smislu podsetila je da će večeras u znak podrške osoama sa autizmom simboli Beograda biti osvetljeni plavom bojom, koja je i simbol za podršku njima.\nGrad Beograd je u prethodnom periodu uveo uslugu „lični pratilac“, a preko 50 odsto korisnika su deca i osobe sa autizmom, kaže Stanisavljević i dodaje da u ovom trenutku u Beogradu ima 284 ličnih pratioca koji rade sa osobama sa autizmom.\nKada su u pitanju dnevni boravci za decu, mlade i odrasle, preko 200 korisnika su osobe sa autizmom, a u prethodnih pet godina izgrađena su tri nova dnevna boravka i pokrenuta je usluga „predah smeštaj“ koja omogućava roditeljima privremeni kratkotrajni smeštaj kako bi mogli da predahnu.\nZajedno sa Beogradskim udruženjem za pomoć osobama sa autizmom, Grad Beograd je inicirao i izmenio pravilnik jer je do tada bilo moguće da tu uslugu koriste samo osobe do 26 godina, a sada mogu i stariji.\nStanisavljević je najavila da će na sledećoj sednici Skupštine grada biti usvojena odluka koja će omogućiti korisnicima iz dnevnog boravka da imaju dva puta godišnje mogućnost da odu organizovano na rekreativni odmor.\nIstakla je važnost podizanja svesti imunizacije i u tom smislu kaže da i među decom i roditeljima šire svest o vakcinaciji te da su u svrhu toga omogućili da se u samim dnevnim boravcima organizuje vakcinacija, a do sada je na taj način vakcinisano više od 200 korisnika.\nKomentarišući to što u Srbiji još ne postoji nacionalni registar osoba sa autizmom, Stanisavljević kaže da će i Gradu značiti ti podaci, kada budu imali, jer će moći da planiraju dalje usluge.\nPredsednik Beogradskog udruženja za pomoć osobama sa autizmom Mirko Gojić naveo je da su neki od problema osoba sa autizmom nepostojanje nacionalnog registra, nepostojanje centra za ranu dijagnostiku, odnosno centra gde bi dijagnostika bila urađena pre treće godine kada se ispolji autizam.\nPodsetio je da su na početku pandemije svi problemi isplivali na površinu, a najpre je su to bile dozvole za izlazak.\nGojić navodi da je pretpostavka da se pretpostavlja da se na 68 dece rađa jedno sa autizmom i dodaje da je jedan od problema i to što odrasli sa autizmom nemaju adekvatnu pomoć.\nOdrasli su, dodaje, spremni za neke druge vidove socijalne zaštite kao što su male domske zajednice, stanovanje uz podršku i neke druge usluge poput pomoći u kući, ličnog asistenta.


Češka ne vidi razlog za zabranu kretanja i karantin lokalnih žarišta Kovid-19 | EurActiv Serbia\nČeški epidemiolozi i vlada ne vide razlog i odbijaju da uvode zabranu kretanja i stave u karantin lokalno žarište Kovid-19 u rudarskoj oblasti oko Karvine na istoku Češke koje velikim brojem novoozaraženih kvari opštu statistiku Češke.\n"Zatvoriti nešto nije umeće, strašno je jednostavno rešenje. Mi smo za ovih nekoliko meseci stekli prednost da ne moramo da primenjujemo opšte mere", upozorio je na projekat Pametnog karantina odnosno intenzivnog testiranja u žarištima i ubrzanog trasiranja svih njihovih kontakata, jedan od lekara iz češkog epidemiološkog tima Rastislav Madar.\nU video intervjuu za portal Aktualne.cz vodeći češki epidemiolog kazao je da je 75% novih slučajeva u Češkoj otkriveno upravo među rudarima i njihovim porodicama, ali da se od njih korona virus ne širi dalje.\nKompanija OKD je već zatvorila na šest nedelja rudnike, dok u Moravsko-šlezijskom regionu nisu potpuno ukinute neke od mera, kao nošenje zaštitne maske ili limiti za okupljanja, a epidemiolog Madar je rekao da vlada računa i na to da će se građani odgovorno ponašati.\nArgumente Češke da i dalje spada u bezbedne zemlje prihvatila je na kraju i Slovenija koja je na nekoliko dana zabranila ulazak češkim građanima, osim za tranzit na more, ali je posle argumenata da su lokalna žarišta pod kontrolom i statistike koju je podneo šef češke diplomatije Tomaš Petšiček, pristala da od 7. jula ponovo otvori vrata Česima, osim za turiste iz Moravsko-šlezijskog regiona koje čeka 14-dnevni karantin.\n"Čuo sam mišljenja da je epidemiološka situacija ista ili čak gora nego u martu i aprilu. Nije tako. Dok su na početku epidemije rasli brojevi novih slučajeva po celoj Češkoj, danas je zaraza samo u nekoliko lokalnih žarišta", saopštio je 8. jula na Tviteru ministar zdravlja Adam Vojteh.\nMinistar je objavio semafor mape Češke i grafikone iz marta, aprila i najnovije iz kojih se vidi da je većina Češke bez novih slučajeva, dok je najviše novih upravo oko Karvine, gde ih je ubrzano otkrilo ciljano testiranje rudara u rudnicima kompanije OKD i trasiranje njihovih kontakata.\n"Suštinska razlika je i u broju hospitalizovanih i pogođenosti osetljivih grupa građana. U martu je njihov broj rastao, danas to ne vidimo, a u bolnicama su samo pojedinačni slučajevi", naveo je češki ministar zdravlja.\nNakon porasta na rekordnih 305 slučajeva u vreme kada su intenzivno testirali rudare i njihove porodice pre desetak dana, ove sedmice broj novih slučajeva spao je na dvocifreni broj, da bi se juče ponovo popeo na 119, čemu je doprinela pojava virusa u fabrici zaštitne odeće DEVA u mestu Fridek Mistek na istoku Češke.\nNa 574.769 testova obavljenih od početka epidemije otkriveno je od sredine marta 12.685 pozitivnih pacijenata, od čega se izlečilo 7.910, aktivno je prema podacima češkog Ministarstva zdravlja od jutros 4.424 od čega je u bolnicama 133 a 351 osoba u Češkoj od preko 10 miliona stanovnika je preminula.\n"Za sada je stanje u redu. Otkrivamo pozitivne samo među kontaktima. Jednostavno, smiruje se. Ali ne možemo da predviđamo. Može da se desi svašta", kazala je za dnevnik Pravo o riziku da se razbukti epidemija u ovom lokalnom žarištu direktorka regionalne sanitarne inspekcije iz Ostrave Pavla Svrčinova.


Postavio Yucom - 30/10/2018 Mediji\nS obzirom na to da predsednik Aleksandar Vučić obavlja funkciju glavnog pregovarača za Briselski dijalog, da je, kada je u pitanju spoljna politika zemlje, on taj koji prima strane državnike, putuje u posete drugim zemljama, pregovara o svim ekonomskim temama sa partnerima kao što su Kina, Rusija, Turska, otvara tunele, fabrike i prodavnice – postavlja se pitanje šta rade ministri koji su zaduženi za ove teme.\nU tom kontekstu, Srbija više liči na ruski nego zapadnoevropski model, prema kojem moć, pre svega ona politička, ide uz ime političara, a ne uz funkciju koju obavlja. U vreme dok je Aleksandar Vučić bio na poziciji premijera – Srbija je zaista imala atribute “kancelarskog sistema”, u kojem se tadašnji predsednik Tomislav Nikolićjedva pojavljivao u nekoj važnijoj političkoj ulozi.\nU Srbiji već duže vreme parlament ne funkcioniše najbolje iz mnogo razloga, a kritike na račun rada poslanika su brojne. Da li će skupština ostati zaista zakonodavna vlast, ili je već davno to prestala da bude? I pored toga što se Ustav možda neće menjati u smeru davanja većih ovlašćenja predsedniku države, prema nekim analitičarima, u Srbiji je de facto na snazi “predsednički” sistem vladavine.\n„I više je nego očigledno da se pojačava taj pol predsednika, to nije neuobičajeno, u nekim državama se to dešava. Ako ostane direktan izbor predsednika tu je uvek velika šansa da ta ‘prezidentijalistička’ faza bude uočljivija. To se uvek dešava kada imamo predsednika iz one partije koja je najjača u parlamentu, to smo imali kada smo imali Borisa Tadića, sada imamo to i sa Vučićem“, objašnjava Dušan Spasojević, s Fakulteta političkih nauka u Beogradu.\nI neke druge demokratije imaju druge modele, a možda najsličniji ovom našem je – ruski. Vladimir Putin i Dmitrij Medvedev su već razmenili premijerske i predsedničke funkcije, a Vladimir Putin se uvek trudio da svoju funkciju ojača. Po zakonu, kao i svi dosadašnji predsednici, Aleksandar Vučić ne može da bude predsednik više od dva petogodišnja mandata, te je možda i moguće da se promenama ustava omogući da Vučić vlada duže od 10 godina.


Novi rok zainteresovanima za aerodrom do 30.maja\nM. K. 10. maja 2017. 07:23\nVlada Srbije produžila je do 30. maja rok zainteresovanima za predaju neobavezujućih ponuda u postupku za davanje koncesije nad Aerodrom „Nikola Tesla“, navodi se u oglasu koji je danas objavljen u dnevnom listu „Politika“.\nKako podseća list, ovo je već treći put da država produžava rok za dostavljanje neobavezujućih ponuda, a na pretkvalifikacioni konkurs za Aerodrom „Nikola Tesla“ javilo se 27 zainteresovanih kompanija.\nPrikikom prethodnog produžetka rokova kao krajnji datum za dostavljanje neobavezujućih ponuda bio je definisan 15. maj, dok je prethodni rok bio 24. april.\nU oglasu se navodi da je prolongiranje učinjeno „na zahtev velikog broja kvalifikacionih učesnika“.\nOvde je reč tek o prvoj fazi postupka u kojoj se dostavljaju ponude koje ni po čemu ne obavezuju zainteresovane potencijalne koncesionare, napominje „Politilka“.\nU najnovijem oglasu se navodi i da se rokovi produžavaju kako bi zainteresovani ponuđači mogli da iskoriste pravo da „formiraju konzorcijume sa trećim licima“. Reč je o takozvanim pridruženim članovioma konzorcijuma, a u oglasu se navodi da je tim povodom stiglo mnogo pitanja.\nPrava trka počinje 1. juna, kada bi trebalo da počnu da stižu obavezujuće ponude, ukoliko država ne odluči da još jednom produži prvu fazu postupka. Druga faza postupka trebalo bi da se završi krajem avgusta kada bi se saznalo i kome će država da poveri aerodrom na upravljanje u narednih 25 godina.\nJavni poziv objavljen je 10. februara, podseća list.\nDinar prema evru sutra bez promene, kurs 117,5235\nU svetu lani prodato rekordnih 6,6 miliona električnih…\nAkcije NLB Komercijalne banke dobitnik dana, NIS potonuo\nBELEX: Akcije NLB Komercijalne banke dobitnik dana, NIS…


Žene u Srbiji će na potpunu jednakost sa muškarcima morati da sačekaju 2166. godinu, pokazalo je najnovije istraživanje "Svetskog ekonomskog foruma".\nDo tog podatka, ova švajcarska neprofitna fondacija, najpoznatija po organizovanju godišnjeg sastanka svetskih lidera na Davosu, došla je kontinuirano mereći ravnopravnost polova u četiri ključne kategorije - obrazovanje, zdravstvo, ekonomija i politika. U najnovijem, jedanaestom po redu, istraživanju u kojem je rangirano 145 zemalja, Srbija je po rodnoj ravnopravnosti zauzela 48. mesto. Za ovu poziciju, zaslužno je prevashodno dobro pozicioniranje Srbije u oblasti obrazovanja i zdravstva (važno je napomenuti da se ovo istraživanje ne bavi kvalitetom određenih oblasti, već isključivo ravnopravnošću muškaraca i žena). S druge strane istraživanje "SEF" pokazalo je da se novac i politička moć, znatno češće nalaze u posedu muškaraca.\nAnalizirajući brojne parametre rodne (ne)ravnopravnosti, do kojih su došli što anketama, što zvaničnim statističkim podacima, "SEF" je razvio metod ocenjivanja koji varira od 0 do 1 (0 označava potpunu nejednakost polova, dok 1 podrazumeva punu jednakost). Posmatrano kroz te parametre, istraživači su došli do zaključka da je Srbija dostigla skoro potpunu jednakost žena i muškaraca kad je reč o zdravlju (0,973) i obrazovanju (0,996). Drugim rečima, za zdravstveni i obrazovni sistem Srbije, sa svim svojim vrlinama i manama, pol korisnika ne predstavlja nikakav značaj. Građanke i građani obolevaju u istim procentima i dobijaju podjednaku negu. Ono gde smo dobili čistu jedinicu (u ovom istraživanju odličan rezultat), to je dostupnost obrazovanja za žene, koje u većem broju nego muškarci upisuju osnovne, srednje i visoke škole.\nRanka Savić, predsednica "Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata" vidi više razloga zbog kojih se žene ređe viđaju na čelu privatnih kompanija.\n- Najpre, moj utisak je da muškarci na rukovodećim pozicijama radije angažuju muškarce za svoje saradnike i to čine znatno češće nego žene, koje su u tom smislu, manje "solidarne". Drugi razlog je što mi i dalje živimo u patrijarhalnoj kulturi koja ženi prevashodno posmatra kao majku - navodi Savić i dodaje da su isti obrasci primetni i u većini razvijenih zemalja.\n- Poboljšanje ovakve pozicije mora da krene od samih žena. Žene treba da shvate da moraju konstantno da se bore za svoju poziciju i da ulažu više napora od svojih muških kolega. Takođe, pomoć bi morala da dođe i od države koja bi izvesnim podsticajnim merama osnažila žensko preduzetništvo. Međutim, političari su uglavnom muškarci i pitanje je koliko imaju sluha za ova pitanja - kaže Savić.\nA upravo je politika, pokazuje istraživanje "SEF", najmanje rodno izbalansirana. Srbija je u ovoj oblasti "sakupila" svega 0,242 poena, a visoko mesto na kom se kotiramo (42) pokazuje da je ovo problem globalnih razmera. U poslednjih pedeset godina na čelu države našle su se svega dve žene. To su bile Nataša Mićić i Slavica Đukić Dejanović i to samo iz razloga što su bile predsednice Narodne skupštine Republike Srbije u trenucima kad su aktuelni predsednici dali ostavke. Nikad građani Srbije nisu glasovima postavili ženu u najvišu stolicu u državi. Kao pozitivno, ocenjeno je to što u parlamentu postoji kvota koja insistira da 30 odsto mesta zauzimaju žene, ali je isto tako napomenuto da nijedna politička partija nije svojevoljno išla preko toga. Od dvadeset ministarskih mesta u aktuelnoj Vladi Republike Srbije, svega je pet ministarki. Nameru da se kandiduje na predstojećim predsedničkim izborima izrazile su svega dve žene.\nAko je za utehu, Srbija se već neko vreme penje na listi zemalja po dostizanju rodne jednakosti polova. Uz instituciju "Poverenika za ravnopravnost" i važeću Nacionalnu strategija za rodnu ravnopravnost za period od 2016. godine do 2020. godine sa Akcionim planom za period od 2016. do 2018. godine ("Sl. glasnik RS", br. 4/2016), za očekivati je da se diskretan uspon nastavi. Ali opet, daleko je ta 2166. godina.\nIzvor: Vebsajt Danas, V. Jeremić, 08.03.2017.


Šta je kreditna kartica - ErsteZnali\nBez obzira na to koliko smo stvari do sada naučili o kreditu i zaduživanju, rasvetlili ih, razjasnili i rastavili na činioce, pretpostavljamo da vam je još uvek ostao onaj blago nervozni osećaj kada vam neko pomene tu strašnu reč „kredit“. Verovatno je situacija slična i kad neko izgovori „kreditna kartica“. Jesmo li u pravu?\nNije nužno da ste sa ovim finansijskim opcijama imali neko negativno iskustvo – već nekako, prosto cela ta atmosfera odgovornosti, obaveza i plaćanja, i dalje u glavi drži monopol na takozvano „štrecanje“.\nAko ste sada očekivali da vam kažemo kako nema potrebe da se tako osećate – ma neeee… U ovim slučajevima, neka određena doza zdrave treme je dobrodošla, kako ona pomaže da budemo pažljiviji – a pažnja je zaista ključna reč kod korišćenja kreditnih kartica i kredita.\nNo, hajde da vidimo zašto je to tako. Proučili ste, pretpostavljamo, kurs o zaduživanju i istorijatu kartica. Sada, i znamo da se tome već radujete, idemo u još detalja!\nNo pre toga, malo konteksta:\nVerovatno vam je poznata situacija: na svakih nekoliko meseci, bez obzira na to koliko se trudili da se držite isplaniranog budžeta, naletite na neki veći trošak koji ne možete da pokrijete od prihoda u tom mesecu. Navešćemo samo nekoliko primera - veliki servis na automobilu, zamena dotrajalog kućnog uređaja, kupovina većeg komada nameštaja, početak nove školske godine ili nekoliko slavlja zaredom, za koje morate izdvojiti novac. Osim toga, možda ste i namerno hteli da „otkačite“ malo budžet – prosto, prohtelo vam se da malo neplanirano putujete i opustite se!\nKada sve to stavite na papir i zaista pokušate da pronađete novac za sve ove troškove, pojavljuje se nekoliko mogućnosti. Ukoliko nemate ušteđevinu za takve trenutke, jedna od njih je svakako da, za svaku od situacija koje zahtevaju dodatna finansijska sredstva, pojedinačno uzmete gotovinski kredit.\nOtprilike ovako - podnesete zahtev za odobrenje kredita pre svake kupovine, onda sačekate da zahtev bude analiziran i odobren, potom potpišete ugovor sa bankom i, na kraju, sredstva vam budu uplaćena na račun. Jednom kada su sredstva uplaćena, koristite ih da platite trošak, a onda za sledeći, verovatno za nekoliko meseci - sve ovo ispočetka. Zahtev, molba poslodavcu za overu neophodne dokumentacije za kredit, odobrenje, ugovor, isplata, plaćanje. Zahtev, molba poslodavcu, odobrenje, ugovor, isplata, plaćanje…\nNovac ćete verovatno dobiti – ali da li je ovo najpraktičniji način? Za sve te zahteve, odobrenja, čekanja i slično, potrebno je mnogo vremena. Ukoliko vam to ne smeta, pretpostavljamo da bi i ovaj način bio u redu.\nMeđutim, sa kreditnom karticom, sve navedene procese potrebno je obaviti samo jednom, za neograničen broj ovakvih plaćanja!\nKada odlučujete da li da nešto platite pomoću kredita ili pomoću kreditne kartice, razmišljajte ovako: da li vam je važnija udobnost plaćanja ili cena? Ovo je naročito važno kada su u pitanju veći iznosi: u tim slučajevima, kamata kod kartica može da bude znatno veća od kamate kod kredita.


Slučaj Karadžić — šta dalje - 24.03.2016, Sputnik Srbija\nRadovanu Karadžiću izrečena je četrdesetogodišnja kazna u prvom stepenu. Koje će dalje korake preduzimati Tužilaštvo Haškog tribunala i Karadžićeva odbrana? 24.03.2016, Sputnik Srbija\nvesti, svet, republika srpska (rs), radovan karadžić, toma višnjić, haški tribunal, region\n20:12 24.03.2016 (Osveženo: 03:36 26.08.2021)\n© REUTERS / Michael KoorenOkupljanje preživelih u ratu i članova porodica ispred Međunarodnog krivičnog suda pre objavljivanja presude na suđenju za genocid bivšem lideru bosanskih Srba Radovanu Karadžiću u Hagu\nRadovanu Karadžiću izrečena je četrdesetogodišnja kazna u prvom stepenu. Koje će dalje korake preduzimati Tužilaštvo Haškog tribunala i Karadžićeva odbrana?\nAdvokat Toma Višnjić, i sam branilac haških optuženika, kaže da sledi žalbeni postupak obe strane, i Tužilaštva i odbrane. Sledi takozvani skraćeni žalbeni postupak u kojem, prema Višnjićevim rečima, odbrana i Tužilaštvo upoznaju Sudsko veće sa osnovnim naznakama žalbe, dok se za žalbu dobija poseban rok od Sudskog veća koji traje i do nekoliko meseci.\nU skoro svakom predmetu pred Haškim tribunalom nešto se menja u žalbenom postupku, pa je moguće da se nešto promeni i u slučaju Radovana Karadžića, objašnjava Višnjić.\n„Kod predmeta Radovana Karadžića, verovatno će fokus i odbrane i Tužilaštva biti na onim tačkama oko kojih su se vodile najveće bitke. Pod tim smatram njegovu ulogu u Srebrenici, kao jednu od tačaka na koje će se odbrana posebno fokusirati, kao i onaj deo za koji je optužba odbijena, a to je genocid 1992. godine. Pretpostavljam da će tu Tužilaštvo uložiti žalbu“, kaže on.\nImajući u vidu činjenicu da je u pitanju izuzetno obiman predmet, žalbeni postupak mogao bi da traje između dve i tri godine, nastavlja Višnjić, a vreme kada bi Radovan Karadžić mogao najranije da se nađe na slobodi zavisi od žalbene presude. Prema sadašnjoj presudi, kojom je Karadžić osuđen na 40 godina zatvora, a imajući u vidu praksu Haškog suda, koji je zatvorenike puštao na slobodu posle dve trećine odležane kazne, Karadžić bi na slobodi najranije mogao da se nađe nakon odležanih 27 godina kazne zatvora, istakao je Višnjić.\nPošto je uhapšen u leto 2008. godine i u pritvoru je proveo skoro 8 godina, Radovan Karadžić, ukoliko i nakon drugostepenog postupka kazna ostane ista, na slobodi bi najranije mogao da se nađe 2035. godine.


Kragujevac - Krivične prijave protiv nekoliko Kragujevčana - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKrivične prijave protiv nekoliko Kragujevčana\nKragujevac Petak, 20. mart 2020.\nPolicija je podnela krvične prijave protiv dvojice Kragujevčana starosti 42 i 45 godina i tridesetšestogodišnjeg Aranđelovčanina jer su zatečeni na ulici za vreme policijskog časa. Krivične prijave biće podnete i protiv 3 vlasnika ugostiteljskih objekata u Kragujevcu.\nPolicija je snoć tokom policijskog časa zatekla dvojicu osumnjičenih na ulicama u Kragujevcu i Aranđelovcu, dok je jedan zatečen dok je upravljao automobilom. Policija će pritiv nih podneti prijave zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo nepostupanje po zdravstvenim propisima za vreme epidemije.\nTakođe, policija će, po nalogu nadležnog tužilaštva, podneti krivične prijave protiv još 3 osobe iz Kragujevca, osumnjičene za krivično delo nepostupanje po zdravstvenim propisima za vreme epidemije, jer su kao vlasnici ugostiteljskih objekata u Kragujevcu dozvolili da u objektima ili baštama bude više osoba nego što je dozvoljeno.\n# Kragujevac # Policija # vesti kragujevac # Zdravstvo\n· Petak, 20. mart 2020. Dvoje Kragujevčana prekršilo mere izolacije\n· Petak, 20. mart 2020. 12 radnji u Kragujevcu za snabdevanje starijih od 65\nDvoje Kragujevčana prekršilo mere izolacije\nBesplatne pamučne maske za Kragujevčane\nKragujevac: Pacijenti sa temperaturom i gripom šalju se u ATD\nZatvorena Šarena pijaca u Kragujevcu


Otvorena zdravstvena stanica u Borči - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 15. jula 2021. 11:31\nVučić se ispred nove zdravstve stanice, tokom obilaska, kome su prisustvovali i ministar Zdravlja Zlatibor Lončar i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić obratio lekarima i podsetio da je ranije obećao da će to biti izgrađeno i istakao da je to sada i ispunjeno.\n"Pre kraja godine krenućemo i u izgradnji kalanlizacije na levoj obali Dunava", rekao je Vučić dodajući da se sada završava potrebna dokumentacija za taj projekat.\nSve što nismo radili u prethodnih 30 godina, sada ćemo polako uraditi, dodao je Vučić.\nRekao je da će se u tom delu Beograda graditi i nove škole i vrtiće, kao i da se grade i srednja stručna škola i gimnazija.\n"Mi ćemo nastaviti da gradimo i radimo, a sve to znači bolji životni standard za građane. Više ne morate da idete u centar grada za preglede", kazao je Vučić.\nDodao je da je u novu zdravstvenu stanicu u Borči već prebačeno 70.000 kartona i da će ih biti još više.\nOvde imate još savremeniju opremu i divne lekare, rekao je Vučić.\nPredsednik je kazao da će biti rešeni i saobraćajni problemi u tom delu grada, da će se graditi novi most, kao i da će uskoro početi da se gradi i auto-put od Beograda do Zrenjanina i od Zrenjanina do Novog Sada.\nKazao je da će pokušati da dovedu još jednog velikog investitora na levu obalu Dunava.\nUkupna vrednost radova je više od 800 miliona dinara.\nOko 150 lekara i sestara radiće y toj zdravstvenoj stanici, kako bi građani Borče imali adekvatnu zdravstvenu zaštitu, a projektovana je za populaciju od 200.000 stanovnika.


U današnje vreme, svedoci smo činjenice da je zahvaljujući velikom broju novih lekova, medicinskih zahvata i higijensko-dijetetskim merama, prosečan životni vek čoveka na planeti produžen i u proseku traje oko 80 godina. Ako se samo uporedi sa polovinom prošlog veka, kada je prosečan životni vek bio oko 65 godina, vidimo da su promene ogromne.\nAli savremen način života nosi i određene rizike koji nisu bili karakteristika prethodnog perioda. Ti rizici su svakodnevni i poznati ljudima širom planete. Nepravilna i neredovna ishrana, stresan način života, upotreba savremenih tehničkih dostignuća koja nas odvajaju od prirode i preko potrebnog odmora... doveli su do pojave nekih ozbiljnih oboljenja koja prate savremenog čoveka.\nIz tog razloga, savremena medicina neprestano sugeriše da su redovne kontrole i preventivni pregledi najbolji model da se vrlo ozbiljni poremećaji zdravlja otkriju pre nego se vidno manifestuju. I savremena medicina nije svemoguća, veliki broj bolesti kada je u fazi razvoja ili u završnoj fazi jednostavno ne može da zaustavi progresiju pa se lečenje svodi na kratak produžetak ili poboljšanje kvaliteta života.\nHEALTH CARE paleta testova Vam omogućava da u privatnosti i komforu svog doma, za samo nekoliko minuta, proverite da li su zdravstveni problemi koje imate, povezani sa određenim izazivačima bolesti ili simptomima koji Vas muče. Ukoliko se pokaže da su rezultati pozitivni savetujemo da odmah posetite svog lekara koji će Vam uraditi dodatne preglede i preporučiti terapiju.


Bogdanić: Pojedinci kaljaju obraz zdravstva – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBogdanić: Pojedinci kaljaju obraz zdravstva\nKomentrišući činjenicu da u Srpskoj nijedan ljekar nikada nije suspendovan, niti je izgubio licencu zbog bilo kakavog propusta u radu ili primanja mita, Bogdanić je rekao da odgovornost mora postojati i da svako mora odgovarati za učinjeno, te da Ministarstvo sigurno neće štititi takvo ponašanje.\n“Da bi neko bio suspendovan i da bi nekoga osudili morate pustiti pravnom sistemu da obavi svoj posao, jer na osnovu nečega izrečenog i nepotvrđenog jako je teško uzeti za pravo da budete sudija, da upropastite nekome život i da snosite odgovornost ako to sve nije tako”, dodao je Bogdanić.\n“Republika Srpska izdvaja najmanje sredstva u okruženju za zravstvo, a imamo paket usluga kakav imamo. Zadatak Fonda zdravstvenog osiguranja, Ministarstva i Vlade biće iznalaženje dodatnih sredstava finansiranja zdravstvene zaštite, te smo iz tog razloga Savjetu ministara uputili zahtjev za povećanje akciza”, pojasnio je Bogdanić.\n“Imamo problem sa javnim nabavkama, posebno sa citostaticima i drugim lijekovima, jer se na trender prijave preduzeća koja kasnije ne mogu snabdijevati ustanove potrebnim lijekovima, pa se to sve spočitava Fondu i Ministarstvu”, dodao je Bogdanić.\nPredsjednik Društva doktora medicine Republike Srpske Siniša Miljković rekao je da je ovo društvo protiv pojedinaca koji “kaljaju” ugled zdravstvenih radnika i da podržava sve akcije protiv mita i korupcije.\n“Isto tako smatramo da ne treba te pojedince poistovjećivati sa ostalim zdravstvenim radnicima i doktorima u Republici Srpskoj”, dodao je Miljković.\n“Većina naših kolega obavlja svoj posao savjesno i odgovorno i tu je zbog interesa pacijenata. Na hiljade ljudi dnevno se pregleda i hirurški i internistički obradi u našim ambulantama, ambulantama porodične medicine i bolnicama i velika većina pacijenata je zadovoljna zdravstvenim sistemom, doktorima i medicinskim sestrama”, naveo je Miljković.\nOn je rekao da i u ovoj profesiji, kao i u ostalima, ima “kukolja”, ali da je potrbno obratiti pažnju i na dobre stvari koje doktori rade i koje zdravstveni sistem pruža pacijentima.\nMiljković je rekao da će se u narednom periodu nastojati afirmisati dobri ljudi i dobre strane zdravstvenog sistema, “da bi se pokazalo da nije samo mito i korupcija ono što čini zdravstveni sistem Republike Srpske”.\nOn tvrdi da je u ranijem periodu bilo slučajeva gubljenja licenci doktora na određeno vrijeme, na dvije godine i na više, ali da se sa tim nije izlazilo u javnost, ističući da je za to nadležna Komora doktora medicine.\nKrneta je apelovao na “odgovornost sa imenom i prezimenom”.\nZukorlić se nakon 20 godina povlači sa mjesta glavnog muftije!\nSmanjena većina gradskih administrativnih taksi


Hisar Архиве - Dnevnik Juga\nHome / Tag Archives: Hisar\nLeskovački mališani obeležili Dan pešačenja\nIna Dendić 11/09/2021\tDRUŠTVO, Leskovac 0\nFoto:fb psk leskovac Planinarski Savez Srbije 11. septembra 2021. godine organizuje najveću ovogodišnju planinarsku akciju ,,Dan pešačenja” pod sloganom KORAK BLIŽE ZDRAVLJU! Ove godine ovaj dan obeležen je i u Leskovcu sa 370 mališana,koji su šetali sa svojim vaspitačima u manjim grupama. Gosti akcije pored članova planinarskog kluba, građana i …\nKorak bliže zdravlju: Dan pešačenja 11. septembra u Leskovcu\nIna Dendić 31/08/2021\tDRUŠTVO, Leskovac, SPORT 0\nFoto: arhiva PSK ,,Kukavica“ pod pokroviteljstvom Planinarskog saveza Srbije 11. septembra 2021. godine organizuje tradicionalnu republičku sportsko rekreativnu manifestaciju ,,Dan pešačenja – Srbija 2021.” ,,Dan pešačenja – Srbija 2021″ će se ove godine realizovati pod sloganom ,,KORAK BLIŽE ZDRAVLjU!“. Želimo da uputimo poziv javnosti da se tog dana građanstvo pokrene …\nPark „Devet Jugovića“ na Hisaru od danas je bogatiji za letnjikovac čiju su izradu organizovali članovi udruženja „Hisarski šampioni“. „Izgradnja letnjikovca sa klupama u samom parku Devet Jugovića je nastavak niza akcija koje je naše udruženje sprovelo. Pre samo nekoliko dana, na samom ulazu u park posadili smo jelke i …\nSrdjan Stamenkovic 25/08/2019\tDRUŠTVO, Leskovac 0\nLeskovčani su danas na Hisaru uživali u pikniku koje već postaje tradicija pod nazivom „Roštiljanje sa gradonačelnikom“. Ovo druženje organizovano je u susret tradicionalnoj Roštiljijadi koja se ove godine organizuje jubilarni, 30. put. -Prethodne godine ovo druženje smo organizovali prvi put i sa ciljem rpomocije roštiljanja, boravka na otvorenom i …


„Simens“ odbio da isporučuje opremu Ukrajini - 15.09.2017, Sputnik Srbija\n„Simens“ odbio da isporučuje opremu Ukrajini\nDirektor ukrajinske kompanije „Naftogaz“ Andrej Koboljev izjavio je da je nemački koncern „Simens“ odbio da isporučuje opremu za gasni transportni sistem... 15.09.2017, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, ukrajina, andrej koboljev, simens, ukrtransgaz\n21:50 15.09.2017 (Osveženo: 08:44 16.09.2017)\n© AFP 2022 / Sergey BobokKompresorska stanica kompanije "Naftogaz Ukrajine" u Harkovu\nDirektor ukrajinske kompanije „Naftogaz“ Andrej Koboljev izjavio je da je nemački koncern „Simens“ odbio da isporučuje opremu za gasni transportni sistem Ukrajine zbog isporuka u Rusiju.\nOtkriveno kako su se Simensove turbine našle na Krimu\n24 Avgust 2017, 14:16\n„Jutros sam imao sastanak u ’Ukrtransgazu‘, koji vrši tranzit gasa u evropske zemlje. Izveštaj koji su primili navodi da je prvih sedam (tovara) koji čine prvu polovinu kompresora ’Dženeral elektrik‘ (General Electric)… stiglo danas u Ukrajinu“, rekao je Koboljev na forumu međunarodne organizacije „Jaltinska evropska strategija“.\n„Kada smo počeli sa radom na modernizaciji sistema za transport gasa, imali smo dogovor o isporuci kompresorskih sistema proizvedenih u ’Simensu‘. Međutim, kasnije su oni odustali od ove saradnje, jer je to pretilo njihovim ugovorima u Rusiji“, prenosi „Evropska pravda“ reči Koboljeva.\nKoboljev je dodao da modernizacija gasnog transportnog sistema Ukrajine zahteva garancije tranzita gasa posle 2019. godine, kada ističe ugovor sa Rusijom.\nKompanija „Simens“ je izjavila Sputnjiku da u ovom trenutku ne može da komentariše situaciju.


Valavanidis: Grčka srcem i dušom uz Srbe - Kosovo Online\nValavanidis: Grčka srcem i dušom uz Srbe\n4. Jun 2021. • 12:50\nZvanična Atina ima puno razloga da ne prizna samoproglašenu nezavisnost Kosova, kaže za frankfurtske “Vesti” Diogenis Valavanidis, predsednik Centra za zaštitu hrišćanskog identiteta, prenosi Tanjug.\nValavanidis ocenjuje da je u toku pokušaj da se izvrši albanizacija srpskog kulturnog i duhovnog blaga na Kosovu i ističe da je o ugroženosti srpskih svetinja godinama upozoravao najviše verske i političke autoritete na svetu.\n„Grčka država i grčki narod su mnogo puta do sada potvrdili istorijsko prijateljstvo sa Srbijom i srpskim narodom. Sa druge strane, ako uzmemo u obzir situaciju na Kipru, smatram da zvanična Atina ima puno razloga da ne prizna nezavisnost Kosova. Konačno, naše dve zemlje vezuje istorijsko prijateljstvo, koje pametnom političko-diplomatskom aktivnošću treba ’kanalisati’ da se razvija i unapređuje“, istakao je on.\nKaže da srpske crkve i manastiri na Kosovu u pravom smislu reči predstavljaju srpski Jerusalim.\n„Više decenija sam se zalagao da se sazna prava istina o njihovoj ugroženosti i značaju njihovog očuvanja. U tom smislu sam redovno obaveštavao i ukazivao na težak položaj srpskih svetinja na prostoru KiM najviše verske i političke autoritete na svetu, kao što su njegova svetost Vaseljenski patrijarh, predsednik papskog Saveta za kulturu, kardinal Ðanfranko Ravasi, generalni sekretar UN, generalni direktor Uneska, itd. Takođe sam održao brojna predavanja o ugroženosti srpskih svetinja na KiM kako u Atini tako i u Beogradu. Stalno sam ukazivao da nas na to obavezuju amanet predaka i očekivanja generacija mladih koji dolaze“, objasnio je on.\nUpitan gde je danas na Kosovu najteže, jedan od osnivača Novog društva grčko-srpskog prijateljstva i Udruženja Grka u Srbiji “Riga od Fere”, kaže da je situacija generalno teška i da nedvosmisleno smatra da svaka crkva ili manastir na Kosovu imaju podjednak značaj, jer su to mesta gde se služi Božja služba i gde se čuva identitet srpskog naroda i hrišćanstva u celini.\n„Centar za zaštitu hrišćanskog identiteta, na čijem se čelu nalazim, izrazio je protest i ogorčenje povodom nedavne izjave Aljbina Kurtija da srpske pravoslavne crkve i manastire na KiM vidi isključivo u kontekstu albanske istorije. Na ovaj način pokušava da se izvrši albanizacija srpskog kulturnog i duhovnog blaga“, naglašava on.\nIstiče da je apsurd da to čine isti ljudi koji su devastirali i do temelja spalili 135 srpskih crkava i manastira, što nedvosmisleno navodi na zaključak da im uopšte nije stalo do njihove zaštite, već da to čine isključivo radi formiranja sopstvenog identiteta bez koga ne mogu da zaokruže kosovsku nezavisnost.\n„Siguran sam da će srpski zvaničnici dati adekvatan odgovor na ovakvu provokaciju“, ističe Valavadinis.\nOn smatra da se na prostoru Kosova „brani srpski kulturni i duhovni identitet“, te podseća da se srpske svetinje Gračanica, Dečani, Pećka patrijaršija i Bogorodica Ljeviška „ne nalaze u vazduhu već na tlu, na svetoj srpskoj zemlji, na KiM“.\nGrčka Kosovo Hrišćanska baština Kosova i Metohije Srpska kulturna baština\nGrčki šef diplomatije u zvaničnoj poseti Kosovu\nGrčki ministar spoljnih poslova Nikos Dendias posetiće danas Kosovo, prenosi RTK2.\nGrčka: Ne priznajemo Kosovo, naš stav ostaje nepromenjen\nMilivojević: Zapad preko Grčke sprema novi udar na Srbiju


Kurti poziva Srbe da ne protestuju\nPremijer Kosova Aljbin Kurti rekao je da se ne slaže sa najavljenim protestima Srba na Kosovu, zbog nemogućnosti da u svojim sredinama glasaju na parlamentarnim i predsedničkim izborima 3. aprila, koje organizuju vlasti u Beogradu.\nAljbin Kurti (Foto Kancelarija premijera Kosova)\nAljbin Kurti smatra da poziv na protest na Kosovu ne doprinosi dobrim odnosima, te da bi "potpuno razumeo građane srpske nacionalnosti kada bi protestovali protiv korupcije, za bolje obrazovanje, za socijalna pitanja".\n"Ali ulaziti u proteste za izbore u Srbiji, nije fer. Zato, dozvolite mi da pozovem Srbe na Kosovu da ne organizuju i ne učestvuju na takvim protestima. Ja sam veliki organizator protesta iz svoje prošlosti, ali verujte mi da protesti nisu pravi put. Moja kancelarija je otvorena za sva pitanja", rekao je Kurti, na konferenciji za medije u Prištini.\nSmatra da EU "nije srećna" što institucije u Prištini nisu prihvatile da se dogovor oko održavanja srpskih izbora zaključi razmenom pisama između zvaničnika.\n"Ne znam koliko će dešavanja oko izbora u Srbiji uticati na dijalog kada nas pozovu na rundu razgovor. Naravno da ćemo biti spremni da se angažujemo. Ne bih rekao da je Vlada odlučila da se srpski izbori ne održe na Kosovu, ali istina je da nema prethodnog dogovora. Evropska unija nije zadovoljna činjenicom da nisam pristao da se sve zaključi u okviru predložene prepiske između oficira za vezu. Uveren sam da prepiska treba da bude između Vlade Kosova i Vlade Srbije. Pitanje je krenulo u drugom pravcu", naveo je Kurti.\n"Jevtić ne bi trebalo da ide na sednicu Saveta za nacionalnu bezbednost"\nDodao je da ne misli da gradonačelnik Štrpca Dalibor Jevtić treba da ide na sednicu Saveta za nacionalnu bezbednost Srbije.\nPrema Kurtiju, nadležni u Prištini bi trebalo da sprovedu istragu o tome.\n"O svemu tome odlučuju organi. Bez sumnje, mislim da gradonačelnik Štrpca ne bi trebalo da ide na sednicu Saveta za nacionalnu bezbednost u Beogradu. To je pogrešno. U ovom slučaju nadležni organi bi morali da obave istragu", dodao je Kurti.\nNaveo je da će u drugoj godini mandata posetiti i opštine sa srpskom većinom.\n"Druga godina vlade biće godina izlaska na teren i posetiću i opštine sa srpskom većinom", rekao je Kurti i dodao da u toku prve godine mandata "nisu pravili razliku između Albanaca i Srba i drugih zajednica".\n"Ja sam premijer svih i onih 130 hiljada Srba koji su u našoj zemlji", rekao je Kurti.\nTvrdi da ne može da kaže porodicama nestalih da čekaju dok se ne sklopi pravno obavezujući sporazum uz obostrano priznanje.\nPre obraćanja medijima Kurti je učestvovao na sednici vlade, koja je danas izdvojila 100.000 evra za slanje prvog kontingenta humanitarne pomoći narodu Ukrajine.\nNa sednici je odlučeno i da se proširi paket sankcija Rusiji i Belorusiji.


„Čistoća“ nastavlja širenje reciklažne mreže: Završava se akcija podele plavih kanti u Altini - NBG REPORTER\nPočetna » „Čistoća“ nastavlja širenje reciklažne mreže: Završava se akcija podele plavih kanti u Altini\nadmin 14 maja, 2020 14 маја, 2020\nJKP „Gradska čistoća“ tokom dana vikenda 16. i 17. maja, počev od 08:00 časova ujutro, nastavlja sa podelom plavih PVC kanti namenjenih odlaganju reciklabila, u beogradskom naselju Altina, za preostalih 600 domaćinstava, čime se ova akcija završava u tom delu Zemuna.\nDirektor JKP „Gradska čistoća”, Marko Popadić, kaže da se podelom kanti za odlaganje reciklabilnog otpada nastavlja sa uključivanjem individualnih domaćinstava u razvoj procesa reciklaže u Beogradu.\n„Uvođenje nove tehnologije podrazumeva da će građani moći da recikliraju u svojim domovima, kao i da će odvajanjem reciklabila smanjiti količinu otpada u zelenim PVC kantama od 240 litara čiji su već vlasnici, a koje im služe za odlaganje klasičnog komunalnog otpada. Sugrađanima će znatno biti olakšano samo odlaganje, ali i izbacivanje otpada, čime će imati kvalitetniju komunalnu uslugu, koja pored komfora pozitivno utiče i na zaštitu životne sredine, na podizanje svesti o reciklaži, ali direktnio i na njen razvoj i omasovljavanje u glavnom gradu Srbije“, istakao je Popadić.\nOn dodaje da je povećanje ukupne količine otpada sakupljenog u Beogradu, koji se daljim tretmanom priprema za proces reciklaže, jedan od osnovnih ciljeva JKP „Gradska čistoća“ u narednom periodu, pa će tako i naselje Altina sa oko 3000 domaćinstava, znatno doprineti ostvarivanju ovog cilja.\n„Akcija podele i upotrebe plavih kanti se pokazala kao jedno od najboljih rešenja za prikupljanje reciklabila u naseljima sa individualnim tipom izgradnje. Po završetku podele kanti u Altini, nastavljamo sa akcijom i u drugim beogradskim naseljima. Do sada u glavnom gradu oko 70.000 domaćinstava poseduje zelenu kantu za klasičan komunalni otpad, a oko 20.000 domaćinstava su postali vlasnici i plavih kanti, a time i naši saborci u uvođenju značajnih ekoloških promena koje sprovodimo“, kaže Popadić.\nTokom uručenja kanti koje će se obavljati od 8 do 14 časova, sugrađanima će biti predočena dinamika pražnjenja i odvoženja smeća, tako da je jedina njihova obaveza da određenim danom u nedelji kante ostavljaju ispred svojih kapija, na ulici, jer radnici „Čistoće” nemaju pravo da ulaze u privatan posed. Svi oni koji ne budu u mogućnosti da kante preuzmu tokom ove podele, naknadno se mogu javiti pogonu „Zemun”, kako bi dobili kante za svoje domaćinstvo.\nOBJAVLJEN NAJNOVIJI PRESEK: U Srbiji 52 novoobolelih i 2 žrtve koronavirusa u poslednja 24 sata! Na respiratorima 22 pacijenta!


Vučić je, ukazavši na to da je kineska vakcina pokazala najmanje kontraindikacija, pozvao ministarstva, pre svega prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, odbrane, unutrašnjih poslova i zdravlja - da vakcinišu svoje zaposlene.\nBrnabić je ponovila da danas kreće masovna vakcinacija građana u Srbiji i da se za to otvara prvi veliki punkt na Beogradskom sajmu.\nSastanku u Palati Srbija prisustvovali su i prvi potpredsednik Vlade i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić, potpredsednik Vlade i ministar odbrane Nebojša Stefanović i ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nTakođe, prisustvovali su i ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević, ministarka državne uprave i lokalne samouprave Marija Obradović i ministar bez portfelja Nenad Popović.\nUčešće na sednici uzeli su i direktor Infektivne klinike KCS Goran Stevanović, kao i gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i drugi.


Na Etno festivalu u Varvarinu tri prva mesta za učenike Hemijsko-tehnološke škole | RTK\nNa Etno festivalu u Varvarinu tri prva mesta za učenike Hemijsko-tehnološke škole\nUčenici Hemijsko-tehnološke škole iz Kruševca imali su zapažen nastup na Etno festivalu, koji je proteklog vikenda održan u Varvarinu.\nNa Etno festivalu u Varvarinu, učenici kruševačke Hemijsko-tehnološke škole osvojili su Specijalnu nagradu za najbolji i najuređeniji štand, koji je realizovan u saradnji sa Udruženjem ratnih veterana „Patriotski front“, kao i tri prva mesta za: najbolja stara jela, peciva i srpsku slavu. Brojnim posetiocima, predstavljena je srednjevekovna trpeza, a profesor Goran Kuzmanović ističe da je pored kulinarskog umeća važan i scenski nastup.\nPored kvalitetne nastave u školi, profesor Kuzmanović ističe i važnost prakse, pa ih tako u oktobru očekuje nastup na „Šumadija festu“, sajmu poljoprivrede i zdrave hrane, a uključiće se i u obeležavanje Svetskog dana kuvara.\nPrethodno : U Kruševcu trenutno tri skrining programa (VIDEO)\nSledeće : Svečanom sednicom Skupštine, Varvarin obeležio Dan opštine (VIDEO)


“Pored toga što obezbeđuju radna mesta, nemačke kompanije imaju izuzetan uticaj na preduzetnički duh i radne navike, kao i na razvoj dualnog obrazovanja u našoj zemlji”, istakao je predsednik Vučić i posebno naglasio da će Srbija u narednom periodu posebnu pažnju posvetiti upravo ovoj vrsti obrazovanja, kao i zelenoj agendi i zaštiti životne sredine.\nNa sastanku je posebna pažnja posvećena konkretnim novim ulaganjima, čija se realizacija očekuje u narednom periodu. Ambasador Šib je je rekao da Ambasada SR Nemačke snažno i aktivno podržava postojeći trend povećanja investicija.\nAmbasador Šib je ovom prilikom predsedniku predstavio novu direktorku GIZ-a u Srbiji, Danijelu Funke, kao i novog šefa kancelarije KfW, Rudigera Hratmana.\n“Vlada Nemačke je u poslednjih 20 godina sa svojim institucijama KfW i GIZ, realizovala u Srbiji projekte u vrednosti od 2 milijarde evra”, istakao je ambasador Šib i dodao da će fokus Nemačke u Srbiji i nadalje biti na projektima iz oblasti održive ekonomije, dualnog obrazovanja, obnovljivih izvora energije i zaštiti životne sredine, kao i vladavini prava. Nemačka trenutno podržava Srbiju u ovim oblastima sa 240 miliona evra.\nAmbasador Šib je u tom smislu naglasio da „Srbija Nemačkoj nije samo snažan ekonomski partner”, već da je naša zemlja Nemačkoj „najvažniji partner u regionu u oblasti razvojne saradnje”.\nTags: Aleksandar Vučić, ambasador Nemačke, sastanak, Tomas Šib


Vesti online / Sport / Rukomet / Brković: Nećemo se unapred predati\nBrković: Nećemo se unapred predati\nTrener rukometaša Partizana Aleksandar Brković rekao je danas, uoči utakmice sa Metalurgom da se njegova ekipa neće unapred predati i da će iz svakog meča u regionalnoj ligi mnogo naučiti.\nRukometaši Partizana u subotu od 18 sati na Banjici igraju protiv Metalurga iz Skoplja, utakmicu 15. kola regionalne lige.\n"Metalurg nam dolazi nakon što je savladao Barselonu u Ligi šampiona i to govori o njegovom kvalitetu. To ne znači da ćemo predati utakmicu, naprotiv. Iz ovog susreta ćemo, kao i iz svakog prethodnog gledati da naučimo što više, pa možda rezultat i bude pozitivan na kraju", rekao je Aleksandar Brković.\nPartizan je do sada odigrao 14 utakmica u regionalnoj ligi i nalazi se na poslednjem, 10. mestu sa jednom pobedom i 13 poraza, dok je Metalurg odigrao utakmicu manje i nalazi se na petom mestu sa sedam pobeda, četiri remija i dva poraza.\n"Dolazi nam jako kvalitetan protivnik, njihovi rezultati sve govore. Ovo nam je jako bitna utakmica zbog samopouzdanja i daljeg takmičenja. Vreme je da pokažemo da imamo kvalitet i da uz veliku podršku navijača pokušamo da pobedimo", rekao je rukometaš Partizana Vladimir Vuković.\nU prvom delu takmičenja ove sezone u Skoplju, Metalurg je pobedio sa 26:21.\nRUKOMET Brković želi dobar rezultat u Osijeku\nRUKOMET Rukometaši Partizana bolji od makedonskog Metalurga\nRUKOMET Vlada Mandić se vratio u Partizan\nRUKOMET Popović: Nadam se pobedi na Cetinju


Izvor: RTS, 04.Jul.2020, 19:09\nNajmanje 15 osoba je izgubilo život, a devet se vodi kao nestale u poplavama na japanskom ostrvu Kjušju, pogođenom jakim kišama koje su izazvale i velika klizišta. Naređena je evakuacija više od 200.000 stanovnika, preneo je Rojters.\nPrema dostupnim informacijama, 14 tela pronađeno je u poplavljenom domu penzionera, a jedno su telo spasioci našli blizu klizišta, ali ti podaci >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << nisu još zvanično potvrđeni.\nNajteže su stradale prefekture Kumamoto i Kagošima, a lokalne vlasti naredile su evakuaciju više od 200.000 stanovnika.\nU pomoć spasiocima poslato je i 10.000 vojnika jer se, prema meteorološkim prognozama, očekuje da će jaka kiša nastaviti da pada tokom noći i u nedelju.\nJapanski premijer Šinzo Abe pozvao je sunarodnike na "maksimalan oprez".\nJapanska meteorološka agencija saopštila je da u toj regiji nikada dosad nisu zabeležene tako obilne padavine, navodi Rojters.\nBlic: Katastrofalne BUJIČNE POPLAVE na jugu Japane odnele najmanje dva života, vlada šalje vojsku u SPASILAČKU OPERACIJU (FOTO)\nDanas: Japan i poplave: Više nastradalih u domu za stare, angažovana i vojska\nRadio 021: Japan i poplave: Više nastradalih u domu za stare, angažovana i vojska\nB92: Japan i poplave: Više nastradalih u domu za stare, angažovana i vojska


U narednih sedam do deset dana istina o rušenju u Savamali - Istinomer\n“Da li je neko smeo da reaguje na ovakav način, ko god da je, a mislim da znam kako je to bilo, ali sačekaćemo konačnu istragu i očekujem u narednih sedam do deset dana, da ne ograničavam nikoga da to bude potpuno jasno i biće potpuna istina izneta ljudima. Bilo je potpuno pogrešno, bilo je katastrofalno, bilo je kriminalno.“\n*Prvi dan sam rekao istinu o Savamali\n*U Hercegovačkoj niko nije vezivan\nNa osnovu ove najnovije izjave premijera ostaje nejasno nekoliko stvari – zašto je i da li je pre samo tri meseca “vršio pritisak na tužioce” i zašto je od toga odustao, sada kada tužilaštvo tri meseca nije sposobno da otkrije ko su ljudi sa bagerima koji ruše po Beogradu i kada deo javnosti sa pokrićem sumnja da se odugovlači sa istragom?\n*Rušenje u Hercegovačkoj nije vest\n*Priča o fantomkama izmišljena\nDramatično obećanje predsednika Vlade iz maja 2016. da zna ko su krivci za Savamalu i da će za to biti kažnjeni – posle 3 meseca dobija ocenu neispunjeno. Iz ove prespektive izgleda da se radilo o taktičkom ustupku javnosti, koga se premijer sada olako odriče.\nBudući da u Savamali nisu samo srušene “neke barake”, niti je jedini greh što je to učinjeno bez dozvola, nego je otvoreno pitanje o funkcionisanju pravnog sistema države u celini, kao i umešanosti najviših funkcionera u ceo događaj, javnost će očigledno i sa pravom nastaviti da traži odgovore na pitanje – ko je kriv za Hercegovačku, ko je nalogodavac, ko su organizatori i izvršioci? Zašto se policija uzdržala od reakcija, ko im je to naredio, zašto je istraga traljavo vođena i zašto još uvek nema razrešenja. Zašto u tužilaštvu još uvek traje predistražni postupak, zašto nije bilo obraćanja povodom ovog slučaja, da li je neko iz gradske vlasti saslušavan. Pitaće javnost i sa kojim pravom i ciljem predsednik Vlade tako olako menja svoje stavove o ovom događaju.\nSa svoje strane – gradska vlast ne oseća se odgovornom. Bar ne Siniša Mali, koji je u izjavi za Istinomer rekao da neće dati ostavku zbog 50 demonstranata.\nBeograd na vodi Siniša Mali Savamala


CENA kašnjenja na istočnom kraku bar 17 miliona evra\n25/09/2019 | 20:56\nNajmanje 17 miliona evra više od prvobitno ugovorene cene košta izgradnja istočnog kraka Koridora 10, piše Insajder na osnovu podataka koje su im dostavili Koridori Srbije.\nToliko je država na ime odštete platila izvođačima zbog kašnjenja sa radovima za koje nisu bili oni odgovorni, već investitor – Koridori Srbije.\nOd samog početka izgradnje počeli su da stižu zahtevi za odštetu zbog kašnjenja za koje nije odgovoran izvođač, koji su nastavili da dolaze i do ove godine.\nRazlozi za kašnjenja usled kojih su radovi poskupljivali bili su, između ostalog, zatečeni uslovi na terenu koji nisu bili u skladu s projektom, nezavršena eksporoprijacija, što je takođe bila obaveza države, nemogućnost prilaza gradilištu, vremenske nepogode…\nGrčkoj firmi Aktor i španskoj Terna koje su dobile posao na istočnom kraku od Proseka do Crvene reke, za ovu deonicu od novca građana uplaćeno je skoro 2 miliona evra. Ovim firmama je, prema podacima iz Koridora, priznato da oni nisu odgovorni za kašnjenje od čak 1.305 dana.\nNajkomplikovanija je bila gradnja na delu od Bancareva od Crvene reke, koja još nije završena, a dvema firmama je priznato da nisu odgovorne za kašnjenje od 1.548 dana, te su zbog toga dobile dodatnih 8 miliona evra.\nDodatni novac dobila je i češka firma Subtera, piše Insajder, koja je gradila tunel Bancarevo, a njima je je investitor takođe priznao da nisu odgovorni za kašnjenje radova, te im je isplaćeno 380.000 evra više u odnosu na ugovorenu cenu.\nMinistarka građevinarstva Zorana Mihajlović rekla je da je novembar najnoviji rok za završetak istočnog kraka Koridora 10.\nZa završetak radova na istočnom kraku Koridora 10, ali i trajnu sanaciju kosina u Grdeličkoj klisuri, građani Srbije platiće još 2 milijarde dinara.\nOvo je sada NAJVEĆI AERODROM na svetu (VIDEO)\nBugarka izabrana za šefa MMF


Koordinacija porodica nestalih: Niko nije odgovarao 17 godina nakon zločina u Goraždevcu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Koordinacija porodica nestalih: Niko nije odgovarao 17 godina nakon zločina u Goraždevcu\n1Piše: Beta 13. avgusta 2020. 17.28\n„Tužilac Euleksa, još 2010. godine, obustavio istragu, ‘zbog nedostatka dokaza’. Time je nastavljena anticivilizacijska praksa neodgovornosti za zločine počinjene nad Srbima na Кosovu i Metohiji“, navodi se u saopštenju.\nSrpska koordinacija je naglasila da ćutanje i ravnodušnost pred učinjenim zlodelima, pristajanje na odsustvo elementarne vladavine prava i pravde, ne predstavljaju ništa drugo nego „saradnju sa zlom i zločincima“.\nDodala je da se sa takvom praksom neće pomiriti i javno pozvala međunarodne faktore na Кosovu i vlasti u Srbiji, da učine sve što je u njihovoj moći, kako bi se učinioci tog, kao i brojnih drugih zločina nad Srbima na Кosovu priveli pravdi.\n„To je civilizacijsko i moralno pitanje, koje predhodi svakom drugom. Bilo kakva ‘normalizacija odnosa’ između Srba i Albanaca, ne može graditi bez suočavanja sa prošlošću, na zaboravu masovnih i organizovanih zločina pripadnika OVK bez istine i pravde za brojne srpske žrtve“, naglašeno je u saopštenju.\nU oružanom napadu iz automatskog oružja na više desetina srpske dece, koja su se kupala u reci Bistrici, ubijeni su Pantelija Dakić (12) i Ivan Jovović (19) a teško ranjeni Bogdan Bukumirić (14), Marko Bogićević (12), Dragana Srbljak (13) i Đorđe Ugrenović (20).\nUbistvo srpske dece osudili su domaći i međunarodni zvaničnici, a zbog tog tragičnog događaja održana je i vanredna sednica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nUnmik je posle napada saopštio da je nepoznat broj ljudi iz žbunja otvorio vatru iz „kalašnjikova“ na oko pedesetoro dece i mladih Srba iz Goraždevca.\nPolicija Unmika je u istrazi saslušala 75 svedoka, a pretresla je i stotinak kuća, bez konkretnih rezultata, a ubice dece, i pored nagrade od milion evra i obećanja ondašnjeg šefa UNMIК-a da će „prevrnuti svaki kamen da ih nađu“, do danas nisu poznate.\ngorazdevac, Koordinacija srpskih udruženja porodica nestalih, Kosovo i Metohija, zlocin u gorazdevcuBeograd\nSutra 17 godina od ubistva srpske dece u Goraždevcu\n13. avgusta 2020. u 21.51\nSnezana Cogradin nece nista napisati na ovu temu.


Za istraživanje klizišta do sada potrošeno 40 miliona dinara - Ekonomske Vesti\nZa istraživanje klizišta do sada potrošeno 40 miliona dinara\n18. avg. 2015 Andrija Matić 0 Comments Arilje, Bjelica, klizišta, Ljig, Lučani, Požega, Velimir Ilić, Vesna Stambolić\nMinistar bez portfelja u Vladi Republike Srbije zadužen za vanredne situacije Velimir Ilić potpisao je danas sa predsednikom opštine Lučani Vesnom Stambolić Protokol o međusobnoj saradnji u cilju sprovođenja preventivnih mera na otklanjanju posledica u poplavljenim područjima.\nIlić je tom prilikom istakao da su se na području Dragačeva, usled poplava i kiša, pojavila brojna klizišta, i dodao da su ispitivanja završena, urađena je projektna dokumentacija i sada počinje faza izdavanja građevinskih dozvola.\nProblemi sa klizištima, koja su pored ove opštine zadesila i Ljig i Požegu, rešavaju se studiozno u cilju njihovog trajnog saniranja, objasnio je ministar.\nOn je naveo da je deo klizišta na putnoj infrastrukturi u opštini Lučani delom saniran, a radi se i na sređivanju vodotoka reke Bjelice i njenih bočnih pritoka.\nKada je reč o opštini Ljig, pet klizišta je ispitano, a studije su pokazale da na tri lokaliteta nema mogućnosti sanacije, precizirao je Ilić.\nPrema njegovim rečima, vrednost studija urađenih za ovu opštinu iznose između tri i četiri miliona dinara koja su obezbedili donatori, a pomoć u istraživanjima pružili su instituti i fakulteti.\nOn je naveo da je država do sada za istraživanja tla dala 40 miliona dinara za 12 opština u kojima su usled obilnih padavina pojavila klizišta, pri čemu je za studije opredeljeno 20 miliona dinara.\nMeđutim, kako je naveo, neke studije su pokazale da postoje klizišta koja se ne mogu sanirati, poput onih u Ljigu, Trgovištu i Umci, gde će morati da se prave novi objekti.\nIlić je danas sa predsednikom opštine Požega Milovanom Mićovićem takođe potpisao Protokol o međusobnoj saradnji u cilju sprovođenja preventivnih mera na otklanjanju posledica u poplavljenim područjima.\nIstovremeno, ministar je opštinskoj vlasti u Ljigu uručio Projekat za građevinsku dozvolu i projekat za izvođenje sanacije terena ugroženog klizištem – lokalitet Zanatski centar Ljig.\n← Cena zlata ponovo raste\nNema više penzija u švajcarskim francima za Srbe →\nNevreme u Požegi pričinilo štetu od 46 miliona dinara\nHrvatski zatvori zaradili 1,9 miliona evra


Decentralizacija i nacionalne manjine - Minority News\nDecentralizacija i nacionalne manjine\nDecentralizacija i nacionalne manjine u kontekstu evropskih integracija – tema je okruglog stola koji je održan 21. juna u Novom Pazaru. U cilju sagledavanja korelacije između decentralizacije države i nivoa zaštite prava nacionalnih manjina, okrugli sto je organizovao Centar za regionalizam u saradnji sa Hans Zajdel Fondacijom.\nČlan Gradskog veća Novog Pazara Mirsad Jusufović je istakao da Srbiji nedostaje treći nivo vlasti, te ocenio da kada su u pitanju decentralizacija i manjine, nije mnogo postignuto ni u jednoj oblasti.\nPredsednica Skupštine grada Ifeta Radončić je izrazila nadu da će ovaj skup doneti značajne zaključke koji će, kako je rekla, pomoći rešavanju važnih problema. Govoreći o normativno institucionalnim okvirima zaštite manjina, predstavnica Kulturnog centra Damad Zibija Šarenkapić je istakla potrebu kontinuiranog razvijanja prakse uvažavanja drugog i različitog. Ona je rekla da je u Srbiji blizu milion i dvesta hiljada manjina te istakla važnost integrisanja po suštini a ne samo po formi.\n”Evropsku uniju, nažalost, u ovom trenutku više zanima da Srbija formalno zadovoljava kriterijume za ulazak u EU, što znači donošenje zakona, a nas kao pripadnike manjina zapravo ključno zanima kad će se ti zakoni primenjivati i odnositi na sve građane u Srbiji”, rekla je Šarenkapić.\nIako se glavne odluke u državi donose na centralnom nivou, život je u osnovi lokalnog karaktera – naglašavaju organizatori.\n”Mi smo došli ovde u Novi Pazar zato što većina stvari koje se tiču manjina, pa i decentralizacija, o njima se govori u Beogradu i naravno, tamo se retko čuje glas sa terena, posebno ovih rubnih područja”, rekao je direktor Centra za regionalizam Aleksandar Popov.\nOkrugli sto je deo projekta ”Evropske integracije i pitanje nacionalnih manjina u Srbiji”, koji realizuje Centar za regionalizam uz podršku Hans Zajdel Fondacije.\nOznake:\tdecentralizacija, manjine\nAutobiografija Bele Durancija i na mađarskom jeziku\nNastavlja se sa ulaganjima u obrazovanje i nacionalne manjine\nUsvojena Deklaracija o zaštiti ustavnih i zakonskih prava pokrajine\nPotpisani ugovori sa predstavnicima nacionalnih saveta sa sedištem na teritoriji AP Vojvodine\nRužić: Veći Budžetski fond za nacionalne manjine, važno transparentno trošenje novca


prodaja kasarni : Južne vesti\n09:55, 30. 5. 2017.\nLokalna vlast, očigledno jako ograničenih kapaciteta kad je u pitanju uspešno vođenje grada, rešila je problem na ubedljivo najprizemniji način - prodajom . Ne znaju šta će sa zgradom, pa hajde bar da se opare.\nNa prodaju vojna imovina u Nišu, Pirotu i Surdulici\n13:52, 4. 10. 2016.\nKasarne “Filip Kljajić” u Nišu i “Vlasina” u Surdulici samo su neki od vojnih objekata koji se ne koriste već godinama, a koje republička Direkcija za imovinu prodaje po cenama od nekoliko miliona evra.\nOtkazana tribina "Otvoreno o javnim prostorima"\n14:23, 3. 2. 2012.\nZbog loših vremenskih uslova otkazana tribina podrške Inicijativi za Drustveni centar, koja je trebalo da se održi 3. februara.\nTribina "Otvoreno o javnim prostorima"\n10:39, 31. 1. 2012.\nJavna tribina sa temom podrške Inicijativi za Društveni centar iz Novog Sada biće održana 3. februara u prostorijama CRCR iz Niša.\nPotpisan ugovor o prodaji kasarne\n16:06, 30. 1. 2012.\nU Nišu je potpisan ugovor između grada i "Clear Earth Capital", čime je ova američka kompanija i zvanično postala vlasnik zemljišta nekadašnje vojne kasarne.\nLapčević: prodaja kasarne štetna za Niš\n10:13, 30. 11. 2011.\nGradski odbor DSS kritikovao objavljivanje oglasa za prodaju kasarne "Bubanjski heroji" kao neizgrađeno zemljište, jer na njemu ima 20.000 kvadrata objekata.


I Majkrosoft brine o okolini - praviće se karbon-neutralne Xbox konzole! - PLAY!\nSonijeve planove po tom pitanju možete pročitati u ovoj vesti, a evo šta je odgovor Microsofta.\nOvo su samo neke od pozitivnih stvari koje Microsoft radi ove godine, pa su tako nedavno pokrenuli besplatni kurs programiranja, a brinu i o gejmerima koji imaju posebne potrebe pri igranju.\nDetaljni plan Microsofta za “zeleni” Xbox, možete pogledati u ovom blogu.\nRelated Items:ekologija, klimatske promene, Majkrosoft, Microsoft, mikrosoft, Svetski dan zaštite živote sredine, Xbox, xbox scarlett, zaštita životne sredine


Ništa od sastanka: Zelenski ne ide u Moskvu – SLOBODNA VOJVODINA\nPredsednik Ukrajine Volodimir Zelenski neće otputovati u Moskvu na razgovore sa ruskim liderom Vladimirom Putinom, izjavio je Aleksej Reznjikov.\nOn je rekao da Kijev zvanično Rusiju smatra “zemljom agresorom“ i da se u Donbasu, na istoku Ukrajine, nalaze ruske trupe, prenosi RIA Novosti.\nPrema rečima Reznjikova, Zelenski s Putinom može da razgovara pre svega o završetku rata u Donbasu, a tek potom o obnavljanju bilateralnih odnosa.\nMeđutim, on smatra da takav sastanak ne može da bude održan u Moskvi.\n“Tokom rata ići u glavni grad da se sretnete sa čovekom koji je predstavnik zemlje agresora, čini mi se da je to prilično čudan predlog”, rekao je potpredsednik vlade Ukrajine.\nZelenski je nedavno u video poruci predložio Putinu da se sastanu u Donbasu, a predsednik Rusije je odgovorio da Kijev treba da vodi dijalog pre svega s rukovodstvom Donjecke i Luganske Narodne Republike, a tek potom s Kremljem.\nPutin je, istovremeno, dodao da je spreman da u svako doba primi Zelenskog u Moskvi, ako želi da razgovara o bilateralnim odnosima.


Ipard II Srbija\nMi u vestima\n"Stanovnici Deliblatske peščare su srećni ljudi, koji uživaju u svojim ekološki čistim,\nuspešnim i ekonomski stabilnim selima, koja su tokom cele godine puna kulturnih,\nsportskih i obrazovnih dešavanja."\n“LAG Deliblatska Peščara” nalazi se na obodima Deliblatske peščare, koja ima status Specijalnog rezervata prirode zbog svih svojih specifičnih karakteristika koje poseduje. Deliblatska peščara nalazi se u Južnom Banatu, izmedu Dunava i zapadnih padina Karpata. Dugačka je oko 354 km, a široka oko 11km i prostire se u obliku elipse u pravcu jugoistok-severozapad.\nPrema tipologiji iz Nacrta Strategije ruralnog razvoja Srbije 2008-2013, LAG Deliblatska peščara u celosti pripada Regionu 1, kojem pripada skoro cela Vojvodina (osim urbanih delova kao što je Novi Sad i Pančevo), u kojoj se LAG Deliblatska peščara nalazi.\nLeader pristup i metodologija lokalnog razvoja kroz lokalne akcione grupe, pristup je koji se na teritoriji opštine Alibunar primenjuje od 2007. godine, i to zahvaljujući programu Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo. U 2007. godini Sekretarijat je inicirao i podržao kreiranje 5 pilot LAG-ova, prvih u Srbiji. Alibunar je bio jedan od tih pet, i od tada koristi Leader kao metodologiju razvoja.\nU želji da se prilagodi, što je to više moguće, evropskoj praksi Leader-a, Alibunar je inicirao stvaranje LAG “Banatska oaza”, jer je po mišljenju ključnih aktera bilo izuzetno važno izaći iz administrativnih okvira, okvira Opštine, i postaviti situaciju u skladu sa nekom sponom koja zaista i realno vezuje ljude sa određene teritorije.\nLAG “Banatska oaza” je imao svojih nekoliko sastanaka, članstvo, statut, ali se nije otišlo dalje u razvoju jer nije postojala čak ni nacionalna mera za podršku Leader-u. U takvoj situaciji, bilo je nemoguće zadržati ljude, a posebno ne njihovu aktivnost. Ova inicijativa je završila svoj vek (bar u takvom obliku) 2010. godine. Od tada, ključni akteri su bili odlučni da svoje projekte ostvaruju uz pomoć partnerstava na projektima koji su finansirani iz različitih fondova. U tome je postignut i određeni uspeh, pošto je sprovedeno više od 5 projekata uz pomoć kojih su ključni akteri zadržani, a i razvili su delom svoje kapacitete.\nPočetkom LIS projekta u Srbiji, grupa je odlučila da iskoristi pomoć ovog projekta, i ode korak dalje u uspostavljanju organizacione strukture i kreiranja programa. Strategija lokalnog razvoja nastaje kao rezultat podsticaja LIS projekta, i neprekidnih petogodišnjih zajedničkih aktivnosti ključnih aktera, koji sada oformljuju LAG Deliblatska peščara.\nSvi akteri su čvrsti u nameri da se bave razvojem svojih sela, koristeći LEADER metodologiju, kao i najnoviju CLLD metodologiju, a Strategija lokalnog razvoja je dokument koji objedinjuje trenutnu situaciju i opis sadašnjeg stanja, kao i najvažnijih akcija koje je neophodno sprovesti u naredne dve godine.\nŽivi svet ovog područja se ogleda u postojanju oko 900 vrsta viših biljaka, od kojih su mnoge relikti i rariteti.\nJedinstveni prirodni rezervat sa specifičnom florom i faunom, opšti ekološki uslovi, eolski reljef i posebno karakteristike mikroklimata privlače ljude uživanju u njenim blagodetima.\njedinstvena je peščara u Evropi, a nalazi se u jugoistočnom delu srpske pokrajine Vojvodine, u južnom Banatu.\nUređenih 6 planinarskih staza, mogućnost kampovanja, organizovano ptičarenje, sportski tereni...\nNajznačajnije je stepsko područje u Srbiji i jedan od najvažnijih centara biodiverziteta u Evropi.


Nemačka počinje da shvata: Zašto je kapital počeo da se seli iz Evrope u SAD | WebTribune\nHome SPEKTAR Nemačka počinje da shvata: Zašto je kapital počeo da se seli iz Evrope u SAD\nPosted date: септембар 19, 2015 In: SPEKTAR\nTrenutna izbeglička kriza u Evropi je kap koja je prelila čašu u poslednjoj ljudskoj tragediji, rekao je politički analitičar Fil Batler.\nDok Evropa gubi kontrolu nad izbegličkom krizom, nameće se pitanje da li je Vašington znao da će njihova politika na Bliskom istoku da izazove haos u Evropi.\nAnalitičari smatraju da je od samog početka bilo jasno da će izbeglice sa Bliskog istoka potražiti spas u Evropi.\nNeki od njih napominju da su irački predsednik, Sadam Husein i libijski lider, Moamer Gadafi, svojevremeno upozorili da će američke vojne operacije na Bliskom istoku i u severnoj Africi „otvoriti vrata pakla“ i izazvati masovni egzodus ilegalnih migranata u Evropu.\n„Ne mogu da zamislim kako je stratezima u Vašingtonu ovako nešto promaklo. Ili je Obamina administracija bila nemarna ili je u pitanju strategija koju mi nismo uočili na vreme“, rekao je američki politički analitičar u Nemačkoj, Fil Batler.\nPrema rečima analitičara, Vašington je trenutno „u velikoj nevolji“ sa stanovišta globalnog vođstva i ekonomije.\nKoliko god se činilo neverovatno, evropska izbeglička kriza ide Americi na ruku: ekonomski oslabljena Evropa uz izbegličku krizu smanjuje afinitet tranzicionih finansijera prema Evropi, pri čemu SAD postaju jedino „utočište“ za globalni kapital.\nS druge strane, stručnjaci napominju da je Vašington zainteresovan za destabilizaciju od zapadne Evrope do krajnjeg istoka Kine, pogotovo otkad je Kina najavila novu ekonomsku inicijativu (Novi put svile) koja će ugroziti položaje SAD u Evroaziji.\n„Činjenica je da je Rusija trenutno najveći konkurent SAD i da to u većem delu pokreće Vašingtonovu spoljnu politiku. Svojevremeno je cilj Hladnog rata bio da se spreči ili uspori uspon Rusije i propast SAD.\nDolar se ne zasniva ni na čemu, dok se rublja zasniva na zlatu, dijamantima, prirodnim resursima itd. Obama mora da zadrži Rusiju i to je danas glavni cilj SAD“, naglasio je Batler.\nU međuvremenu, u Evropi su se pojavili glasovi koji urgiraju na vođstvo SAD da prestane sa kritikovanjem Rusije zbog Ukrajine i da se udruži sa Kremljom kako bi se razrešio konflikt u Siriji.\n„Globalni i evropski izazovi se mogu rešiti samo zajedničkom saradnjom sa Rusijom“, rekao je bivši nemački ministar spoljnih poslova, Hans Ditrih Genšer, govoreći na konferenciji povodom 70. godišnjice Sporazuma u Potsdamu iz 1945. godine.\nIpak, Batler misli da se stav SAD o Rusiji neće skoro promeniti. Što se tiče EU, on navodi da bi ona mogla da se okrene od Vašingtona, ali ne obavezno i ka Moskvi.\n„Trenutna izbeglička kriza u Evropi je kap koja je prelila čašu u poslednjoj ljudskoj tragediji. Velika sila takozvane „globalizacije“ utiče na čitavu planetu još od vremena pre kobnog 11. septembra, i to ne na pozitivan način.\nSAD i neki od njihovih saveznika su potrošili brojne resurse kako bi izazvali samo još više tenzija, ratova i patnje. Mislim da svi to uviđaju danas“, rekao je Batler.\nOno što dodatno komplikuje stvari jeste da Evropljani baš i nisu srećni zbog ogromnog priliva kulturološki i etnički drugačijih izbeglica. Dodatno ulje na vatru doliva sumnja da među izbeglicama ima i boraca ISIS-a. Istovremeno, stručnjaci očekuju porast desničarskih pokreta u Evropi kao odgovor na migrantsku krizu.\nČinjenica je da će se Evropa naći u velikom problemu ako se ovaj trend nastavi“, naglasio je Batler. „Ovde u Nemačkoj mnogi ljudi uopšte i ne rade već se oslanjaju na socijalnu pomoć od vlade.\nUz nekoliko desetina hiljada novih usta koje treba prehraniti, to će postati veoma velik problem. Evropa je u velikoj nevolji, a ne vidim nijednog političara koji ima racionalno rešenje“, zaključio je analitičar.\nMuslimanski verski vođa poslao poruku Evropi: Rađaćemo decu i natalitetom ćemo vas pokoriti – VIDEO\nRusija poručila EU: Ne razmeštajte NATO oružje, postajete naša meta, biće vam loše\nŠešelj: Vučić je besan na Amerikance pa je iskoristio Ramu da im sve saspe u lice\nFaraon: Milo će zadržati postojeći dvadesetčetvorogodišnji poredak po svaku cenu\nFrancuske bezbednosne službe uhapsile teroristu ISIS-a u izbegličkom kampu\nPatrijarh: Možda još nije vreme za papu


Marina Jablanov: Plovdiv, grad sunca, kulture i dobre hrane | Sito&Rešeto\nNaslovna Život Putovanja Marina Jablanov: Plovdiv, grad sunca, kulture i dobre hrane\nPlovdiv, prestonica evropske kulture 2019\nDrevni bugarski grad Plovdiv smatra se jednim od najstarijih gradova Evrope.\nNaime, njegova istorija proteže se osam hiljada godina unazad! Smešten je u srcu Bugarske, na obalama reke Marice i drugi je po veličini grad u ovoj nama susednoj državi. Veličine je Novog Sada i zadiviće svoje posetioce istorijskim znamenitostima.\n– Možda su sve to razlozi što je Plovdiv proglašen za prestonicu evropske kulture 2019. godine. Naš drevni grad jedan je od najstarijih evropskih gradova i turisti će ovde svakako pronaći puno zanimljivih sadržaja, pre svega slavni antički grad. Izdvojla bih antički teatar u kojem se zahvaljujući savršenoj akustici i danas postavljaju pozorišne predstave, održavaju koncerti i različita kulturna događanja. Kulturni život minulih vremena tako je skladno ugrađen u sadašnjicu. Zbog svojih kulturnih sadržaja Plovdiv se smatra za kulturnom prestonicom Bugarske – rekla je Videlina Gandeva, direktorka Turističke organizacije grada Plovdiva.\nPrethodni članakZa šta biste dali svoj život, u režiji Harisa Pašovića, na sceni JDP-a\nSledeći članakNjeno veličanstvo kožna suknja u jesenjem i zimskom ruhu


Jedna osoba povređena u saobraćajnoj nesreći u centru Sarajeva\n04.11.2016. 17:42 > 17:42\nJedna osoba povređena je u saobraćajnoj nesreći koja se danas 16:30 dogodila u ulici Hamdije Kreševljakovića, u centru Sarajeva.\nKako saznaje portal Radiosarajevo.ba iz Operativnog centra Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo u nesreći su učestvovala dva vozila, a jedna osoba je povređena.\nPovređena osoba prebačena je u bolnicu, a stepen zadobijenih povreda će biti poznat nakon lekarskog pregleda.\nSaobraćaj se na ovoj deonici odvija otežano, a trenutno je u toku policijski uviđaj kako bi se utvrdile okolnosti pod kojima je došlo do saobraćajne nesreće.\nNESREĆA NA PUTU U sudaru automobila i motocikla povređena jedna osoba


Izvor: Luftika.rs, 27.Jul.2021, 13:09\nNovinarka Biljana Lukić ocenila je da vlast hapšenjem kriminalne ekipe Veljka Belivuka želi da “baci kosku” javnosti i da želi da sakrije veze sa tim klanom. Kako je objasnila u svom gostovanju u emisiji Novi dan, ovu mafijašku grupu oformila je sadašnja politička struktura i to je ogranak SNS-a.\n– Bilo mi je jasno šta se dešava sa tim slučajem pre nego što je vlast krenula u kampanju. Zato što >> Pročitaj celu vest na sajtu Luftika.rs << se KRIK ovom temom bavio mnogo godina. I mi se trenutno hvatamo za udice koje izbacuje vlast. Da li snimci treba da se prikažu ili ne, da li je ili nije peticija, a on (Vučić) nama baca te koske da glođemo, da se ne bismo pitali da li se sećamo teksta KRIK-a iz 2016. godine u kome Belivuk i njegov šef Sale Mutavi u policijskoj streljani pucaju iz policijskog oružja – smatra Lukić.\n– Imali smo situaciju da kada je KRIK objavio slike članova Belivukovog klana sa predsednikovim sinom da nam je predsednik objašnjavao da su to ‘divni momci’. Malo su robijali zbog tuča, ali su sve optužbe za ubistvo odbačene – ističe Lukić i podseća da se brutalno ubistvo karatiste Vlastimira Miloševića čiji je snimak prikazan tokom gostovanja Vučića na Pinku izvršeno za vreme ove iste vlasti.\nKomentarišući istragu protiv klana Veljka Belivuka ona je zapitala kako je moguće da američka služba DEA sve snimi i sve zna, a da naša policija to ne zna. Ona ocenjuje da bi u većini zemalja nakon što bi se dogodila ovakva afera pala vlada.\n– I na kraju cele priče mi pričamo o tome da li su Đilas, Šolak, Soroš i KRIK nagovorili te ubice da lažu i okrivljuju Vučića, i pričamo o tome da li postoji saradnje države sa mafijom. Ja ne mislim da postoji, nego je ova struktura formirala ovu mafijašku grupu, to je ogranak SNS-a – ističe Lukić.\nOna procenjuje da vlast sada želi da optuži građane koji razmišljaju o ovoj aferi da navijaju za klan Belivuka, piše Nova.\n– Što bismo mi navijali za Belivuka u tim njihovim igrarijama? Što bismo navijali za člana SNS-a koji je njihovo kriminalno krilo – upitala je Lukić.\nKako je objasnila, puštaju snimke nasilja da bi se ljudi bavili njima, a ne da bi se pitali šta se ovde dešava.\n– Sve ovo što nam predsednik pravi je rijaliti. I ove slike sa grozomornim situacijama su pojačavanje strujnog udara laboratorisjkom mišu, pošto smo oguglali na atentate, oružje i tabloidna upozorenja Vučiću – zaključuje Lukić.


Javni nastup – Tanjin kod\nBAUK JAVNOG NASTUPA I PREVAZILAŽENJE TREME\nMnogi ljudi veruju da bi radije umrli nego stali pred publiku i nešto rekli!\nSmatra se da je strah od javnog nastupa po intenzitetu zaista jedan od najjačih i da trema koju većina nas oseća kada je u situaciji da neku poruku pred grupom saopšti – nešto neopisivo neprijatno i stresno!\nKako to prevazići, na koji način se suočiti sa tremom, da li je moguće treningom stići do toga da u javnom nastupu počneš da uživaš? Da li je komplikovanije govoriti pred masom ili gledajući u kameru? Kako se fokusirati na ono o čemu govoriš, kako pomerati svoje granice?\nVišedecenijskim iskustvom u televizijskom novinarstvu, moderatorskim i prezenterskim angažmanom, edukacijom na polju ličnog razvoja, kao psihoterapeutkinja kliring metode sa bazičnim poznavanjem transakcione analize – stekla sam kompetencije da deo svog znanja i iskustva na polju komunikacijskih veština – podelim sa drugima.\nIndividualni treninzi i grupne radionice namenjeni su svima koji koji žele da svoju veštinu javnog nastupa, izlaganja, debatovanja i predstavljanja – učine svojom komparativnom prednošću!\nPrimenljivo u svakodnevnom životu, od poslovnih sastanaka, pri intervjuima za zaposlenje, izlaganju na seminarima i kongresima, političkim nastupima i svim sličnim situacijama, kada se od vas očekuje da date izjavu za javnost, pred kamerom ili grupom ljudi.\nPrevaziđimo zajedno limite, ne bacanjem u vatru, već osmišljenim treningom!


Do novembra ubijena 21 žena – Odbor za ljudska prava Vranje\nDo novembra ubijena 21 žena\n/ Beograd,DANAS, 07.11.2014./ /Usaglašavanje propisa Srbije sa Konvencijom Saveta Evrope protiv nasilja prema ženama i u porodici.\nProšle godine u Srbiji su ubijene 43 žene, a do novembra ove godine 21. Policija primi više od 20.000 prijava, dok centri za socijalni rad registruju više od 9.000 žrtava nasilja u porodici. Istraživanja su pokazala da je svaka peta žena proganjana od strane člana porodice, sadašnjeg ili bivšeg partnera. Čak 80 odsto žrtava silovanja u Srbiji odustaje od gonjenja silovatelja – ističu u Autonomnom ženskom centru (AŽC).\nTanja Ignjatović iz AŽC kaže za Danas da je jedan od razloga za ovakvu statistiku to što ne postoje aktivnosti koje su vezane za prevenciju protiv nasilja nad ženama i u porodici, te da je potrebna veća uloga medija, ali i promene u obrazovnom sistemu.\n– Potrebno je objasniti ljudima da je takvo ponašanje nedopustivo i koje su posledice istog. Još jedan razlog je i blaga kaznena politika. Naime, žrtve više puta prijavljuju nasilnike policiji, koji zatim dobiju samo upozorenje. Takođe, postupci dugo traju, nema besplatne pravne pomoći za žrtve, a u 70 odsto slučajeva nasilnici dobiju uslovnu kaznu, koju potom niko ne prati – objašnjava naša sagovornica.\nPovodom godinu dana od potvrđivanja Konvencije Saveta Evrope protiv nasilja prema ženama i nasilja u porodici u Srbiji, AŽC danas organizuje međunarodnu konferenciju. Ova konferencija posvećena je aktivnostima na usaglašavanju zakona i propisa Srbije sa standardima Konvencije, a u vezi sa poglavljima koja se odnose na materijalno pravo, istragu, sudski postupak, proceduralno pravo i zaštitne mere za žrtve nasilja.\nKonvencija SE obavezuje Srbiju da uvede nova krivična dela, poput proganjanja, izmeni zakonske definicije silovanja i nasilja u porodici, te predvidi otežavajuće okolnosti za dela nasilja. Zahteva se i uvođenje hitnih mera zaštite, izrečenih u roku od najduže 24 časa, procena bezbednosnih rizika, zabrana obaveznog alternativnog razrešenja sporova, u cilju sprečavanja daljeg nasilja i osiguranja bezbednosti i zaštite žrtve.\nOkrugli sto „Značaj Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama“ 25. novembra u Bujanovcu\nVranje – Ubio suprugu po povratku iz lova


Džombić: Nema razloga za kočenje regionalnih projekata\nPredsednik Vlade Republike Srpske Aleksandar Džombić smatra da nema razloga da bilo ko koči regionalni projekat izgradnje hidroelektrana na reci Drini.\n"Svi zajedno treba da tragamo za zajedničkim regionalnim projektima koji će povezati privrede, ljude, da bismo bili konkurentniji na međunarodnom tržištu", rekao je Džombić danas novinarima u Banjaluci.\nOn je podsetio da je prvobitno postojala ideja projekta `Buk Bijela` šireg karaktera u koji trebalo da bude uključena i Crna Gora.\n"S obzirom na to da Vlada Crne Gore nije mogla da obezbedi saglasnost svojih građana, Vlada Republike Srpske je redukovala projekat `Buk Bijela` i on ne zadire u interese i teritoriju Crne Gore. Akumulaciono jezero, koje bi bilo napravljeno, ne ide u Crnu Goru", objasnio je Džombić.\nPremijer Srpske je napomenuo da Crna Gora ne može imati nikakve štete od ovog projekta, ali da će kontaktirati crnogorskog premijera Igora Lukšića da vidi o čemu je konkretno reč.\nVlada Crne Gore je 2005. odustala od namere da zajedno sa Republikom Srpskom realizuje predratni projekat "Buk Bijela" zbog akumulacionog jezera koje bi potopilo deo kanjona reke Tare u Crnoj Gori.\nNakon toga Vlada Republike Srpske je revidirala projekat i predvidela izgradnju sistema od četiri elektrane srednje veličine snage 260 megavata.\nPoslije dva međunarodna poziva, prošle sedmice je za strateškog partnera u realizaciji projekta izabrana nemačka kompanija RVE, jedna od najvećih evropskih korporacija iz sektora energetike, zbog čega je zvanična Podgorica protestvovala kod vlasti u Sarajevu.


Akcija “Damask”: Imena uhapšenih koji su osumnjičeni za terorizam | Visokoin.com\nAkcija “Damask”: Imena uhapšenih koji su osumnjičeni za terorizam\nU okviru akcije “Damask”, koju pripadnici Sipe provode danas na 17 lokaciju u BiH, uhapšeno je 16 lica među kojima su vođa vehabija u BiH Husein Bosnić, te Muhamed Džerahović, Eduard Durguti, Hamda Fojnica i Emin Hodžić, saznaje Srna.\nPripadnici Sipe započeli su jutros akciju “Damask” koja se izvodi na širem području BiH, i još traje.\nOn već duže, kao predvodnik radikalnog islama u BiH, poziva mladiće da se pridruže oružanim grupama terorističke organizacije “Islamska država”.\nProšle godine u februaru u Kristalnoj dvorani hotela “Tuzla” održao je tribinu pod nazivom “Savršenstvo šerijata-Pogubnost demokratije” na kojoj je negirao postojeći ustavni poredak u BiH.\nTada je Bosnić vraćen sa granice BiH i Srbije i na taj način je onemogućen da u Novom Pazaru prisustvuje protestu zbog filma “Nevinost muslimana”.\n“Mi uspješno vladamo i na tom polju i bezbjednost u Srpskoj je na izuzetno povoljnom nivou”, istakao je Jovičić.\nAkcija “Damask” izvodi se od jutros na širem području BiH, a Srna saznaje da je među uhapšenima i vođa vehabija u BiH Husein Bosnić, te Muhamed DŽerahović, Eduard Durguti, Hamda Fojnica i Emin Hodžić.


D. SAVIC, Vecernje Novosti, 03.05.2004, 17:59:56\nZVUCI izvorne srpske muzike culi su se u subotu u Vasingtonu. Na univerzitetu Dzordz Vasington poznati izvodaci nase tradicionalne narodne muzike, braca Ratko i Radisa Teofilovic su glasovima i Spasoje Tufegdzic na starim narodnim instrumentima bili izuzetna “zvucna slika” na predavanju “ Zvuci Balkana - tradicionalna srpska narodna muzika”, koje je odrzao profesor antropologije na Koledzu njujorskog drzavnog univerziteta u Bafalu Djordje Vid Tomasevic. Ovo nesvakidasnje vece bio je prvi poduhvat novoosnovanog "Kruga Orfelin" za organizaciju kulturne razmene izmedu nase zemlje i SAD.\nOno o cemu je profesor Tomasevic pred punim amfiteatrom uglednog vasingtonskog univerziteta govorio - o nasem muzickom blagu u koje su utkani razni uticaji, raznovrsnim izrazima narodnog stvaraoca umesnog da u pesmu pretoci svakodnevicu moba, radost radjanja i svadbe, tugu nesrecne ljubavi, ili zal zbog smrti - ilustrovali su gosti iz Srbije. Dva glasa i zvuci starih instrumenata su podigli vasingtonsku publiku na noge.\nU dva glasa, povremeno uz gajde, okarinu, bubnjeve, smenjivali su se “Ko uzdravlje pije ladno vino”, “Varaj, Leno Magdaleno”, “Neven vene”, “Tri devojke zbor zborile”... Dok su Teofilovici, u belim kostimima sa narodnim motivima, posle programa delili autograme, publika je tragala za diskovima.\nPrva publika Teofilovica u Vasingtonu bili su najvecim delom sunarodnici koji zive u SAD. Ova muzika, medutim, imala je posebnu draz za Amerikance.\n- Izuzetno je ovo sto sam veceras cuo, divne harmonije, ritam... Posebna draz su dva coveka koji cine jedan instrument - primetio je novinar Bob Garfild.\nZvanicnik NASA Lorens Helm kaze da je, buduci da je irskog porekla, imao priliku da slusa gajde. Sada mu je posebno zadovoljstvo bilo da cuje kako one zvuce kada se izvodi sasvim drugacija muzika. Buduci da je “srpski zet”, prisetio se pesama koje je vec cuo, ali u drugacijem aranzmanu.\nPosle ove prve “zvucne slike” u americkoj prestonici Teofilovice ocekuje i vasingtonski “Kenedi centar”.


Vreme 1066 - Filantropija: Sitnis nije sitnica\nSitniš nije sitnica\nBalkanski fond za lokalne inicijative (BCIF), osnivač nagrade Virtus za korporativnu filantropiju, 28. maja završio je kampanju "Sitniš nije sitnica – mala pomoć puno srce". Akcija je trajala od 16. septembra prošle godine i imala je za cilj podizanje svesti svih građana Srbije o značaju davanja i solidarnosti sa onima kojima je pomoć potrebna. Po rečima Ksenije Graovac, menadžerke za filantropiju BCIF-a, ova kampanja bila je usmerena i na jačanje nedovoljnog poverenja građana u fondacije i organizacije koje se profesionalno i transparentno bave humanitarnim aktivnostima. Tokom akcije, u vidu malih donacija (od dinar do 50 dinara) prikupljeno je 310.000 dinara, a sredstva su namenjena klubu Mesečina iz Subotice, koji okuplja decu sa višestrukim problemima. Kampanja je pored filantropskog imala i edukativni karakter, pa su u srednjim školama organizovani javni časovi na kojima su učenici podstaknuti da organizuju slične akcije u svojoj zajednici.\nBCIF je za jedanaest godina rada, kao najveća domaća fondacija u Srbiji, podržao više od 700 uspešnih projekata i uložio preko tri miliona evra u lokalne zajednice. Važno polje rada ove fondacije je i pomoć civilnim organizacijama da umesto oslanjanja na strane donacije, podršku potraže od kompanija i građana iz lokalnih zajednica. Tako je od 2005. BCIF pomogao oko 40 udruženja građana koja su uspela da u svojim zajednicama podignu svest o značaju filantropije i prikupe preko 20.000 evra za svoje aktivnosti.\nTakođe, sa grupom eksperata BCIF je učestvovao u izradi prednacrta Zakona o zadužbinama i fondacijama (koji je Skupština Srbije usvojila prošle godine), a u saradnji sa Ministarstvom finansija, BCIF je pripremio i set amandmana sa ciljem donošenja poreskih olakšica za davanja kompanija i pojedinaca.\n»Papa, mi te volimo«\nStoti Status >\nBrod Argus >