PROCENA POTREBA BIVŠIH OSUĐENIKA U POSTPENALNOM PERIODU: ZAKONOM REGULISANO DA VASPITAč RADI SA ZATVORENIKOM TOKOM SLUżENJA KAZNE, A NAKON NJENOG ISTEKA TAJ RAD NASTAVLJA POVERENIK\nPROCENA POTREBA BIVŠIH OSUĐENIKA U POSTPENALNOM PERIODU: Zakonom regulisano da vaspitač radi sa zatvorenikom tokom služenja kazne, a nakon njenog isteka taj rad nastavlja poverenik\nManjak finansijskih sredstava, nevažeća dokumenta i nemogućnost pronalaženja posla najčešći su problemi sa kojima se suočavaju osuđenici po izlasku iz zatvora\nIstraživanje "Procena potreba bivših osuđenika u postpenalnom periodu" pokazalo je da polovina osuđenika nema lična dokumenta koja će važiti u trenutku isteka kazne, a više od trećine tih lica nema finansijsku podršku ni od koga u prvim danima slobode.\nPredstavnica Centra za prevenciju kriminala i postpenalnu pomoć Neostart Jelena Srnić kaže da je praksa pokazala da nedostatak materijalnih sredstava u prvim mesecima slobode sprečava bivše osuđenike da se ponovo uključe u društvo.\nDodatni problem je to što bivši zatvorenici nemaju lična dokumenta ili su ona nevažeća, dodala je Srnić i navela da im upravo nedostatak finansija nakon isteka penalnog perioda onemogućava da ponovo dođu do važećih ličnih isprava.\n"Bilo koje pravo da hoćete da ostvarite, nezavisno od toga da li ste bivši osuđenik ili ne, zahteva da imate lična dokumenta zbog čega bi država trebalo da pronađe rešenje za taj problem", smatra Srnić i poručuje da bi zakonom trebalo definisati da bivšem osuđeniku bez materijalnih sredstava bude omogućeno da ih dobije besplatno.\n"U prvih šest meseci mora se omogućiti da bez ikakvog truda bivši osuđenik dobije dokumenta jer bez njih ne može ništa da uradi", dodala je ona.\nPrema njenim rečima, mogućnost da dobiju bolje plaćene poslove smanjuje činjenica da se ta lica vode u kaznenoj evidenciji jer je za većinu tih poslova neophodna potvrda da osoba nije osuđivana.\nSrnić je naglasila da se poslodavci češto ne raspituju o kom je krivičnom delu reč, već jedanko postupaju sa svim bivšim osuđenicima, iako se dešava da se mnogi od njih pokažu kao dobri radnici.\nStudija je pokazala da je četvrtina ispitanih osuđena za krivična dela poput neovlašćene proizvodnje, držanja i stavljanja u promet opojnih droga, dok je 22, 4 odsto tih lica osuđeno za imovinsko krivična dela.\n"Sigurno nije u redu da neko ko je osuđivan za proneveru novca, radi u trgovini, ali ukoliko je neki drugi prekršaj u pitanju, koji nije imovinske prirode, poslodavac bi trebalo da mu pruži šansu i na taj način smanji rizik da radnik izvrši neko novo krivično delo", ocenila je ona.\nPrema njenim rečima, bivši osuđenici najčešće dobijaju poslove u građevini i trgovini, a oni koji imaju više sreće, uz pomoć najbližih dođu I do boljih radnih mesta.\nKako je navela Srnić, 20 odsto njih nema adekvatan smeštaj, a često se dešava da se bez novca nađu na ulici i jedino rešenje za svoje egzitencijalne probleme vide u tome da počine novo krivično delo kako bi se vratili u zatvor.\n"Ako nemate gde da spavate i nemate šta da pojedete, počinite krivično delo da biste preživeli dan. Iz pomenute Rezultati studije su pokazali da 56,7 odsto od ukupnog broja ispitanika očekuje da će biti diskriminisano i odbačeno od okruženja kada izađu na slobodu.\ngrupe povratnika nema mnogo", naglasila je ona.\nSrnić je poručila da je u cilju sprečavanja takvih predrasuda neophodno raditi na humanizaciji i osvešćivanju cele zajednice.\n"Sama izolacija i zatvaranje predstavljaju kaznu. Meni je zao što pripadnici društva vrlo često imaju pogrešnu sliku o ljudima koji su bili u zatvoru, a bitno je imati razumevanja za te osobe jer su to, uglavnom, lica koja su osuđivana za imovinska krivična dela", ocenila je ona i istakla da je samo tri do pet odsto zatvorenika osuđeno za teška krivična dela.\nKako je rekla, postpenalna podrška je namenjena svima koji izađu iz ustanova za izvršenje krivičnih sankcija i presudna je za uspešnu reintegraciju bivših osuđenika u duštvo.\nRezultati studije su pokazali i da zaposleni u zavodima kao ključne probleme u postpenalnom periodu koji doprinose ponovnom vršenju krivičnih dela navode i nedostatak podrške osuđenicma od strane državnih institucija i porodice.\nOna je istakla značaj Zakona o izvršenju krivičnih sankcija ("Sl. glasnik RS", br. 55/2014) i Zakona o izvršenju vanzavodskih sankcija i mera ("Sl. glasnik RS", br. 55/2014) koji su stupili na snagu prvog septembra.\n"Prema tim zakonima priprema za otpust počinje od trenutka kad se osoba primi u Zavod jer nekog zatvarate da biste radili s njim kako bi po izlasku postao koristan član društva", naglasila je Srnić i dodala da je zakonom regulisano da vaspitač radi sa zatvorenikom tokom služenja kazne, a nakon njenog isteka taj rad nastavlja poverenik.\nOna je poručila da je potrebno raditi na jačanju kapaciteta poverenickih službi i uključivanju psihologa i specijalnih pedagoga u rad sa bivšim osuđenicima, a najbolji način za to je umrežavanje nevladinog sektora.\nSrnić je istakla da poverenici mogu da upućuju bivše osuđenike na nevladine organizacije i prate napredak osobe u reintegraciji, a kako je navela, udruženje Neostart pomaže tim licima kroz tri programa: SOS liniju, terenski rad i Kutak za aktivno traženje posla.\nOna je kao primer dobre prakse u radu sa bivšim osuđenicima navela "pilot" program pripreme za otpust gde su zaposleni u KPZ-u u Nišu sarađivali sa poverenikom u tom gradu.\n"U projekat je bilo uključeno deset osuđenika koji su imali sastanke sa svojim porodicama u cilju poboljšanja njihovih međusobnih odnosa i uspešne integracije u celu zajednicu", objasnila je Srnić i ocenila da je taj projekat dao odlične rezultate.\nIstraživanje "Procena potreba bivših osuđenika u postpenalnom periodu" je sprovedeno u kazneno propravnim zavodima u Nišu, Sremskoj Mitrovici, muškom i ženskom KPZ u Požarevcu, a studijom je obuhvaćeno 547 osuđenika kojima je do isteka kazne ostalo do dve godine, kao i 28 zaposlenih.\nIstraživanje je sprovedeno uz podršku Misije OEBS u Srbiji, a za cilj ima dobijanje podataka o potrebama tih lica nakon isteka kazne i puštanja na slobodu.\nIzvor: B92, 25.01.2015.


Automobili – Page 10 – Bankar.me\nJanuary 14, 2014 AUTOMOBILIZAM, SVE VIJESTI 0\nU 2014. prodaja automobila u svijetu mogla bi da poraste 3,4 do 5,0 odsto, predviđaju američke specijalizovane istraživačke kompanije IHS i LMC, koje su svoju studiju objavile povodom otvaranja međunarodnog salona automobila u Detroitu. Perspektive su, međutim, prilično različite od regiona do regiona, navodi se u izvještaju, prenio je francuski …\nKraj krize? U SAD lani prodato 8 odsto više automobila nego 2012.\nJanuary 5, 2014 AUTOMOBILIZAM, SVE VIJESTI 0\nU SAD je prošle godine prodato 15,6 miliona automobila, što je osam odsto (1,1 milion) više nego 2012, objavljeno je u specijalnom izdanju Otomotiv njuza (Automotive news). To je najbolji rezultat koji su proizvođači automobila postigli u SAD od 2007. godine, kada je u pretkriznoj godini realizovano 16,1 milion vozila.\nDecember 5, 2013 AUTOMOBILIZAM, SVE VIJESTI 0\nU 26 od 28 država EU u 2012. godini prodato je više bicikala nego automobila, piše BBC. Taj podatak najviše pokazuje trend pada prodaje automobila zbog ekonomske krize koja još nije prošla u Evropi. Popularnost vožnje na biciklima “razlila” se izvan tradicionalnih “biciklističkih središta” u sjevernoj Evropi kao što su …\n„Ševrolet“ odlazi iz Evrope\nAmerički automobilski gigant „Dženeral motors“ saopštio je danas da će do 2016. godine povući marku „Ševrolet“ iz Evrope zbog „teške ekonomske situacije“ na ovom kontinentu. „Dženeral motors“ planira da se koncentriše na promovisanje svoje njemačke marke „Opel“ i britanske sestrinske kompanije „Voksol“. U narednim godinama u Evropu će uvesti i …


U sledećem periodu nam predstoji donošenje od 50 do 70 zakona, a zatim, rekao je Đinđić treba obratiti pažnju na preduzeća. Mi ne želimo da delujemo kao prethodna vlada koja je, jedino bila aktivna u ovom delu i požare gasila, donoseći kesu para, već da zakonodavstvom stvorimo jednake uslove za sve. Naša jedina intervencija u firmama će biti u obliku para, naglasio je Đinđić.\nU dnevnoj taktici ćemo pažnju pokloniti, strateškim ulaganjima, obrtnom kapitalu i razvoju malih i srednjih preduzeća. Nemačke firme "Tisen"i "Krup" će u saobraćajnu infrastrukturu uložiti 30 miliona maraka, a "Babkon" je zainteresovan za ulaganja u TE "Kolubara", dok su Rusi zainteresovani za remont HE Đerdap.\nVojska protiv krava\nOdgovarajući na molbu stočara da se preduzmu oštre mere zaštite na graničnim prelazima zbog zaraznih stočnih bolesti, Đinđić je rekao da ovih dana preko Drine prelaze krave za koje se ne zna iz kojih zemalja potiču pa je zatražena pomoć vojske i izolovano 18 životinja.\nEvropska banka za razvoj spremna je da uloži oko 70 miliona maraka u izvozne programe i na pragu smo da ih uputimo u stotinak firmi. Ono što je zajedničko većini preduzeća je nedostatak biznis planova pa taj deficit u menadžmentu moramo poboljšati, rekao je Đinđić.\n- Ovih dana jača samoupravna svest i svi traže ostvarenje svojih prava koja ranije nisu koristili i prete štrajkom. Umesto toga potrebna nam je doza realizma. Nalazimo se u brodu punom vode i svi je moramo izbacivati i ploviti u istom smeru. Naša privreda će se oporaviti brže nego druge, ali ne već sutra. Nije realno očekivati da Srbija dobije 50 milijardi maraka godišnje kako je bila u mogućnosti Istočna Nemačka - istakao je Đinđić.\nGoran Pitić, ministar za ekonomske odnose sa inostranstvom, istakao je da ćemo do sredine godine dobiti 800 miliona maraka donacije, a do kraja godine, verovatno ukupno do 1,2 milijarde maraka. U toku su i razgovori za povoljne zajmove sa jedan odsto kamate godišnje i rokom otplate od 17 godina sa nekoliko zemalja. Direktne investicije ne možemo da očekujemo dok ne stvorimo ambijent, ali se razgovara sa MMF o stend baj aranžmanom od 150 do 200 miliona dolara.\nCigarete pod lupu\nSlobodan Milosavljević, ministar trgovine, istakao je da se neće uvoditi monopol na uvoz cigareta kao na naftne derivate već se pregovara sa "Filipom Morisom" da investiraju u naše fabrike. Ako se ne postigne dogovor, rešenje će se tražiti u privatizaciji domaćih fabrika.\nĐinđić razgovarao s privrednicima u republičkoj komori\nOd prvog aprila nova pravila za oporezivanje prometa\nTadić, savezni ministar telekomunikacija: Otpisan dug od milion švajcarskih franaka\nSkuplja struja, smanjuje redukcije\nPešić, savezni ministar finansija: SRJ potražuje 3,5 milijardi dolara\n"Sumnjivo gorivo" u krugu subotičke fabrike "Zorka"\nNajava Fonda PIO: Penzije u četvrtak?\nSmena u JUBMES-u\nNove količine nafte sa Krka\nĐinđić sa delegacijom MMF-a


Američka zvaničnica: Hakovanjem je teško izmeniti rezuiltat izbora u SAD\nBeta 14. septembra 2016. 23:50\nSavetnica predsednika Baraka Obame za bezbednost je izjavila u sredu da bi bilo veoma teško upasti u američki izborni sistem i promeniti ishod izbora.\nLiza Monako rekao je na skupu povodom desetogodišnjice Odeljenja Ministarstva pravosudja za nacionalnu bezbednost da američki izborni sistem uglavnom nije priključen na Internet, da je usitnjen i da njime difuzno upravljaju državne i lokalne vlasti.\n„To sistem čini izuzetno raznolikim, veoma raštrkanim, i posledica je da je izuzetno teško uticati na sve elemente kako bi došlo do promene rezultata“, rekla je Monako odgovarajući na pitanja.\nVeća je briga, rekla je ona, što postoji „zabrinutost ili konfuzija“ o otpornosti takvog sistema.\nDa bi se to prevazišlo, savezna vlada vrši pritisak na države da koriste niz „alata“, kao što je mogućnost skeniranja ranjivosti njihovih sistema i brzih popravki, i nudjenje najbolje prakse koju bi trebalo da primenjuju, uključujući šifrovanje podataka o registraciji birača, rekla je ona.\nOna je o tome govorila zbog zabrinutost zbog sposobnosti hakera iz Rusije i drugih zemalja da upadnu u sistem glasanja. FBI je prošlog meseca upozorio državne funkcionere za izbore da povećaju bezbednost jer ima dokaza da su hakeri napadali sisteme u dve države, Ilinoisu i Arizoni.\nDirektor FBI Džejms Komej je prošle sedmice rekao na jednom skupu da je „prebrojavanje glasova u ovoj zemlji nekako nezgodno što je blagoslov, jer otežava hakerima da upadnu“.\nSavezna vlada istražuje i hakovanje Nacionalnog komiteta Demokratske stranke, na osnovu čega je na Vikiliksu objavljena interna pošta. SAD nisu formalno okrivile Rusiju za kradju elektronske pošte Demokrata ovog leta, ali ta stranka jeste, a Bela kuća je javno pomenula spoljašnje istražitelje koji su utvrdili da je Rusija kriva.\nTi istraživači su manje jasno rekli da li je Rusija odgovorna i za objavljivanje tih mejlova preko sajta Vikiliks. Utvrdjivanje umešanosti Rusije u objavljivanje i-mejlova smatra se preduslovom za sankcije koje bi SAD mogle da nametnu Rusiji kao odgovor na hakerski napad.\nMonako je u sredu sa „Ne menjajte program!“ odgovorila na pitanje o tome da li SAD mogu da reaguju na to. Obamina administracija je u poslednje dve i po godine javno optuživala kineske hakere za upade u američke korporacije, Severnu Koreju za težak napadna firmu „Sony Pictures Entertainment“, i iranske hakere za digitalni upad u banke i u upravljački centar jedne male brane kod Njujorka.\nDirektor FBI Džejms Komej je na istom skupu gde i Monako rekao da javnosti nije vidljiv sav „alat“ kojim država može da odgovori na takve napade.\n„Samo zato što nešto ne možete videti, ne znači da vaša vlada to i ne radi“, rekao je on.


Metabo ugaona brusilica WEA 17-125 Quick 600534000 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nMetabo ugaona brusilica WEA 17-125 Quick 600534000 cene\ncena od 19.370,88 do 20.400,00 din | prodavnica (2)\nTrenutno nemamo slike za Metabo ugaona brusilica WEA 17-125 Quick 600534000\nMakita ugaona brusilica 9565CVRX2\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Metabo ugaona brusilica WEA 17-125 Quick 600534000 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Metabo ugaona brusilica WEA 17-125 Quick 600534000 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ugaone brusilice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Metabo Ugaone brusilice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Metabo ugaona brusilica WEA 17-125 Quick 600534000 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Metabo ugaona brusilica WEA 17-125 Quick 600534000. Pre kupovine, podatke za Metabo ugaona brusilica WEA 17-125 Quick 600534000 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Bor na karti Evropskih pešačkih puteva – RADIO TELEVIZIJA BOR\nBOR – Članovi borskog udruženja “Ekobaština” su tablama i putokazima obeležili deo Evropskog pešačkog puta E4 koji prolazi područjem grada. Ovim mapiranjem, Bor je ucrtan na mrežu dugih pešačkih staza koje presecaju skoro celu Evropu. Namera je da grad, osim po rudarstvu i metalurgiji bude prepoznatljiv i po “zelenom prstenu” kojim je opasan, po jezeru, kanjonu i pećinama koje ga okružuju.\n„Završeno je obeležavanje pešačkog puta E4, a info table su postavljene na četiri lokacije: kod planine Stol, zatim kod skretanja za Lazarev kanjon u Zlotu, treća je kod Podgorca, sa strane sa koje se penje na Malinik, a poslednja tabla je na Savači, na putu za Borsko jezero. Ove table su ucrtane u svetsku mapu, pa onaj ko dolazi u ovaj kraj na tabli tačno vidi mesto na kome se nalazi, na srpskom i na engleskom, kao i šta sve ima u blizini, šta može da vidi i kojim putevima da se kreće. Ono što još treba uraditi je obeležavanje samih pešačkih staza i anketiranje domaćinstava koja se nalaze na tom pešačkom putu, jer treba videti ko šta može da ponudi turistima i planinarima“, kaže Snežana Đoševska, predsednica udruženja “Ekobaština” iz Bora.\nPostoji čitava mreža evropskih puteva koji prolaze kroz nedirnute oblasti, koje su obično zaštićene. Za borsko područje, bitan je evropski pešački put E4.\n„Na našoj teritoriji taj put prolazi kroz najznačajnije planinske oblasti, takozvanog ’zelenog prstena’ oko Bora, to su planine Stol, Deli Jovan, Veliki i mali Krš, a prolazi i između dva najznačajnija turistička lokaliteta u Boru, a to su Borsko jezero i Brestovačka banja. Zatim se spušta na Lazarev kanjon i Lazarevu pećinu, a odatle ide preko planine Malinik na područje Bojevca, na Rtanj, Ozren, pa preko Stare planine ide dalje. Postoje i pobočni putevi, od Lazarevog kanjona do Feliks Romulijane, poznatog arheološkog nalazišta koje je zaštitio UNESCO, pa se opet vraća na Rtanj „naglasio je Dragan Ranđelović predsednik „Društva mladih istraživača“ Bor\nTable se nalaze na preseku glavnih saobraćajnica pešačkih puteva, a između njih treba da se urede šumske staze i obeleže zainteresovana domaćinstva i lokaliteti koji mogu da se posete.\nTags: “Ekobaština”, Bor, drustvo mladih istrazivaca, Evropski pešački putevi, karta, turizam\nPrevious Većina Borana sa uplaćenim aranžmanima letuje u Grčkoj ove sezone\nVećina Borana sa uplaćenim aranžmanima letuje u Grčkoj ove sezone\nUređen put do vidikovca na Lazarevom kanjonu\nPosetite istočnu Srbiju – atraktivno, bezbedno i poželjno mesto za odmor


Nastavak suđenja za ubistvo Ćuruvije: „Novinari“ svedoče o atentatu na novinara - Slavko Ćuruvija fondacija\nMeđu osam pozvanih svedoka biće i „novinari“ Miroslav Marković, Đorđe Martić i Hadži Dragan Antić, koji su u vreme ubistva bili zaposleni u novinskoj kući Politika. Oni su učestvovali u medijskoj pripremi ovog zločina\nSuđenje za ubistvo Slavka Ćuruvije, novinara i vlasnika listova Dnevni telegraf i Evropljanin, nastavlja se sutra pred Specijalnim sudom za organizovani kriminal u Beogradu. Za tri dana, 4, 5. i 6. jula, u sudnici će se, među osam pozvanih svedoka, pojaviti čak četiri novinara, ili „novinara“.\nTrojica, Miroslav Marković, Đorđe Martić i Hadži Dragan Antić, u vreme ubistva bila su zaposlena u novinskoj kući Politika. Oni su učestvovali u medijskoj pripremi ovog zločina, samo nekoliko dana pre ubistva koje se desilo početkom NATO bombardovanja 1999. godine. Četvrti, urednik lista Tabloid Milovan Brkić, tvrdi da je pre samog događaja imao saznanja da se sprema likvidacija Ćuruvije.\nĆuruvija je ubijen na Uskrs, 11. aprila 1999. godine, za vreme NATO bombardovanja, usred dana, na ulazu u dvorište zgrade u kojoj je živeo.\nNa optuženičkoj klupi Specijalnog suda, pored tadašnjeg šefa Resora državne bezbednosti (RDB) Radomira Markovića, nalaze se i bivši šef beogradskog centra RDB (CRDB) Milan Radonjić, kao i tadašnji glavni obaveštajni inspektor Druge uprave RDB Ratko Romić. Kao izvršilac ubistva optužen je bivši pripadnik rezervnog sastava RDB Milan Kurak, koji je u bekstvu.\nOdjeci govora Mirjane Marković\nMiroslav Marković je autor teksta „Ćuruvija dočekao bombe“, objavljenog u Politici ekspres pet dana pre ubistva, 6. aprila 1999. U tekstu se autor poziva na izjavu Mirjane Marković, supruge Slobodana Miloševića i predsednice Direkcije Jugoslovenske levice (JUL) iz novembra 1998, prilikom osnivanja Univerzitetskog komiteta te partije. Ona je tada Ćuruviju nazvala izdajnikom, tvrdeći da on podržava SAD u želji da bombarduju Srbiju. Miroslav Marković je u svom tekstu praktično ponovio te tvrdnje.\nMarković je u iskazu datom 2007. godine istražnom sudiji rekao da je bio novinar Politike ekspres od 1978. godine, da je tekst o kojem je reč napisao 5. aprila 1999, nakon pominjanja Ćuruvije od strane glavnog urednika Politike ekspres Đorđa Martića.\nMeđu svedocima bi trebalo da se nađu i Zoran Mijatović, nekadašnji zamenik načelnika RDB, kao i dva bivša visoka policijska funkcionera: Radovan Knežević, prvi načelnik Uprave za borbu protiv organizovanog kriminala, i Dragan Marković, bivši načelnik Odeljenja za opšti kriminal UBPOK-a, koji su 2001. vodili istragu o ubistvu Ćuruvije\nOn je rekao da je originalni tekst bio duži, ali ga je Martić skratio. Tekst je napisao setivši se teksta u Politici iz novembra 1998, u kojem je objavljen govor Mirjane Marković na sednici Univerzitetskog komiteta JUL-a, gde je ona iznela sadržinu svog razgovora sa Ćuruvijom.\nĐorđe Martić je u iskazu koji je dao iste godine kad i Marković, takođe pomenuo Politikin tekst iz novembra 1998. On je, kako je rekao, tu temu u aprilu 1999. pomenuo Hadži Draganu Antiću, tadašnjem direktoru Politike i bliskom saradniku Mirjane Marković, da bi Antić doneo odluku da se takav tekst objavi. Nakon toga Martić se sa Markovićem dogovorio o pisanju teksta. Martić je pomenuo i sastanak svih glavnih urednika u Vladi, gde im je sugerisano šta Vlada misli da je dobro da se pojavi u štampi.\nSam Radomir Marković je u istrazi objasnio da su u to vreme, pred kraj Miloševićeve vladavine, „Hadži Dragan Antić i Milanović (Dragoljub, tadašnji direktor Radio-televizije Srbije, prim. SĆF) kreirali mišljenja i stavove“. Hadži Dragan Antić je i posle 2000. godine ostao blizak porodici Milošević–Marković.\nMilovan Brkić, glavni urednik lista Tabloid, 2007. godine je izjavio da je Ćuruviju poznavao, ali da nisu bili prijatelji. Ćuruvija je, rekao je on, 1996. godine, kada su Brkića pretukli tadašnji pripadnici surčinskog klana Ljubiša Buha, Zoran Šijan i Dušan Spasojević, na naslovnoj strani Dnevnog telegrafa objavio serijal tekstova o tom događaju. Posle toga se, rekao je Brkić, protiv Ćuruvije pred Prvim opštinskim sudom u Beogradu vodio sudski spor zbog širenja lažnih vesti.\nBrkić je objasnio da je od 4. do 9. aprila 1999. svedočio pred Tribunalom u Hagu, a u zemlju se vratio preko Makedonije, dan ili dva pre ubistva. Kako je naveo u iskazu datom istražnom sudiji, imao je informacije od ljudi iz Haga da će više osoba biti likvidirano, među njima i Ćuruvija. Nije to mogao da mu javi jer „nije imao njegov telefon“.\nOn je tvrdio da ima saznanja da je ubistvo Ćuruvije organizovao Franko Simatović, „koji i je i ranije učestvovao u organizaciji više ubistava“. Takođe je izjavio da je u akciju praćenja i organizaciju ubistava bio uključen i Stevan Nikčević, a da je sve to rađeno uz znanje i odobrenje načelnika RDB Radomira Markovića.\nZoran Mijatović: Debeovac i publicista\nPeti svedok je publicista, zapravo bivši visoki funkcioner Resora državne bezbednosti Zoran Mijatović, koji je do sada objavio tri knjige. On je bio umešan u prismotru ubijenog novinara, a posle oktobarskih promena 2000. postao je zamenik načelnika RDB i sa tog mesta je praktično vodio istragu o ubistvu unutar samog Resora.\nNjegovu prvu knjigu je 2004. objavio Nedeljni telegraf, jedan od listova koje je osnovao baš Slavko Ćuruvija. Suosnivač Nedeljnog telegrafa Momčilo Đorgović bio je u to vreme jedini vlasnik tog lista.\nPrema optužnici, za vreme bombardovanja, posle evakuacije iz svojih dotadašnjih prostorija u beogradskoj ulici Kneza Miloša, beogradski centar RDB smešten je baš u prostorije jednog od Đorgovićevih preduzeća.\nMiroslav Marković je autor teksta „Ćuruvija dočekao bombe“, objavljenog u Politici ekspres pet dana pre ubistva. U tekstu se autor poziva na izjavu Mirjane Marković iz novembra 1998, kada je Ćuruviju nazvala izdajnikom, tvrdeći da on podržava SAD u želji da bombarduju Srbiju. Miroslav Marković je u svom tekstu praktično ponovio ove tvrdnje\nZoran Mijatović je do 1998. godine bio načelnik beogradskog centra RDB. Prema odbrani Ratka Romića, iznetoj pred sudom u julu prošle godine, „praćenje Ćuruvije počelo je 3. jula 1998, u vreme kada je načelnik DB-a bio Jovica Stanišić, a načelnik beogradskog DB-a Zoran Mijatović“.\nIako je Branko Važić, nekadašnji načelnik Četvrtog odeljenja CRDB Beograd, u svom ranijem svedočenju rekao da je Mijatović bio jedan od ljudi od poverenja Radomira Markovića, Mijatović je posle odlaska Jovice Stanišića sa čela RDB otišao u penziju, da bi posle formiranja Đinđićeve vlade na početku 2001. bio reaktiviran i postavljen na mesto zamenika načelnika RDB.\nMijatović je, kako je sam govorio u medijima, a to je potvrdilo i više svedoka, tokom 2001. godine vodio internu istragu o ubistvu Ćuruvije i o drugim političkim ubistvima počinjenim za vreme Miloševićevog režima.\nIstraga unutar RDB obuhvatila je i uništavanje dokumentacije DB-a u danima oko 5. oktobra 2000. godine i problem ovog sudskog procesa predstavlja nedostatak dokumentacije koja bi morala da postoji. Mijatović je u medijima kao direktnog nalogodavca uništavanja dokumentacije označavao Radomira Markovića.\nPosle Mijatovića svedočiće Ljubomir Ristić, bivši načelnik niškog CRDB.\nMeđu svedocima bi trebalo da se nađu i dva bivša visoka policijska funkcionera: Radovan Knežević, prvi načelnik Uprave za borbu protiv organizovanog kriminala (UBPOK) MUP-a Srbije, i Dragan Marković, bivši načelnik Odeljenja za opšti kriminal UBPOK-a. Oni su tokom 2001. rukovodili i istragom o ubistvu Slavka Ćuruvije.


Gorenje Valjevo sa ponosom iz Srbije u svet: Više od 5 miliona Gorenje frižidera za 10 godina uspešnog poslovanja - Gorenje\nUtorak, 6. Decembar 2016\nGorenje Valjevo sa ponosom iz Srbije u svet: Više od 5 miliona Gorenje frižidera za 10 godina uspešnog poslovanja\nFabrika rashladnih aparata Gorenje Valjevo obeležila je 1. decembra 2016 10. jubilej uspešnog poslovanja u Srbiji. Do sada je u fabrici proizvedeno više od 5 miliona frižidera koji su plasirani na tržište Srbije, Evrope i sveta. Danas ova fabrika zapošljava preko 1.500 ljudi i sarađuje sa više od 60 lokalnih dobavljača.\nGorenje je u Srbiji kao brend prisutan više od 65 godina, a kao domaći proizvođač od 2006. Gorenje Grupa u Srbiji ima tri fabrike za proizvodnju kućnih aparata i jednu koja proizvodi alate za automobilsku industriju i belu tehniku, u koje je investirano 136,8 miliona evra do sada. Zapošljava preko 2.500 ljudi i time pokazuje kako je Srbija strateški važna i za proizvodnju i za prodaju aparata.\n»Valjevo je za Gorenje centar programa zamrzivača i frižidera, gde je tehnološki proces na izuzetno visokom nivou. U ovih 10 godina, fabrika Gorenje Valjevo se razvijala i danas sa njenih traka dolaze aparati za svih 90 tržišta gde Gorenje posluje i pod svim robnim markama koje proizvodimo. Srbiju u grupi Gorenje shvatamo kao deo domaćeg tržišta i naš razvoj ovde planiramo ambiciozno,« izjavio je Franjo Bobinac, predsednik uprave Gorenje Grupe.\nFabrika je kao greenfield investicija u proteklih 10 godina konstantno povećavala svoju proizvodnju. Iz Valjeva u Srbiju i u svet se godišnje otpremi oko 800.000 aparata. Sa izvozom od 90% proizvodnje u vrednosti od 140 miliona evra, fabrika Gorenje u Valjevu se nalazi na listi najvećih izvoznika Srbije. Najveća tržišta na koje izvozi jesu Nemačka, Slovenija, Rusija i Češka.\nDirektor fabrike Gorenje Valjevo, Boris Pavčnik rekao je: »Ponosni smo da je Gorenje danas jedan od najvećih poslodavca u Valjevu i Srbiji. Trenutno imamo u pripremi dva projekta, koja su izuzetno značajna za budući razvoj fabrike. Planiramo investiciju u proširenje kapaciteta gotovih proizvoda, kao i u kapacitetu za izradu polugotovih proizvoda«.\nU naredne godine planirano je ulaganje Gorenje Grupe od dodatnih 12 miliona evra kao i zapošljavanje 300 radnika na neodređeno vreme u Valjevu. U okviru današnje proslave svečano je potpisan memorandum između Gorenje Grupe i Vlade Republike Srbije o novom investicionom projektu.


Goran Šepa: Srbija je mala za velike bendove i snove - Smedia\nGoran Šepa: Srbija je mala za velike bendove i snove\nBEOGRADSKO Ušće biće od 16. do 20. avgusta mesto gde će se sliti dobra energija i vrhunska muzika! Na 15. tradicionalnom "Bir festu", uz mnogobrojne izvođače iz Srbije i regiona, nastupiće i grupa "Kerber", i to u subotu, 19. avgusta. Niški rokeri sviraće posle ponoći, a predviđeno je da njihov nastup traje šezdeset minuta.\nPevač, osnivač i vođa benda Goran Šepa Gale sa zadovoljstvom ističe da se raduje ponovnom susretu sa publikom na festivalu sa kojeg nosi divne utiske.\n- Subota je dan kada se ljudi opuštaju do jutarnjih časova i mislim da će svima biti lepo na Ušću - kaže za "Novosti" Gale. - Ovo je treći nastup "Kerbera" na "Bir festu", kada je festival tek bio u povoju nastupao sam sa pevačem "Smaka" Dejanom Najdanovićem Najdom....


Muzej Horeum Margi-Ravno Ćuprija – Muzeji Srbije\nStalnu postavku Muzeja "Horeum Margi-Ravno" Ćuprija čine eksponati arheološke, istorijske, numizmatičke i etnografske zbirke, sa akcentom na arheološku, obzirom da se muzej nalazi na arheološkom lokalitetu Horreum Margi (1-4.v.n.e.). Pored kamene plastike sa gore pomenutog lokaliteta, arheološku postavku čine i eksponati sa neolitskog arheološkog lokaliteta Stublina (3500-5000 god. p.n.e.) koji je takođe u teritorijalnoj nadležnosti Muzeja.\n15. i 17. maj od 17 do 20 časova - Radionica " Mladi istraživači" - Radionica arheologije i konzervacije za decu školskog uzrasta koja bi se sastojala iz dva dela. Prvi, praktični, bi se sastojao iz upoznavanja dece sa arheologijom kroz konzervatorski tretman predmeta. Drugi, teorijski deo bi se odnosio na prezentaciju lokalnog kulturnog nasleđa sa posebnim akcentom na negativnu pojavu divljih iskopavanja i njihovom negativnom dejstvu.\n19. maj (14. Evropska noć muzeja) - od 17 do 20 časova - Demonstracija iz pucanja replike Karađorđevog trešnjevog topa - Demonstracija pucanja iz replike Karađorđevog trešnjevog topa dešavaće se u ndvorištu muzeja i to na svakih sat vremena u periodu od 17-20 sati. Demonstraciju će vršiti obučeno lice u garderobi srpskog ustanika, uz priču o bitci na Ivankovcu i značajnoj pobedi srpske vojske.


Prva Srpska Televizija :: Zanimljivosti :: Beogradske zmije mogu da vas ugrizu, ali nisu opasne\n19. 05. 2017. 14:54 >> 08:37\nBeogradske zmije mogu da vas ugrizu, ali nisu opasne\nU Beogradu je prethodnih dana zabeleženo nekoliko bliskih susreta građana sa zmijama. Stanovnici prestonice su prestravljeni i ne znaju šta im je činiti. Otkud zmije na asfaltu, kako se ponašati ako ih sretnete, ako vam uđu u kuću, govorio je veterinar, stručnjak za gmizavce Aleksandar Rakočević u emisiji „150 minuta“.\nNa području Srbije žive tri vrste otrovnica - poskok, šarka koja je dosta istrebljena i šargan koji živi na Kosovu i Metohiji, objasnio je veterinar. Na području Beograda ne žive otrovnice. Zmije koje srećemo u gradu su neotrovne, mogu da ugrizu, ali to neće dovesti do ozbiljnijih posledica.


FK Radnički: Pokušaj Terzića da utiče na izbor sudija urušava srpski fudbal\nPočetak/Sport/FK Radnički: Pokušaj Terzića da utiče na izbor sudija urušava srpski fudbal\nMilan Marinković3. marta 2017.\nFK Radnički izražava bojazan da najnoviji pokušaj Zvezdana Terzića da utiče na izbor sudija dodatno urušava srpski fudbal.\n„Uostalom, celokupno dosadašnje ponašanje generalnog direktora prema našem klubu i način na koji je dovodio u pitanje naše poštenje, pokazuje da je to njegov generalni odnos prema svim fudbalskim klubovima i sportskoj javnosti“, piše u saopštenju FK Radnički.\nU saopštenju koje je u ime FK radnički potpisao Dejan Propadalo, potpredsednik fudbalskog kluba navodi se da je nije samo doveden u pitanje integritet niškog kluba, već i da je pojavljuje sve više „spornih tačaka“.\n„Istovremeno smo zabrinuti jer vidimo da se radi na podrivanju institucija srpskog fudbala, a sve samo da bi se dobio alibi i za eventualni lični neuspeh okrivio neko drugi. U ovom slučaju FSS, u drugom biće Radnički, u trećem bilo ko. Zato pozivamo sve klubove da podrže FSS i osude svaki pokušaj mešanja i narušavanja onog što bi trebalo da predstavlja srž svakog sporta, a to je fer igra,“ tvrdi Propadalo.\nDejan Propadalo FK Radnički izbor sudija Zvezdan Terzić


'Evropa ponovo mora usmjeriti pažnju ka BiH' - Klix.ba\n3.11.2008. u 18:47\nEvropska unija mora ponovo usmjeriti pažnju ka Bosni i Hercegovini, rekao je danas u Londonu visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Miroslav Lajčak prilikom susreta sa britanskom ministricom za evropska pitanja Caroline Flint, saopćeno je iz OHR-a.\nLajčak je istaknuo da će međunarodna zajednica morati da razmotri štetu koju su poslijeratnom oporavku Bosne i Hercegovine i njenim izgledima na putu u evropske integracije nanijele neodgovorne izjave i taktika političara iz oba bh. entiteta.\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU obavijestio je ministricu Flint i o načinjenim pomacima u smjeru ispunjavanja pet ciljeva i dva uvjeta koje je postavio Upravni odbor Vijeća za implementaciju mira u februaru.\nRekao je da domaće stranke još uvijek nisu postigle sporazum koji bi im omogućio da ispune dva uvjeta: pravičnu i sistematsku podjelu državne imovine te rješavanje ustavnog statusa Brčkog.\nIstovremeno, kako je rekao, izgledi za ispunjenje drugog uvjeta, da Vijeće za implementaciju mira bude u prilici da donese pozitivnu procjenu situacije na osnovu punog poštivanja Daytonskog mirovnog sporazuma, sve su lošiji.\nLajčak će više o toj temi, kako ističu iz OHR-a, govoriti tokom svog večerašnjeg obraćanja na Fakultetu ekonomskih nauka u Londonu (London School of Economics).\nReći će da se Bosna i Hercegovina uglavnom i to s pravom, smatra uspješnim primjerom međunarodne poslijeratne intervencije, ali će pozvati međunarodnu zajednicu da ostane u potpunosti angažirana, jer BiH i šira regija “neće biti u potpunosti sigurni sve dok se svi ne integriraju u Evropsku uniju i NATO”.\nLajčak će upozoriti da nepostojanje napretka u ustavnoj reformi znači da može doći do odlaganja članstva u EU, budući da, kao što je komesar EU za proširenje Olli Rehn više puta naglasio "Bosna i Hercegovina ne može težiti članstvu sa ustavom koji državi uskraćuje mogućnost da donosi ili provodi zakone EU, odnosno ustavom koji krši evropske standarde ljudskih prava sa više aspekata.”\nU svom obraćanju, visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU će reći da će se mandat Ureda specijalnog predstavnika EU, kada OHR bude konačno zatvoren, morati ojačati da bude “usaglašen sa jedinstvenim okolnostima u BiH.\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU se nalazi u Londonu u okviru serije konsultacija koje obavlja prije održavanja sastanka Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira, koji je planiran za ovaj mjesec, a koji će razmotriti pitanje kako riješiti političke prepreke koje su zaustavile napredak poslijeratnog oporavka BiH i njene euo-atlantske integracije, saopćeno je iz OHR-a.\n03.11.2008. u 18:28


FESTIVAL ISIDORI U ČAST - SOKOJ\nFestival Isidori u čast, biće održan 25. i 26. septembra u Kolarčevoj zadužbini. Festival obuhvata predstavljanje knjige intervjua i autorskih tekstova kompozitorke jedinstvenog muzičkog jezika kao i izvođenje njenih dela, na dve koncertne večeri.\nPrvog dana festivala biće predstavljena knjiga intervjua i autorskih tekstova Isidore Žebeljan “Dok slušamo muziku, sadašnjost je večna” (Akademska knjiga, Novi Sad). Na promociji će govoriti Anica Dobra, Vladislava Gordić Petković, Bora Babić i Borislav Čičovački.Promocija će biti pdržana u Muzičkoj galeriji sa poćetkom u 18 časova.\nU večernjem programu, u subotu od 20 časova, biće održan koncert solističke i kamerne muzike pod nazivom “Isidora intimno“. Program obuhvata dela koja će biti prvi put izvedena u Srbiji, između ostalih i jedina njena kompozicija za gitaru iz 1999, koja je posvećena sinu Petru.\nDrugog, zavšnog dana festivala u nedelju, 26. septembra, od 20 časova je koncert pod nazivom “Isidora moćno” u okviru kojeg će biti izvedena i njena poslednja dovršena kompozicija “Gajdaški vitraž” kao omaž banatskim pejzažima, banatskoj muzici i njenom detinjstvu.\nDvodnevni festival u znak sećanja na jedinstvenu srpsku kompozitorku podržao je Sokoj iz Fonda za kulturna davanja i Sekretarijat za kulturu Grada Beograda.\nUlaznice su u prodaji na biletarmici Kolarčeve zadužbine.


Beta 11. aprila 2018. 12:55\nRudnik olova, cinka i bakra Bosil-Metal kod Bosilegrada najznačajniji rezultat u 2017. godini ostvario je pokretanjem probne proizvodnje, čime je postao prvi kompletno izgradjen rudnik sa podzemnom eksploatacijom u Srbiji u poslednjih 40 godina, saopštila je danas britanska kompanija Mineko (Mineco) koja je vlasnik tog rudnika.\nIstaknuto je da je ukupna investicija u Bosil-Metal dostigla 14 miliona dolara.\nPokretanjem pilot postrojenja, Rudnik Bosil-Metal počeo je da prikuplja tehnološka iskustva, koja će koristiti za projektovanje pogona za komercijalnu preradu rude.\nU Rudniku Bosil-Metal u 2017. godini zaposleno je novih 45 radnika, u laboratoriji i postrojenju, tako da sada ima 128 zaposlenih, od kojih je većina stanovnika okolnih naselja.\nPored Bosil-Metala, Mineko sa partnerima je vlasnik u još dva rudnika olova i cinka u Srbiji – Rudnika kod Gornjeg Milanovca i Rudnika Veliki Majdan.\nU BiH, Mineko je većinski vlasnik Rudnika olova i cinka Gross, Rudnika ceruzita kod Olova, kao i Rudnika antimona kod Novog Goražda, gde sprovodi istražne radove. U Čelebićima kod Foče su uspešno završeni istražni radovi i overen je elaborat o rudnim rezervama.


Medvedev upozorio SAD na posledice ako postave raketni štit u Evropi | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Medvedev upozorio SAD na posledice ako postave raketni štit u Evropi\nMedvedev upozorio SAD na posledice ako postave raketni štit u Evropi\nAKVILA – Ruski predsednik Dmitrij Medvedev upozorio je danas SAD da će ruska strana razmestiti svoje projektile u oblasti Kaljingrad, u blizini Poljske, ukoliko se Vašington ne dogovori s Moskvom u vezi razmeštanja američkog raketnog štita u Evropi.\nMedvedev je na konferenciji za novinare tokom samita G8 u Italiji podsetio na naredbu koju je izdao nešto ranije ove godine da se pripremi razmeštanje raketa kratkog dometa u ruskoj enklavi Kaljingrad, kao odgovor na razmeštanje američkog šita u centralnoj Evropi, preneo je Rojters.\n„Ukoliko ne uspemo da se dogovorimo u vezi sa ovim pitanjem, znate koje su posledice. Ono što sam rekao u obraćanju naciji, ostaje na snazi”, kazao je Medvedev u italijanskom gradu Akvili, tokom poslednjeg dana samita lidera Grupe osam najrazvijenijih zemalja sveta (G8).\nRusija se na samitu G8 vratila oštrijoj retorici o kontroli naoružanja, što je u suprotnosti sa pozitivnim izjavama datim tokom posete američkog predsednika Baraka Obame Moskvi početkom sedmice, kada su dve strane postigle širok dogovor o smanjenju nuklearnog naoružanja, ocenila je britanska agencija.\nTokom Obamine posete Moskvi, Medvedev je izjavio da „niko ne kaže da je raketna odbrana sama po sebi loša ili da predstavlja pretnju za nekoga”, ali se danas vratio tradicionalnom ruskom stavu o američkom protivraketnom sistemu, opisujući ga kao štetnog i opasnog po Rusiju. Ruski predsednik je izjavio da insistiranje SAD na razmeštanju delova sistema protivraketne odbrane u Evropi može da spreči postizanje dogovora o smanjenju nuklearnog naoružanja, o kome dve strane vode pregovore. Ruski i američki predsednik su se tokom razgovora u Moskvi dogovorili da do kraja godine postignu dogovor o smanjenju nuklearnog naoružanja, podsetila je britanska agencija.


Pentagon: Amerika prestaje da naoružava sirijske Kurde - Sputnjik Srbija\nPentagon: Amerika prestaje da naoružava sirijske Kurde\n21:35 02.12.2017 Preuzmite kraći link\nSjedinjene Američke Države prestaće da isporučuju oružje kurdskim odredima iz Demokratskih snaga Sirije, pošto koalicija obustavlja ofanzivne operacije i ta podrška više nije neophodna, izjavio je danas američki ministar odbrane Džejms Matis.\n„Demokratske snage Sirije su naoružane i, pošto koalicija prekida ofanzivne operacije, očigledno je da to više nije potrebno. Nužna je bezbednost, nužne su snage policije iz lokalnih odreda. To će biti ljudi koji će garantovati da se DAEŠ neće vratiti“, rekao je Matis novinarima.\nOn je potvrdno odgovorio na pitanje novinara da li će SAD prestati da naoružavaju Demokratske snage Sirije: „Da. Delovaćemo u skladu s onim što je objavio predsednik“.\nPropast spoljne politike Amerike: Zašto Tramp okreće leđa sirijskim Kurdima\nŠef turske diplomatije Mevlut Čavušoglu saopštio je prošlog petka da je predsednik SAD Donald Tramp obećao turskom kolegi Redžepu Tajipu Erdoganu tokom telefonskog razgovora da će potpuno obustaviti isporučivanje oružja kurdskim odredima u Siriji.\nBela kuća je nakon toga objasnila da je o ovom pitanju zaista bilo reči, ali da američki predsednik nije preuzeo na sebe nikakve obaveze kada je reč o uskraćivanju vojne podrške Demokratskim snagama Sirije.\nAnkara je u više navrata saopštila da Vašington pravi grešku isporučujući oružje sirijskim Kurdima. Ona ove odrede povezuje s Radničkom partijom Kurdistana, koju svrstava u terorističke.\nPentagon je ranije saopštio da i dalje snabdeva oružjem kurdske odrede Demokratskih snaga Sirije koji se bore protiv terorista DAEŠ-a.\nisporuka oružja, sirijski Kurdi, Bela kuća, Demokratske snage Sirije, Pentagon, Mevlut Čavušoglu, Redžep Tajip Erdogan, Donald Tramp, Džejms Matis, Turska, Sirija


Mladi protiv klimatskih promena - VRH Vesti\n7. juna 2021. administrator 0 Komentara klima, mladi, promene, WWF\nWWF, svetska organizacija za zaštitu prirode, poziva mlade ljude širom Srbije da se prijave na konkurs „Mladi protiv klimatskih promena” u okviru kog će moći da kroz sopstvene omladinske inicijative rade na suzbijanju posledica i pronalaženju rešenja za klimatske promene.\nIlustracija: WWF Na mladima klima ostaje\n„Današnja omladina biće suočena sa posledicama neodrživog razvoja, prema tome u pitanju su njihova sadašnjost i budućnost. Zauzvrat, mladi ljudi postaju sve glasniji i aktivniji, traže hitne i odlučne promene i drže odgovornim donosioce odluka, posebno za rešavanje klimatske krize. U WWF-u mlade ljude vidimo kao ključnu pokretačku silu, ne samo zato što su oni ti na kojima klima ostaje, već iz razloga što poseduju veštine i stavove neophodne kako bi se dovelo do potrebnih, značajnih promena. Ovaj projekat uključiće mlade različitih interesovanja i veština ali sa jednim zajedničkim ciljem, da ukažu na klimatske promene i postanu katalizatori pozitivnih akcija na različitim nivoima, od svojih zajednica pa do nacionalnih i regionalnih platformi. Radujemo se da uključimo mlade ljude i pomognemo im da nastave da predlažu najkreativnija i inovativnija rešenja za izazove održivosti“, ističe Mina Mirić, koordinatorka projekta „Na mladima klima ostaje“ iz WWF Adrije.\nPrijava na konkurs: www.wwfadria.org\n← Uskoro suzbijanje komaraca\nIzmene i dopune za izgradnju gondole na Zlatiboru →


Inzku upućen još jedan apel za usvajanje zakona o zabrani negiranja genocida – Raport.ba\nInzku upućen još jedan apel za usvajanje zakona o zabrani negiranja genocida\n13.12.2020 17:53 Autor: Fena\n“Prije otprilike godinu dana, kad je Peteru Handkeu dodijeljena Nobelova nagrada za književnost, oštro smo protestirali protiv njegovog negiranja i umanjivanja srpskih ratnih zločina i genocida u Srebrenici. Zajedno s majkama Srebrenice i preživjelim zatvorenicima koncentracijskih logora iz Bosne, koji ne dopuštaju da se ratni zločini i genocid tek tako poreknu i zaborave, izrazili smo ogorčenje zbog negiranja genocida, koje je rašireno u Republici Srpskoj i Srbiji. Skrenuli smo i pozornost na činjenicu da je ovo poricanje ušlo u diskurs i mainstream na evropskoj razini i da može nanijeti ozbiljnu štetu poslijeratnim generacijama i mladim ljudima širom svijeta”, saopćeno je iz Društva za ugrožene narode.\n“Međunarodna zajednica mora se usprotiviti destabilizaciji i secesiji i najoštrije osuditi takve napore. Negiranje genocida mora se zaustaviti prije članstva Bosne i Hercegovine u Evropskoj uniji i pristupanja NATO-u. Iako su SAD u januaru 2017. godine stavile na listu nepoželjnih bivšeg predsjednika Republike Srpske, Milorada Dodika, i neke njegove stranačke kolege zbog njihove destruktivne politike prema Bosni i Hercegovini, zemlje Evropske unije, unatoč brojnim apelima, nisu slijedile taj primjer”, navodi se.\n“Još smo uvjereni da je moguć miran suživot između različitih naroda u Bosni i Hercegovini. Prije rata, Bosna i Hercegovina je bila „mala Evropa“ koja bi, zahvaljujući svom multireligijskom, multikulturnom i multietničkom sastavu, mogla biti primjer mnogim zemljama svijeta. Molim Vas, nemojte nas razočarati”, zaključeno je u apelu.\nTagovi: genocid negiranje genocida Valentin Inzko\nAmbasadorica Njemačke iznenada stigla u Predsjedništvo BiH\nInzko: Trebamo biti oprezni u vezi s mijenjanjem međunarodnog prisustva u BiH


Mandatarka za sastav nove Vlade, Ana Brnabić, pred poslanicima podnosi ekspoze, u Skupštini Srbije, u Beogradu, 28. oktobra 2020. (Foto: Rojters, Marko Đurica).\nSkupština Srbije raspravlja u sredu o novoj Vladi Srbije koja će imati 21 ministarstvo, dva ministra bez portfelja i pet potpredsednika, a mandatarka za sastav nove Vlade, aktuelna premijerka Ana Brnabić, pred poslanicima je iznela ekspoze, nakon čega je usledila rasprava. Očekuje se da članovi nove Vlade zakletvu polože večeras oko 20h.\nNa početku izlaganja o planovima za novu Vladu, Ana Brnabić je ocenila da je Srbija je prestala da bude zemlja koja niže istorijske poraze i postala zemlja koja pobeđuje.\n"Srbija je danas drugačija zemlja nego 2017. i fundamentalno drugačija nego 2014. godine", rekla je ona i dodala da je Srbija danas zemlja sa niskom stopom nezaposlenosti, sa prosečnom platom od oko 500 evra i sa najvećim rastom u Evropi.\nBrnabić je poručila da će i nova Vlada Srbije biti Vlada kontinuiteta sa vladama iz 2014. i 2017. godine.\nImaće šest ciljeva - borba protiv korona virusa i jačanje zdravstva, očuvanje vitalnih interesa Srba na Kosovu, borba protiv organizovanog kriminala, očuvanje nezavisnosti i samostalnog odlučivanja Srbije, vladavina prava i ubrazanje reformi na evropskom putu i dalje ekonomsko jačanje Srbije.\nBrnabić je rekla da je prvi prioritet nove Vlade Srbije zaštita zdravlja ljudi i podrška zdravstvenom sistemu i poručila da je pred Srbijom "teška zima", te da se puni oporavak od posledica krize izazvane pandemijom koronavirusa može očekivati tek 2029, u bitno drugačijim globalnim uslovima.\nVlada će, pored zdravstvenih, biti suočena i sa političkim izazovima, na prvom mestu po pitanju Kosova, ocenila je mandatarka.\nPolitičkih izazova biće u odnosima sa Prištinom, po pitanju nastavka dijaloga o normalizaciji odnosa i problema u uspostavljanju Zajednice srpskih opština, od čega neće odustati.\n"Nova Vlada će nastaviti da vodi politiku zaštite vitalnih nacionalnih interesa, mira i saradnje kada je Kosovo i Metohija u pitanju, sa ciljem zaštite našeg naroda, kulturne i verske baštine, ali i mira i stabilnosti u čitavom regionu", poručila je Brnabić. Ona je dodala da će sve aktivnosti po tom pitanju Vlada Srbije koordinisati sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nNaglasila je da država mora da pokaže da je jača od organizovanog kriminala, ali i pozvala bezbednosne službe da zaštite predsednika Aleksandra Vučića "koji je objavio i pokrenuo rat protiv mafije".\nSvaki dan, ocenila je, mogu se videti napadi na Vučića sa ciljem da ga dehumanizuju i kriminalizuju do te mere da svaki napad na njega postane očekivan i razumljiv.\nBrnabić je naglasila da će država pružiti punu zaštitu svima koji su uključeni u borbu protiv organizovanog kriminala - "svaki policijski i finansijski inspektor, tužilac, sudija, novinar ili državni funkcioner koji bude na meti kriminalnih bandi biće pod zaštitom".\nOrganizovanom kriminalu mora se zadati odlučujući udarac i to presecanjem njihovih izvora finansiranja i razbijanjem njihove mreže uticaja u državnim organima, politici i medijima, istakla je Ana Brnabić.\nVlada koju predlaže biće proevropska i zadatak joj je ubrzanje procesa evrointegracija.\nVlada Srbije će raditi na jačanju demokratskog društva u kojem će svi građani uživati jednaka prava, mogućnosti za ostvarivanje potencijala, ravnopravno učešće u svim aspektima društvenog, kulturnog, političkog i ekonomskog života.\nBrnabić je istakla da će među prioritetima Vlade biti inkluzivno društvo. Ona je istakla da je promena Ustava Srbije u delu pravosuđa neophodan korak u daljem osnaživanju vladavine prava i daljem usklađivanju sa evropskim pravnim tekovinama i standardima.\nBrnabić je naglasila da su mediji i civilno društvo među najvažnijim partnerima u svim reformskim procesima koji se sprovode i koje čekaju državu u narednom periodu i da je zato formirano Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog koje će raditi na unapređenju dijaloga i saradnje sa organizacijama civilnog društva.\nOna je rekla da će jedan od zadataka tog ministarstva biti da postavi osnovu za dalji rad na Strategiji za stvaranje podsticajnog okruženja za razvoj civilnog društva, preneo je FoNet.\nAnalitičari o ekspozeu: Ništa novo\nVanredni profesor Fakulteta političkih nauka Dušan Spasojević za Glas Amerike ocenjuje da su u ekspozeu Ane Brnabić građani mogli da čuju iste prioritete, probleme i predloge rešenja kao u proteklih šest godina, i da je sve u skladu sa već onim što je nedavno rekao predsednik.\n„Šest očekivanih ciljeva, nema tu iznenađenja i način na koji je govorila je vrlo sličan onome što je govorio Aleksandar Vučić. I čak u onim delovima ekspozea gde su se neke druge teme provlačile, sve je u liniji sa onim što smo do sad čuli“.\nKao jedan od šest prioriteta nove vlade, premijerka je pomenula i dijalog Beograda i Prištine i formiranje ZSO, ali temi Kosova nije bio posvećen veliki deo ekspozea.\n„Ekspozei su inače, čak i ako uključimo i Dačićev onaj davni, uvek bili predominantno okrenuti ekonomiji, a spoljnopolitičke teme koje su veoma zanimljive, su bile skrajnute. Neka vrsta defanzivne taktike oko Kosova je nešto što smo već viđali“, kaže Spasojević.\nIpak, Kosovo će biti dominantna tema u realnosti u narednom periodu- bez obzira na to što o tom pitanju premijerka nije govorila mnogo, napominje Dragan Đukanović iz Centra za spoljnu politiku FPN.\n„To je nešto gde će se očekivati od Srbije da pokaže napredak kako bi ostvarila i progres u evrointegracijama“.\nKada je reč o spoljnopolitičkim nastojanjima, Đukanović kaže da je i tu uočljiv kontinuitet.\n„Vidimo da je ta spoljna politika i dalje disperzivna, da se govori o EU i poboljšanju odnosima sa SAD, ali i zadržavanju dobrih odnosa sa Rusijom, Kinom, UAE, Brazilom, Indijom i drugim zemljama. Vidimo da je akcenat stavljen na regionalnu saradnju, i to ne na rešavanje bilateralnih odnosa sa susedima, već projekat mini-Šengen koji je nedavno oživljen“, zaključuje Đukanović.\nPrema ranije objavljenom predlogu mandatarke, potpredsednici Vlade biće Branko Ružić (prvi potpredsednik), Branislav Nedmović, Zorana Mihajlović, Nebojša Stefanović i Maja Gojković, a ministri bez portfelja Nenad Popović i Novica Tončev.\nZa ministra spoljnih poslova predložen je Nikola Selaković, ministra unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, ministra odbrane Nebojša Stefanović, ministarku rudarstva i energetike Zorana Mihajlović, ministra finanasija Siniša Mali, ministra zdravlja Zlatibor Lončar, a za ministarku trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić. Maja Gojković predložena je za ministarku kulture i informisanja.\nTomislav Momirović biće ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Darija Kisić Tepavčević ministarka za rad, zapošljavanje i socijalna pitanja, Ratko Dmitrović ministar za brigu o porodici i demografiji, Anđelka Atanasković ministarka privrede, a Branko Ružić ministar prosvete.\nMandatarka je predložila da Ministarstvo za brigu o selu vodi Milan Krkobabić, Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Gordana Čomić i Ministarstvo sporta i omladine Vanja Udovičić, preneo je FoNet.\nSPS odlučio: U novoj vladi Ružić i Tončev


Početak/Društvo/Havarisana i neregistovana vozila biće uklanjana sa javnih površina\nUkolko Skupština grada Niša usvoji izmene Odluke o javnim parkiralištima i komunalnom redu komunalni policajci dobiće ovlašćenja da sa parkinga i drugih javnih površina uklanjaju neregistrovana i havarisana vozila.\nIgor Trajković iz Sekretarijata za komunalne delatnosti, energetiku i saobraćaj izjavio je da su u toku izmene Odluke i da bi ona uskoro trebalo da bude predloženo njeno usvajanje.\n„Komualna policija time bi dobila nadležnost da napiše rešenje za uklanjanje neregistrovanih i havarisanih vozila sa parkinga, a JKP „Parking servis“ bi dobio ovlašćenja da takva vozila ukloni i smesti na svoj depo ili depo JKP „Mediana“, izjavio je Trajković.\nOn je kazao da bi vozila bila čuvana na depou do zakonski odredjenog roka, a ukoliko se vlasnik vozila ne bi javio onda bi vozilo bilo prodato ili reciklirano.\nhavarisana vozila Igor Trajković komunalna policija parking Sekretarijat za komunalne delatnosti


Bulatović: Stabilizacija javnih finansija najveći uspeh u 2017.\nPočetak/Društvo/Bulatović: Stabilizacija javnih finansija najveći uspeh u 2017.\nStabilizacija javnih finansija i smanjenje nezaposlenosti otvaranjem novih radnih mesta najvažnije su stvari koja je vlast u gradu uradila u proteklih godinu dana, izjavio je gradonačelnik prilikom godišnje konferencije u Gradskoj kući. Kao najvažnije projekte u idućoj godini izdvojio je završetak izradnje Naučno-tehnološkog parka i projekat izgradnje postrojenja za sakupljanje i preradu otpadnih voda.\nAnalizirajući rezultate gradske vlasti u prethodnih godinu dana, gradonačelnik Niša Darko Bulatović posebno je istakao stabilizaciju javnih finansija, koja je, kako je naveo, prvi korak koji obezbeđuje funkcionisanje grada.\n„Mogu da kažem da su javne finansije grada Niša u odnosu na prošla vremena danas stabilizovane, ali ne u smislu da su rešeni problemi već da je učinjen prvi korak koij nam omogužuje i obezbeđuje da možemo da planiramo, radimo, da imamo likvidan budžet„, rekao je.\nOtvaranje fabrika, nova radna mesta i smanjenje nezaposlenosti, bili su, kažu iz grada, imperativ i u 2017. godini, a biće u tokom naredne.\n„U junu 2017 imamo zvaničan podatak da je nezaposlenih bilo 28.560, danas već govorimo o broju od 27.300… To su zvanični podaci, i to je pokazatelj onoga što radimo na polju zapošljavanja“, izjavio je Bulatović.\nKao jedan od najvažnijih i najvećih projekata koje gradsku vlast očekuju u 2018 godini, gradonačelnik je istakao izgradnju Naučno-tehnološkog parka.\n„Na proleće počinje početak radova na izgradnji druge faze Naučno tehnološkog parka – višenamenska laboratorijska lamela, lokalna vlast je uradila sve potrebne aktivnosti. Takođe, na proleće počinjemo sa radom na trećoj fazi izgradenje Naučno tehnološki park, što je vrh u ovom projektu“, navodi gradonačelnik..\nOn dodaje da će se u toku iduće godine radutu i na eksproprijaciji i rešavanju imovinskih odnosa, kao i pripremu dokumentacije i samog projekta izgradnje postrojenja za sakupljanje i preradu topadnih voda. Ovaj projekat, vrednosti 55 miliona evra, najveći je projekat u Srbiji u ovoj oblasti.\nbudžet Bulatović Darako Bulatović javne finansije\nGradska opština Medijana usvojila budžet za narednu godinu


Medijsko prelistavanje sa Draganom Ilićem - juGmedia\nGgost je Dragan Ilić, radijski i televizijski novinar i voditelj – 28. februara od 17 sati u prostorijama EU info kutka u Nišu.\n„I ovom prilikom ćemo po uobičajenoj praksi sa gostom prelistavati vesti u medijima koje su bile najaktuelnije u minulom periodu. Analiziraćemo kakve poruke šalju mediji, kome ih upućuju i kako čitaoci, gledaoci i slušaoci prihvataju informacije koje im dolaze posredstvom medija. Kao i na prethodnim prelistavanjima, jedan od najvažnijih ciljeva događaja biće da ukažemo na značaj medijske pismenosti i mehanizama kojima možemo doći do boljeg razumevanja vesti i prepoznati manipulacije kojima smo često izloženi u medijima. Tokom prelistavanja sa Draganom Ilićem poseban osvrt imaćemo na to koja je uloga radija danas i kako može da zadrži kredibilitet i uticaj u vremenu kada slike i vizuelni doživljaji nadjačavaju suštinu“, navode iz EU info kutka.\nDragan Ilić je poznati radijski i televizijski novinar i voditelj sa više od 25 godina iskustva rada u medijima. Kreirao je i vodio emisije „TV Manijak“, „Taksi B92“, „Manijaci na točkovima“ a sa koleginicom Goricom Nešović vodi jedan od najslušanijih jutarnjih programa „Buđenje“. Kolumnista je nedeljnika Vreme i deo tima „Četiri i po muškarca“ u okviru emisije „Veče sa Ivanom Ivanovićem“.\nIdeja EU info kutka je da za svako „Medijsko prelistavanje sa…“ ugosti po jednog stručnjaka iz oblasti medija koji će sa publikom otvoreno razgovarati o značajnim temama o kojima su mediji u prethodnom periodu izveštavali. Prvo medijsko prelistavanje organizovano je sa urednicom servisa BBC na srpskom jeziku Aleksandrom Nikšić, a zatim sa glavnim i odgovornim urednikom lista Danas Dragoljubom Dražom Petrovićem.\nPrisustvo „Medijskom prelistavanju sa Draganom Ilićem“ je besplatno za zainteresovane građane.\nFilipović šef kabineta zamenika gradonačelnika\nLESKOVAC – I zamenik gradonačelnika Leskovca Dragan Jovanović je dobio svog šefa kabineta. Tu dužnost od pre nekoliko dana obavlja njegov partijski…\nNIŠ - Opera Narodnog pozorišta iz Beograda gostovaće u ponedeljak, 18. marta sa početkom u 19 sati sa operom „Don Paskvale“ na rekonstruisanoj…\nJeftinija članarina u Biblioteci u Vranju\nVRANJE - Javna Biblioteka "Bora Stanković" iz Vranja donela je odluku da u mesecu oktobru koji je "mesec knjige", svojim novim članova obezbedi privilegiju…


Saradnja "Azbukuma" i srpskih organizacija: U ovom gradu danas počinje učenje srpskog jezika - Naši u svetu\nObjavljeno 21/09/19 u 08:00\nOsim dopunske nastave u organizaciji Ministarstva prosvete, 21. septembra počinje kurs srpskog jezika koji je rezultat saradnje srpskih organizacija sa sedištem u Londonu i “Azbukuma”, Centra za srpski jezik i kulturu, piše RTS.RS.\nAzbukum – Centar za srpski jezik i kulturu, od 2017. godine akreditovana je institucija od strane Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Azbukum od 1995. godine organizuje kurseve i kreira nastavne materijale za one kojima je srpski nematernji jezik.\n“Ovaj kurs omogućava deci da dobiju sertifikat koji je akreditovan od strane Ministarstva prosvete u Srbiji i koji omogućava da sa tim B2 kursom ukoliko to žele započnu studije u Srbiji”, Nataša Kočiš iz Srpskog siti kluba.\n“Program Azbukuma, koji je namenjen deci od dvanaest godina pa naviše, je nešto čemu težimo, jer želimo da deca u ovom periodu do svoje dvanaeste godine nauče neke osnove srpskog jezika. Naravno to je sve u takmičenju sa druga dva jezika koja se koriste u kući. Ali, istovremeno tu je neka roditeljska želja da deca kroz taj jezik dođu i u kontakt sa našom kulturom, sa nekom našom istorijom, sa nekom našom tradicijom ali da shvate da zaista odrastaju u jednoj višekulturnoj, višejezičnoj sredini gde je jezik osnova svega”, kaže Miloš Tanasković, jedan od roditelja.\nLondonSrpski jezikVelika Britanija\nBritanija: Drugi dan više od 3.000 novozaraženih, za one koji krše nove mere sledi…


Turistička organizacija Beograda, posetite vrhunske atrakcije, mesta | Potpisan Protokol o saradnji Beograda i Budve\nPočetna Vesti Potpisan Protokol o saradnji Beograda i Budve\n“Beograd i Budva pojedinačno, brojem gostiju i promotivnom značaju, svakako predstavljaju najvažnije destinacije u Srbiji i Crnoj Gori. Još važnija je činjenica da se Beograđani i Budvani često i rado posećuju kao i da su duboko vezani na mnogo načina. Sporazum koji smo potpisali između naše dve turističke organizacije nije samo potvrda ovih činjenica već i putokaz za dalju saradnju i međusobnu promociju kao i za mogućnost zajedničkog nastupa na trećim tržištima.“, izjavio je Miodrag Popović, direktor Turističke organizacije Beograda.\n"Nakon dugogodišnje uspešne saradnje turističkih organizacija Budve i Beograda, raduje nas činjenica da je danas ta saradnja i ozvaničena potpisivanjem Protokola koji će nam, između ostalog, dati dalje smernice u sprovođenju aktivnisti u oba grada, kao i u zajedničkim aktivnostima na drugim tržištima. Beograd je oduvek bio naš prijateljski grad u kojem se dobro osećamo, a Beograđani naši dragi gosti koji su uvek dobro došli u Budvu." istakao je Nemanja Kuljača, direktor Turističke organizacije opštine Budva.\nPre potpisivanja Protokola o saradnji na štandu Beograda, naši poznati glumci Stevan Piale i Tašana Đorđević izveli su deo nove kamerne kabaretske predstave Vodič kroz srpski mentalitet, koja je urađena po knjizi Mome Kapora i tekstu koji je priredila Vjera Mujović.


Kamile su suštinski element saudijske kulture i njenog nasleđa i s pravom zaslužuju najbolju negu i udobnost. Ovo objašnjava prvi hotel na svetu koji služi i mazi kamile. Nazvan „The Tatman“, što znači „Budi siguran“, to je hotel sa 120 soba koji radi 24 sata dnevno kako bi se kamile osećale kao kod kuće.\nKamile borave u luksuznom kompleksu u blizini Rijada za 133 dolara po noći u ograđenim prostorima na otvorenom, uključujući singl i duple „apartmane“, od kojih je svaki opremljen plastičnim kontejnerima za vodu i stočnu hranu. Usluge kao što su doterivanje, usluge zaštite, toplo mleko i obroci su deo paketa.\nKamilama se može obezbediti grejači, a kao i većina hotela, i ovaj ima vreme odjave do 12:30. Dok borave u „The Tatmanu“, kamile se kupaju i maze pre nego što učestvuju na takmičenjima lepote, gde su milioni dolara u pitanju. Takmičenje o kom je reč je godišnji festival kralja Abdula Aziza, sa nagradnim fondom od skoro 70 miliona dolara.\nPre takmičenja kamile se pažljivo proveravaju da li im je ubrizgavan botoks i drugi nelegalni preparati. Kamile se ocenjuju na osnovu atributa, uključujući njihove usne, vrat, grbe i boju, a pobede su veoma prestižne za njihove vlasnike.\nUzgoj kamila je unosan posao, posebno sa Festivalom kamila kralja Abdula Aziza i takmičenjem Mazaien al-Ibl, koje okuplja vlasnike kamila iz celog sveta, uključujući SAD, Bliski Istok, Rusiju i Francusku. Godišnje festivalu prisustvuje preko 1.800 učesnika. U međuvremenu, hotel kamila brine o ovim veličanstvenim stvorenjima sa osobljem od 50 radnika.\nHotel Tatman zarađuje više od skoro 2 miliona dolara zahvaljujući saudijskim entuzijastima dubokog džepa koji troše stotine hiljada dolara na kamile ne trepnuvši.


“Stariji građani su najdiskriminisanija kategorija” – NOVA NAŠA REČ\n26 Decembra, 2020 Nova Naša Reč Aktuelno, Intervju 0\n…Posebnu pažnju treba obratiti na težak položaj žena starijih od 45 godina iz osetljivih društvenih grupa, koje su višestruko diskriminisane, kao što su žene sa invaliditetom, Romkinje, žene žrtve nasilja u porodici, trans žene. Takođe potrebno je posebnu pažnju posvetiti ženama sa sela koje se susreću sa otežanim pristupom zdravstvenim uslugama, međugradskom prevozu, neplaćenim kućnim radom, u smislu brige o domaćinstvu, deci i starijim članovima porodice.\nPrema podacima Zaštitnika građana, od ukupnog broja lica koja zbog brige o deci ili odraslim licima rade kraće od punog radnog vremena je 96% žena i 4% muškaraca. Bez obzira na to da li su zaposlene ili ne, žene, u odnosu na muškarce, dvostruko više\nvremena rade u kući, a upola manje vremena provode na plaćenim poslovima. Za zaposlene žene, rad u kući postaje druga smena. Najveće razlike u vremenu su kod aktivnosti koje se odnose na lične potrebe i slobodno vreme… – rekao je Zoran Pašalić u razgovoru za naš nedeljnik\nNNR: – Kakva su iskustva Zaštitnika gradjana vezana za diskriminaciju žena straijih od 50 gopdina i uopšte osoba koje su u kategoriji 50+?\nPašalić: – Zaštitnik građana smatra da starija lica, koja imaju sve veći udeo u ukupnoj populaciji Republike Srbije, nisu dovoljno prepoznata u društvu kao naročito ranjiva kategorija stanovništva. Udeo starijih u ukupnoj populaciji je 19.2%, a prosečna starost stanovništva je veoma visoka i iznosila je 43 godine u 2017. godini. Kod sredovečnog\ni starog stanovništva veći je broj žena, dok su kod mlađeg stanovništva muškarci brojčano dominantniji. Među starijim licima rasprostranjeno je siromaštvo i socijalna isključenost, pa su i uslovi stanovanja i strukura potrošnje lošiji.\nPo svim istraživanjima, stariji spadaju među najčešće diskriminisane grupe u Srbiji, a posebno zabrinjava činjenica da veliki broj starijih osoba prepoznaje diskriminaciju koja se vrši nad njima, ali da to smatra „normalnim“, zbog čega se retko odlučuju za korišćenje nekog pravnog sredstva za zaštitu svojih prava.\nZaštitnik građana je takođe u svom redovnom godišnjem izveštaju ukazao na problem da sredovečni ljudi, a naročito žene, postaju „stare“ za poslodavce već posle 45 godine života i bivaju izložene češćem otpuštanju, otežanom zapošljavanju i drugim oblicima kršenja njihovih prava i diskriminacije u oblasti rada.\nNajčešći oblik diskriminacije na osnovu starosnog doba je nedostupnost radnog mesta za građane starije od 50 godina. Ova diskriminacija je vidljiva u četiri područja tržišta rada: gubitak posla u procesu tranzicije, otežano zapošljavanje, mala ponuda\nprograma za usavršavanje i to što se u preduzećima i drugim organizacijama često vrši pritisak da se stariji radnici što pre penzionišu, kako bi se oslobodila radna mesto za mlade.\nPo pitanju registrovane nezaposlenost starijih od 50 godina, sredinom 2018. godine na evidenciji nezaposlenih lica nalazilo se 186.754 osoba starosti 50 i više godina, od kojih su 88.161 žene (47,2%). Iako se broj nezaposlenih lica iz ove kategorije smanjio u\nodnosu na isti period 2017. Godine, smanjenje broja lica iz ove kategorije odvija se znatno manjom dinamikom u odnosu na smanjenje broja nezaposlenih iz mlađih starosnih kategorija.\nU ukupnom broju lica starosti 50 i više godina, njih 146.348, odnosno, 78,4% su dugoročno nezaposleni (71.525 žena), što znači da je dugoročna nezaposlenost ove kategorije nezaposlenih za 9,3 procentna poena viša od ukupne dugoročne nezaposlenosti. U ukupnoj nezaposlenosti, dugoročno nezaposlena lica starosti 50 i više godina učestvuju sa 25,3%.\nPosmatrano prema dužini traženja zaposlenja, od ukupnog broja lica na evidenciji nezaposlenih, kategoriji dugoročno nezaposlenih koji posao traže duže od 12 meseci pripadalo je 69,1% ili 400.010 lica.\nDugoročno nezaposlenih žena bilo je 216.508, odnosno, 70,7% od ukupnog broja nezaposlenih žena, što pokazuje da je dugoročna nezaposlenost žena za 1,6 procentnih poena viša od ukupne dugoročne nezaposlenosti.\nNNR: – Da li imate pritužbe zbog diskriminacije po osnovu starosti žena u procesu traženja posla?\nPašalić: – Zaštitnik građana je od svog osnivanja imao veoma mali broj pritužbi zbog diskriminacije po osnovu pola i starosti, najviše iz razloga što su ovu Instituciju građani prepoznali kao podršku u rešavanju pitanja kršenja njihovih prava koje ne spadaju u ovu kategoriju. Poslednjih nekoliko godina gotovo da ovakvih pritužbi\nnije bilo s obzirom na svest građana o postojanju poverenika za zaštitu ravnopravnosti.\nNNR: – Da li, i na koji način, zakonodavac štiti žene iz ove kategorije od diskriminacije?\nPašalić: – Pravni sistem Republike Srbije prepoznao je diskriminaciju prema bilo kojem osnovu kao protivpravnu i štetnu, zbog čega je i donet Zakon o zabrani diskriminacije. Ovim zakonom određeno je da su svi građani jednaki i da uživaju jednak položaj i jednaku pravnu zaštitu bez obzira na lična svojstva.\nKao teške oblike diskriminacije zakon prepoznaje izazivanje i podsticanje neravnopravnosti po osnovu nacionalne, rasne ili verske pripadnosti, jezika, političkog opredeljenja, ali i pola, rodnog identiteta, seksualnog opredeljenja i invaliditeta. Tako da diskriminacija na osnovu pola ako se postupa protivno načelu\nravnopravnosti polova, odnosno načelu poštovanja jednakih prava i sloboda žena i muškaraca u svakom aspektu života. Zakonom je striktno zabranjeno uskraćivanje prava ili javno ili prikriveno priznavanje pogodnosti u odnosu na pol ili zbog promene\npola, a zatim i fizičko i drugo nasilje, eksploatacija, izražavanje mržnje, omalovažavanje, ucenjivanje i uznemiravanje s obzirom na pol, kao i javno zagovaranje, podržavanje i postupanje u skladu sa predrasudama, običajima i drugim društvenim obrascima ponašanja koji su zasnovani na ideji podređenosti ili nadređenosti polova,\nodnosno stereotipnih uloga polova.\nNNR: – Kako to izgleda u praksi, šta diskriminisana žena može konkretno da učini da bi se izborila sa ovim problemom?\nPašalić: – Ustav Republike Srbije jemči pravo na rad i propisuje da svako ima pravo na slobodan izbor rada, da su svima, pod jednakim uslovima, dostupna sva radna mesta, pravo na poštovanje dostojanstva ličnosti na radu, bezbedne i zdrave uslove rada, posebnu zaštitu na radu, ograničeno radno vreme, dnevni i nedeljni odmor, plaćeni godišnji odmor pravičnu naknadu za rad i pravo na pravnu zaštitu u slučaju prestanka radnog odnosa. Ustav Republike Srbije ne pominje starije osobe kao posebnu društvenu grupu, ali je starost prepoznata kao lično svojstvo u članu koji se odnosi na zabranu diskriminacije.\nZakon o zabrani diskriminacije, kao poseban slučaj diskriminacije izdvaja diskriminaciju na osnovu starosnog doba. Njime se izričito predviđa da starije osobe imaju pravo na dostojanstvene uslove života bez diskriminacije, a posebno, pravo na jednak pristup i zaštitu od zanemarivanja i uznemiravanja u korišćenju zdravstvenih i drugih javnih usluga.\nOdredbama Zakona o radu je zabranjena neposredna i posredna diskriminacija lica koja traže zaposlenje i zaposlenih s obzirom na pol, rođenje, jezik, rasu, boju kože, starost, trudnoću, zdravstveno stanje, nacionalnu pripadnost, veroispovest, bračni status,\nporodične obaveze, seksualno opredeljenje i drugo. Zaštitnik građana ukazuje da nadzor nad primenom Zakona o radu, drugih propisa o radnim odnosima, opštih akata i ugovora o radu vrši inspekcija rada.\nUkoliko građani budu nezadovoljni postupanjem inspekcije rada mogu se obratiti Zaštitniku građana, jer u skladu sa odredbama Zakona o Zaštitniku građana, svako fizičko ili pravno lice, koje smatra da su mu činjenjem ili nečinjenjem organa uprave povređena prava može da podnese pritužbu Zaštitniku građana, s tim da je pritužilac\ndužan da pre podnošenja pritužbe pokuša da zaštiti svoje pravo u odgovarajućem pravnom postupku. Naime, Zaštitnik građana će uputiti pritužioca na pokretanje odgovarajućeg pravnog postupka, ako je takav postupak predviđen, a neće pokretati postupak dok ne budu iscrpljena sva pravna sredstva.\nPomenutim Zakonom o zabrani diskriminacije ustanovljen je Poverenik za zaštitu ravnopravnosti kao nezavistan i samostalan državni organ. Ovim zakonom zabranjena je diskriminacija u oblasti rada, a posebno je zabranjena diskriminacija na osnovu pola.\nPritužbe na diskriminaciju prima i razmatra Poverenik za zaštitu ravnopravnosti.\nNNR: – Kakva su iskustva Vaših kolega u inostranstvu u ovoj oblasti?\nPašalić: – Nacionalna strategija zapošljavanja za period 2011-2020. utvrđuje posebno osetljive kategorije na tržištu rada koje treba da budu primarni korisnici mera aktivne politike zapošljavanja. U tu kategoriji spadaju: Romi, OSI, ruralno stanovništvo, lica bez kvalifikacija/obrazovanja, žene, mladi (15-24 godine starosti), starija lica (50-64 godine starosti), kao i dugoročno nezaposleni, samohrani roditelji, korisnici novčane socijalne pomoći, deca bez roditeljskog staranja, žrtve trgovine ljudima i drugi. Primenom ove nacionalne strategije zapošljavanja zabeležen je napredak, ojačan\nsistem politike zapošljavanja i došlo je do prilagođavanja mera aktivne politike zapošljavanja potrebama nacionalnog i lokalnog tržišta rada.\nUprkos ovom napretku, uslovi su i dalje nepovoljniji u odnosu na zemlje Evropske unije. Znatno smanjenje neaktivnosti stanovništva radnog uzrasta (15–64) i dalje ne menja status da tržište rada u Srbiji ima jednu od najviših stopa neaktivnosti u EU, kao i najnižu stopu zaposlenosti mladih (15–24) i starijih zaposlenih (55–64).\nRodni jaz primetan je u svim ovim kategorijama u korist muškaraca. Najveći rodni jaz kada je reč o zaposlenosti zabeležen je u kategoriji lica 55–64 godine starosti, gde je stopa zaposlenosti žena 32,5% a stopa zaposlenosti muškaraca 52,8%.\nIako su se stopa aktivnosti i stopa zaposlenosti starijih lica povećale, položaj starijih lica na tržištu rada u Srbiji znatno je gori nego u EU. Starije žene su manje aktivne na tržištu rada od starijih muškaraca. Stopa neaktivnosti žena je za 16,3 procentnih poena veća u odnosu na stopu neaktivnosti muškaraca (54,6% žene i\n38,2% muškarci). Najveći rodni jaz u pogledu neaktivnosti na tržištu rada zabeležen je u starosnoj kategoriji 55–64, gde je stopa neaktivnosti žena 64,8%, a muškaraca 40,4%.\nStarija lica (55–64) na tržištu rada u Srbiji su u ranjivom položaju, a Srbija se, kao i većina zemalja u EU, suočava s problemom starenja stanovništva. Stopa aktivnosti starijih lica se u periodu 2014–2017. povećala za 7,6 procentnih poena (s 41,9% na\n49,5%), stopa zaposlenosti za 8 procentnih poena (s 36,7% na 45,5%), dok je stopa nezaposlenosti ovih lica opala za 4,3 procentna poena (s 12,4% na 8,1%). Međutim, i pored pozitivnih kretanja navedenih pokazatelja, položaj starijih lica na tržištu rada u Srbiji znatno je gori nego u EU (60,6%, 57,1%, 5,8% respektivno).\nAko se posmatra sa rodnog aspekta, starije žene su manje aktivne na tržištu rada od starijih muškaraca (razlika u stopama aktivnosti iznosi 22,9 procentnih poena); kod stope zaposlenosti rodni jaz iznosi 19,9 procentnih poena, dok je skoro zanemarljiva razlika u stopi nezaposlenosti koja iznosi 2,5 procentnih poena.\nNNR: – Da li postoji politička volja da se ovaj problem reši ili se sve ostavlja slobodnoj volji poslodavaca?\nPašalić: – Institucija Zaštitnika građana je uspostavljena posebnim Zakonom o Zaštitniku građana, koji kao nezavisan državni organ treba da štiti prava građana i kontroliše rad organa državne uprave, organa nadležnog za pravnu zaštitu imovinskih prava i interesa Republike Srbije, kao i drugih organa i organizacija, preduzeća i ustanova\nkojima su poverena javna ovlašćenja. Istim zakonom određeno je da se Zaštitnik građana stara o zaštiti i unapređenju ljudskih i manjinskih sloboda i prava, kao i da Zaštitnik građana i zamenici Zaštitnika građana ne mogu davati izjave političke prirode.\nS obzirom na zakonska ovlašćenja, Zaštitnik građana nije u mogućnosti da komentariše političku volju za rešavanje ovog problema.\nNNR: – Kakva su iskustva Zaštitnika gradjana da li su žene koje imaju 50+ i njihovi problemi vidljivi u medijima na adekvatan i nediskriminišući način?\nPašalić: – Zaštitnik građana smatra da je potrebno da mediji posvete mnogo više pažnje izveštavanju o brojnim problemima sa kojima se susreću žene starije od 45 godina, posebno u oblasti radnih odnosa poput diskriminacije zbog starosnog doba i predrasuda poslodavaca da su te osobe ,,stare“, ne ceneći pritom radno isksutvo koje te osobe poseduju. Zaštitnik građana smatra da je neophodno posvetiti posebnu pažnju ovom pitanju u cilju razbijanja predrasuda poslodavaca ali i podsećanja na njihove zakonske obaveze.\nPosebnu pažnju treba obratiti na težak položaj žena starijih od 45 godina iz osetljivih društvenih grupa, koje su višestruko diskriminisane, kao što su žene sa invaliditetom, Romkinje, žene žrtve nasilja u porodici, trans žene. Takođe potrebno je posebnu pažnju posvetiti ženama sa sela koje se susreću sa otežanim pristupom zdravstvenim uslugama, međugradskom prevozu, neplaćenim kućnim radom, u smislu brige o domaćinstvu, deci i starijim članovima porodice.\nvremena rade u kući, a upola manje vremena provode na plaćenim poslovima. Za zaposlene žene, rad u kući postaje druga smena. Najveće razlike u vremenu su kod aktivnosti koje se odnose na lične potrebe i slobodno vreme. Žene, bez obzira na stepen obrazovanja, više rade u ukupnim poslovima od muškaraca. Što su obrazovanije,\nviše vremena provode na plaćenim poslovima, kao i muškarci. Bez obzira na obrazovanje, na kućnim poslovima žene provode oko četiri i po sata, a muškarci oko dva sata.\nČitaoci javljaju: Pokolj nad brezama\nKo Vam to želi - dobro jutro?


Održano proglašenje šampiona u BiH za sezonu 2015\nU subotu 9. aprila 2016. godine u prostorijama “Muzičkog paviljona Staklenac” u Banja Luci održana je svečana ceremonija proglašenja pobednika Šampionata Bosne i Hercegovine u auto, moto i karting sportu za 2015. godinu.\nU pet različitih disciplina koje su činile Šampionat i KUP Bosne i Hercegovine u 2015. godini, nagrade su dobili po tri prvoplasirana takmičara, njih preko 80 razvrstani u različite klase/grupe/divizije. Pored pomenutih, nagrade su uručene i predstavnicima klubova i ekipa sponzora po različitim disciplinama.\nTreba istaći da je dobitnik „Zlatne kacige“ u disciplini brdsko-brzinske trke (A02) u sezoni 2015. Hasan Ljubijankić, član AMK „CAZIN“ iz Cazina.\n„Posebno priznanje“ dobili su SAK „KOMOTIN“ iz Jajca za osvojena prva mesta u plasmanu klubova - disciplina Ocjenska vožnja spretnosti (A07) u poslednje tri godine, kao i AMK „ILIJAŠ“ iz Ilijaša za najboljeg organizatora u istoj disciplini u 2015. godini.\nPobednici u generalnom plasmanu Kupa BiH u reliju su Vladica Rabrenović i Dragan Mitrović, ujedno i prvi u diviziji 2. Trećeplasirani su Nikola Jović i Branislav Jović, a na trećem mestu su i u Divziji 3, dok su Nenad Vićentić i Nataša Tunguz na poziciji dva u istoj. Luka Kotorčević i Dejan Pejić su prvoplasirani u Diviziji 5, Uroš Simić i Igor Kadić drugopasirani, a na četrvtom mestu su Miloš Marjanović i Boris Stanko.\nNa linku možete pogledati konačne rezultate za sezonu 2015.


Predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Mladen Ivanić izjavio je novinarima danas u Sarajevu da je svjestan činjenice da je jučerašnjim bojkotom sjednice koji se desio, prije svega od člana Predsjedništva Bakira Izetbegovića, Predsjedništvo BiH ušlo u krizu.\n"Nisam ga ja uveo u krizu. Uveo ga je u krizu član Predsjedništva koji nije htio da se izjašnjava, koji nije htio da govori o tužbi, koji nije dao šansu instituciji BiH da se o tužbi izjasni", kazao je Ivanić dan nakon sjednice državnog predsjedništva na kojoj je trebalo biti razmatrano podnošenje zahtjeva za reviziju presude Međunarodnom sudu pravde u Hagu u slučaju BiH protiv Srbije.\n"Niko mi nije ponudio, niko od mene nije tražio da se organizuje rasprava, a svi kažu da sam protiv. Prosto je nevjerovatno koliko se teze obrću. Svi govore kako ja kao izdajem BiH, a branim Srbiju, a ni riječi nisam rekao o tome. Stalno sam govorio o načinu donošenja odluka", istaknuo je.\nDodao je da je jučer tražio da se odluke vrate u institucije, "a Izetbegović ih je izvukao opet iz institucija".\n"Jučer je bio rizik, moglo se desiti dva naprema jedan, da dva člana glasaju za podizanje revizije i da se dobije legalitet", kazao je predsjedavajući državnog Predsjedništva.


Jerkov: Do fer i poštenih izbora saradnjom sa evropskim saveznicima - Demokratska stranka\nJerkov: Do fer i poštenih izbora saradnjom sa evropskim saveznicima\n09.10.2019. / Vesti\n- U politici se mnoge stvari regulišu u bilateralnim kontaktima, verujem da ćemo kroz stalne kontakte koje mi dugo godina imamo sa evropskim partnerima i saveznicima naći način i modalitet kojima bi se rešilo i otklonilo sve što u ovom trenutku predstavlja prepreku da u razgovoru o izbornim uslovima kao krajni ishod dobijemo obavezujući sporazum sa garancijom za sprovođenje i definisane rokove.\nNemamo pravo da razmišljamo o privatnim stvarima, moramo razmišljati o interesu stranke, društva u celini. I u toku jučerašnjih razgovora sa evropskim predstavnikom istakli smo našu iskrenu posvećenost borbi za demokratizaciju društva, slobodu medija i vraćanje poverenja u institucije, izjavila je Aleksandra Jerkov, potpredsednica DS učestvujući u emisiji Novi dan, koja se emituje na N1.\nKonstatovala je da predloženi model dijaloga nije naišao na prihvatanje svih relevantnih aktera na političkoj sceni što bitno utiče na ocenu o dometima. Ponovila je da Poslanički klub DS ostaje pri uverenju da se do demokratizacije Srbije, koja podrazumeva i ostvarivanje uslova za fer i slobodne izbore, može doći jedino u saradnji sa Evropskom unijom i kroz dijalog sa evropskim partnerima. I kao posebno važno istakla je razumevanje i saradnju sa evropskim institucijama i organizacijama koju DS brižljivo neguje i konstruktivno unapređuje.


Brak i zajednička depresija supružnika\nD. C. 17. novembra 2013. 00:00\nNakon decenija provedenih zajedno, stariji parovi imaju mnogo toga što dele, uključujući zajedničke uspomene, prijatelje, porodicu i dnevne navike. Takav odnos može da obezbedi značajnu podršku i divno druženje, ali povezuje i emotivno zdravlje dvoje supružnika.\nJedno istraživanje je pokazalo da bliskost može da dovede i do zajedničkih bolesti, uključujući i depresiju. Depresija kod starijih osoba može da izazove pad u fizičkom zdravlju, jer ljudi tada postaju sve više izolovani, a manje aktivni.\nKoliko je to zapravo povezano kod starijih parova? Ako jedan supružnik ima simptome depresije, kao i oslabljenje fizičke sposobnosti, koliko je verovatnoća da će i njegov partner imati iste probleme?\nKako bi to utvrdili, istraživači su prikupili podatke iz studije koja je trajala 15 godina i koja je obuhvatila više od 1.700 starijih bračnih parova. Svakih nekoliko godina, učesnici su razgovarali sa istraživačima o simptomima depresije, kao i o sposobnosti u obavljanju svakodnevnih aktivnosti, kao što je penjanje uz stepenice, kuvanje, kupovina i drugo. Učesnici su na početku istraživanja bili starosti od 70 godina i više, a u braku su u proseku bili 40 godina.\nIstraživači su ustanovili da su simptomi depresije kod jednog supružnika usko povezani sa drugim supružnikom. Fizička ograničenja takođe su bila veoma povezana ne samo sa supružnikom koji je patio od depresije već i sa njegovom ženom, odnosno mužem.\nOva povezanost je ostala jaka čak i kada su istraživači uzeli u obzir starosno doba ovih ljudi, njihovu mentalnu oštrinu i druge faktore koji su mogli negativno uticati na rizik od depresije i oslabljnih fizičkih sposobnosti.\nIstraživači kažu da ove složene interakcije imaju smisla kada se u obzir uzme koliko su povezani životi i navike supružnika. Na primer, ako jedan supružnik pati od depresije, onda on ređe izlazi iz kuće. To zauzvrat može da znači da je i njegov supružnik manje fizički aktivan, tako da je kod oboje prisutan pad fizičke aktivnosti. Ovaj pad može da izazove ili pogorša depresiju kod oba supružnika.\nOvo je prvo veliko istraživanje ovakve vrste, a nalazi bi trebalo da budu prilično pouzdani. Međutim, ostavlja puno pitanja bez odgovora. Na primer, ono nam ne govori da su simptomi depresije jednog supružnika doveli do smanjenja fizičke sposobnosti kod njega ili kod drugog supružnika, ili možda obrnuto. Samo nam govori da su se ovi problemi često javljali zajedno kod starijih parova.\nTakođe, ne možemo biti sigurni da će ovo važiti i za neke druge generacije koje u pozne godine ulaze sa više različitih veza, uključujući razvode i nekoliko brakova. Nasuprot tome, svi ljudi obuhvaćeni istraživanjem decenijama su bili zajedno u braku sa svojim supružnicima.\nOvo istraživanje je pokazalo koliko je važno da znakovi depresije ne traba da prođu neopaženo kod starijih osoba, kao i to da treba da se leče. Simptomi ove bolesti usko su povezani sa oslabljenim fizičkim aktivnostima, što često utiče na starije osobe kao i na njihove supružnike.\nAko ste stariji, vi i vaš supružnik možete pomoći jedno drugome tako što ćete više obraćati pažnju na znakove depresije, kao što su tuga, gubitak interesovanja za stvari u kojima ste ranije uživali, kao i osećaj nemira. Nakon toga, treba potražiti pomoć stručnjaka. Odrasla deca starijih osoba mogla bi da pomognu, kao i drugi rođaci.\nOvde se govori samo o depresiji, dok neke druge stvari nisu uzete u obzir. Postavlja se pitanje da li bi neke druge okolnosti dovele do toga da bračni par toliko dugo ostane zajedno, da li bi oni doživeli toliku starost i "dočekali" depresiju i u drugim okolnostima…\nsupruznicibrakveze u brakudepresijadepresija i godine starostideprsija starih osoba


Red Dot za "Roll-Up"\nRed Dot za “Roll-Up”\nCategories DizajnPosted on 23. January 2011\nNaš dizajner sa Fakulteta primenjenih umetnosti Goran Bjelajac dobitnik je prestižne Red Dot nagrade za dizajn koncept prenosne savitljive grejne ploče koja nosi naziv “Roll-Up”. Rad našeg dizajnera bio je u konkurenciji 11 hiljada radova dizajnera iz 60 zemalja, a koliko je konkurencija bila jaka govori podataka da je u njegovoj kategoriji dizajn koncepata bilo preko 3000 radova.\nKoncept “Roll-Up” predstavlja zanimljivo rešenje prenosnog indukcionog grejnog tela koje se odmotava. Osobina grejnih loča sa elektromagnetnom indukcijom je da se sama površina ploče ne zagreva, već se stimulišu molekuli u posudi položenoj na odmotanu grejnu površinu, tako da se zagreva samo posuda ali ne i grejna površina.\nIako samo koncept, već sada se naziru mogućnosti upotrebe, od prenosnog grejača za kamperske potrebe, do čisto kancelarijskog grejača kafe ili čaja. Ostaje samo da proizvođači prepoznaju potencijal i ovaplote koncept u upotrebu vrednost.\nTags dizajn, Fakulteta primenjenih umetnosti, Goran Bjelajac, grejač, grejna ploča, koncept dizajn, koncepti, Red Dot, Roll-Up Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: Zbog čega je dobra komunikacija važna za uspešan biznis\nNext Next post: Gabor Sagmajster – sportski ambasador Srbije\nCategories Mediji, PolitikaPosted on 19. February 2005 11. February 2009\n1 Comment on Glupson (?!)\nDnevnik jedne Web krojačice\nLeave a comment on Dnevnik jedne Web krojačice


Konferencija “Značaj dijaspore za Bosnu i Hercegovinu”\nSkupu je prisustvovalo preko 100 učesnika, koji su uključivali predstavnike organizacija iseljeništva Bosne i Hercegovine i uspješne pojedince, predstavnike ambasada u Bosni i Hercegovini, međunarodnih organizacija, institucija na državnom i entitetskom nivou, jedinica lokalne samouprave i nevladinih organizacija.\n"Ne smije se propustiti prilika da jedni drugima pružimo ruku i dokažemo kako je saradnja Bosne i Hercegovine i dijaspore od obostranog interesa", naglasila je u svom uvodnom obraćanju Ministrica Semiha Borovac.\nObraćanje Ministrice možete pogledati ovdje:\nTokom Konferencije učesnici su aktivno ukazivali na značaj uloge dijaspore u društveno-političkom životu u Bosni i Hercegovini kroz učešće u kreiranju javnih politika, investiranju, prenosu znanja, i naglasili značaj saradnje sa jedinicama lokalne samouprave.\nDrugog dana konferencije održana je radionica za predstavnike iseljeništva na temu „Umrežavanje dijaspore i međusobna komunikacija” i “Finansiranje organizacija dijaspore u zemljama prijema”.\nKonferencija je organizirana u okviru projekta Dijaspora za razvoj, koji je projekat Vlade Švicarske i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, u partnerstvu sa UNDP i IOM u BiH.\nFOTO: UNDP BiH (Imrana Kapetanović)


Predsednik i potpredsednica SAD Džo Bajden i Kamala Haris posle susreta sa liderima azijsko-američke zajednice u Džordžiji (Foto: Rojters/Carlos Barria)\nPredsednik SAD Džo Bajden i potpredsednica Kamala Haris sastali su se u petak sa azijsko-američkom zajednicom u Atlanti u saveznoj državi Džordžiji, nakon pucnjave u kojoj je poginulo osam osoba, uključujući šest žena azijskog porekla.\nBajden i Haris su više od sat vremena razgovarali sa liderima i članovima državne skupštine iz azijsko-američke i pacifičke zajednice, a predsednik je nakon sastanka osudio nagli rast nasilja protiv Amerikanaca azijskog porekla i zatražio od Amerikanaca da se zajedno suprostave mržnji.\n"Mržnja ne može da ima utočište u Americi. Mora da se zaustavi. Svi mi zajedno bi trebalo da je zaustavimo", rekao je Bajden posle sastanka i pozvao članove Kongresa da usvoje zakonski predlog o krivičnim delima počinjenim iz mržnje, koje je podstakla pandemija koronavirusa.\nHaris, prva Amerikanka azijskog porekla na položaju potpredsednice SAD, povezala je nasilje sa dugom istorijom rasizma u SAD i uporedila ga sa napadima na muslimane posle terorističkih napada 11. septembra.\n"Rasizam postoji u Americi i to je uvek bio slučaj. Ksenofobija postoji u Americi. Seksizam takođe. Predsednik i ja nećemo ćutati. Nećemo to ignorisati. Uvek ćemo govoriti protiv nasilja, zločina iz mržnje i diskriminacije kad god i gde god se oni dogode", poručila je Haris.\nNapadi i drugi incidenti na Amerikance azijskog porekla povećali su se tokom protekle godine, a neki su okrivili Trampovu administraciju koja je pandemiju okarakterisala kao "kineski grip".\n“Otkad je Trump počeo da ga naziva “kineski virus”, okrivljujući Kinu, mislim da to ljudima u glavi stvara određeni mentalitet”, smatra stanovnica Njujorka Amerika Sum.\nRetorika bivšeg predsednika Trampa doprinela je diskriminaciji, izjavila je portparolka Bele Kuće, Džen Psaki.\n“Kada govorite iz Bele kuće, imate ogroman megafon koji se čuje u celoj zemlji, i važno je da pažljivo razmislite o rečima koje koristite i kako izražavate protivljenje bilo kojoj vrsti diskriminacije.”\nZastave na krovu Bele Kuće spuštene su napola koplja u znak žalosti za žrtvama. Predsednik Džo Bajden je tokom prve nedelje mandata potpisao memorandum kojim se osuđuje ksenofobija i naredio federalnim agencijama da povećaju prikupljanje podataka i spreče incidente iz mržnje kao i da obezbede da se u reakciji na pandemiju vodi računa o kulturnim i rasnim pitanjima. Azijsko-američki aktivisti kažu da je potrebno uraditi više.\nIzveštaj o proceni domaćeg nasilnog ekstremizma, koji je ove nedelje objavila američka obaveštajna zajednica, opisuje povišenu pretnju od „rasno i etnički motivisanih ekstremista“, među kojima su i oni čije su mete Amerikanci azijskog porekla.


U susret Svetskom danu turizma - Novosti - Turistički svet\nSvetski dan turizma 2020. koji se ove godine obeležava temom “Turizam i ruralni razvoj” zatiče ceo svet u trenutku krize bez presedana. Sve zemlje sveta, uključujući i Srbiju, dočekuju ga sa velikim ekonomskim gubicima, nastalim kao posledica pandemije koja je zaustavila putovanja gotovo u potpunosti.\nUpravo zbog toga je obeležavanje Svetskog dana turizma u njegovoj 40 godina dugoj tradiciji ove godine važnije nego ikada, jer ističe značaj turizma za svetsku ekonomiju i skreće pažnju na milione radnih mesta koja su ugrožena. Takođe, stavlja u prvi plan značaj turizma za ruralne sredine, obzirom na to da je upravo u tim sredinama turizam glavni pokretač za razvoj i očuvanje kulturnog i prirodnog bogatstva i pokretač za integraciju ljudi iz ruralnih sredina na prvom mestu mladih ljudi i žena u cilju njihovog materijalnog osnaživanja.\nKriza izazvana Covid-19 je zaustavila međunarodni turistički promet, i time izazvala ozbiljne ekonomske posledice, ali je pokazala i značaj domaćeg turizma naročito u ruralnim sredinama. Ovaj trend se može videti i u Srbiji, jer su domaći turisti tražili odmor u prirodi i najčešće se odlučivali za boravak u ruralnim područjima, planinama, banjama, okolini jezera ili reka. Prema preliminarnim rezultatima, posle višemesečnog pada turističkog prometa, u avgustu se beleži rast više od 25% u dolascima domaćih turista u Srbiji. U većini turističkih destinacija van gradova, tražio se krevet više, dok su turistički lokaliteti zabeležili značajan porast broja ulaznica u odnosu na avgust prethodne godine. Ovakav rezultat pokazuje da odmor u ruralnim sredinama, boravak i aktivnosti u prirodi postaju sve traženiji vid odmora i u našoj zemlji.\nTuristička organizacija Srbije se ove godine, zbog aktuelne epidemiološke situacije, odlučila da Svetski dan turizma obeleži na drugačiji način, tako što će na svom sajtu www.srbija.travel objaviti anketu pod nazivom “Koju ste Vi avanturu izabrali ovog leta?” Cilj ove ankete je da prikupimo utiske domaćih turista o destinacijama u Srbiji i uvažimo njihove sugestije radi daljeg unapređenja turističke ponude.


Dok prihodi od IT industrije rastu, Crnoj Gori fali stručnjaka » Javni Servis\nDok prihodi od IT industrije rastu, Crnoj Gori fali stručnjaka\n9 Januara, 2022 10 Januara, 2022 iadmin55Napiši komentar\nIzvor: Vijesti Online/Aleksandar Drekalović\nPrihodi od IT industrije u Crnoj Gori 2020. su iznosili čak 170 miliona eura, a izvoz IT proizvoda i usluga čini 15 odsto našeg ukupnog izvoza. U regionu su prihodi od IT industrije još veći, pa se u Hrvatskoj mjere milijardama eura i polako sustižu one od turizma, dok su u Srbiji već prevazišli vrijednost izvoza poljoprivrednih proizvoda.\nIT industrija u Hrvatskoj je rasla četiri puta brže od BDP-a, dok je u Srbiji ta industrija učestvovala u ukupnom BDP-u sa šest odsto. U Crnoj Gori, iako mlad, taj sektor 2020. ostvario je oko 170 miliona eura prihoda.\n„On učestvuje u ovom trenutku sa nekih 3,7 odsto u našem BDP-u. Tu naravno postoji veliki prostor za unaprijeđenje posebno ako imamo u vidu da u jednoj Estoniji IT industrija ostvaruje 12 odsto učešća u BDPu. Imamo 14, možda ove godine čak i 15 odsto učešća u izvozu IT industrije u Crnoj Gori, opet poređenja radi mogu da kažem da u Estoniji taj broj ide i do 40 odsto”, kazala je državna sekretarka Ministarstva javne uprave, digitalnog društva i medija, Marina Banović.\nPrivatnici poručuju da značajno kaskamo za Evropom, a da je glavni uzrok tome nedostatak kvalitetnog IT kadra. Problem je i to što čim stasaju, IT stručnjaci lako nalaze posao u stranim firmama, što remeti domaći razvoj.\n„Procjenjuje se da Crnoj Gori fali oko 500 IT stručnjaka u ovom trenutku, dok je u Evropi ovaj broj dosegao milion”, navodi Banović.\nIvica Tatar, direktor jedne IT firme u Crnoj Gori, kazao je da se mora dosta raditi na edukaciji.\n„Moramo dosta raditi na tome da stvaramo kadar, ja realno mislim da je IT razvojna šansa Crne Gore pored ovoga čime se prioritetno bavimo turizmom, poljoprivredom…”\nOsim toga neophodno je i da država prepozna važnost Informacionih tehnologija i odluči se za dugoročno ulaganje u ovu oblast.\n„Treba nekako da IT industrija postane strateška industrija u Crnoj Gori, da dobijamo olakšice u poslovanju. Da li će to biti olakšice na poreze, doprinose i sve što plaćamo ili neka druga vrsta podrške, da li kroz neki investicioni aranžman, investicione fondove, da bi mogli i mi ovdje da razvijamo IT industriju”, dodaje on.\nStrategijom digitalne transformacije koju je Vlada objavila 27. decembra planirano je da do 2026. godine u Crnoj Gori bude 50 odsto više diplomiranih IT stručnjaka, 25 odsto više zaposlenih u tom sektoru, ali i značajno više domaćih IT kompanija. One koji rade u tim kompanijama, TV Vijesti je pitala kako su zadovoljni uslovima rada.\n„Izuzetno sam zadovoljan. Znatno se popravila situacija što se tiče zarada u prethodnih par godina, dosta smo kaskali ranije za Beogradom, Novim Sadom, da ne pričam o Zapadu, sad se polako taj jaz smanjuje”, rekao je programer Marko Lekić.\nMinistarstvo javne uprave planira da osnuje Institut za obrazovanje IT kadra i prekvalifikaciju nezaposlenih gdje bi mogli da se obučavaju i ljudi iz regiona. Upis prve generacije planiran je za septembar ove godine.\nIstaknuta slika: Economic Times\nTagged Digitalno društvo IT industrija Ministarstvo javne uprave\nNational Interest: Protesti u Kazahstanu – pogled iza