Projekat Skoplje 2014 napreduje uprkos krizi :: Balkan Insight\n12 Jun 12 Projekat Skoplje 2014 napreduje uprkos krizi\nU vreme budžetskih rezova i stezanja finansijskog kaiša vlada ostaje zatvorena po pitanju izvora finansiranja velikog preuređenja Skoplja.\nPlan Makedonije da smanji državni budžet za pet procenata u 2012. neće zaustaviti radove na velikom preuređenju prestonice poznatom kao „Skopje 2014“, jasno su stavile do znanja makedonske vlasti.\nMinistar finansija Zoran Stavreski nedavno je objasnio da smanjenje budžeta od 120 miliona evra neće uticati na izgradnju, iako će možda njena „dinamika“ biti „promenjena“.\nIpak, ministarstvo finansija nije želelo da otkrije detalje o finansiranju projekta, niti načina na koji će novac za to biti prikupljen u vreme surove krize širom Evrope, koja se odražava i na domaću privredu. Ekonomisti sumnjaju u to da je novac poreskih obveznika dovoljan za nastavak projekta i neki veruju da vlada troši nedavne pozajmice odobrene od inostranih banaka i finansijskih institucija, kako bi finansirala novi izgled grada.\n„Bez obzira kako finansira [projekat], na duže staze teret otplate će pasti na poreske obveznike“, kaže Abdulmenaf Bexheti profesor ekonomije na Univerzitetu Jugoistočne Evrope u Tetovu.\nOn je rekao za Balkan Insajt da na kraći rok vlada može da finansira projekat uzimajući nove pozajmice ili čak prodajući državne obveznice.\n„Ali nakon dve ili tri godine, poreski obveznici moraće da vrate dug, a kako je Skoplje u izgradnji već nekoliko godina, računi će uskoro početi da pristižu“, rekao je.\nNovac za projekat koji je vlada desnog centra Nikole Gruevskog započela 2010, trebalo bi da dolazi direktno iz državnog budžeta, od sume izdvojene za kapitalne investicije koja ove godine iznosi oko 350 miliona evra. Ovaj novac se zatim raspoređuje uglavnom kroz tri institucije: Ministarstvo kulture, Vladinu službu za opšte i zajedničke poslove, i skopsku opštinu Centar, na čijoj teritoriji se preuređenje odvija. Grad Skoplje je takođe dobio značajno manja sredstva u okviru projekta. Ivana Bilbilovska, portparolka ministarstva finansija rekla je za Balkan Insajt da su „sve isplate u vezi sa projektom Skopje 2014 izvršene na vreme i u skladu sa dogovorom koji je sklopljen sa izvođačima“.\nMeđutim, Ministarstvo nije objasnilo kako uspeva da priušti izdavanje tolikog novca u vreme krize i odbilo da razjasni da li je deo tog novca pristigao od nedavnih pozajmica.\nU vreme opadanja izvoza i proizvodnje izazvanim uglavnom krizom u Evropi i sa predviđenim ekonomskim rastom od samo jedan odsto za 2012, država je u jednoj godini uzela ili se složila da uzme 700 miliona evra novih kredita od stranih banaka i finasijskih institucija.\nSvetska banka je u maju ove godine ponudila Makedoniji 100 miliona dolara [oko 75 miliona evra] da izvrši poreske reforme i reši probleme u zdravstvu, obrazovanju i socijalnoj pomoći. Ranije tog meseca, država je takođe uzela kredit od 250 miliona evra od Dojče banke da bi pokrila manjak u budžetu. U novembru 2011. Makedonija je pozajmila 130 miliona evra od Dojče i Siti banke uz pomoć garancije Svetske banke.\nProšlog marta, Makedonija je povukla 220 miliona evra od kreditne linije predostrožnosti Međunarodnog monetarnog fonda.\n“Nedavni zajmovi odražavaju logiku vlade da je potrebno potrošiti mnogo više kako bi se povećao rast BDP-a u vreme krize”, kaže profesor ekonomije na Univerzitetu u Skoplju Vančo Uzunov.\nKao i Bexheti, Uzunov sumnja da je deo pozajmljenog novca namenjen za Skoplje 2014 i da će teži deo nastupiti za nekoliko godina kada će doći red na otplatu dugova, a država će morati da poveća poreze ili da dodatno smanji javnu potrošnju.\n„Postoje metodi [za vraćanje novca] ali će oni možda biti bolni“, predvideo je. Projekat Skoplje 2014, koji inspiraciju nalazi u arhitektonskim stilovima klasične antike, predviđa izgradnju oko 20 zgrada uključujući muzeje, pozorišta, koncertne sale, hotele i zgrade administracije. Preko 40 bronzanih i mermernih statua, uključujući trijumfalni luk i obelisk, će takođe biti podignuto da ukrasi grad.\nDok vlada staje u odbranu projekta kao preko potrebnog preuređenja za grad otrcanog izgleda, opozicione partije su kritikovale njegovu cenu. Oni kažu da u vreme ekonomske nesigurnosti izgradnja skulptura i klasičnih fasada ne može da se smatra korisnom investicijom. Suočeni sa nedostatkom zvaničnih podataka o ceni projekta, oni su izračunali da preuređenje može da košta i do 500 miliona evra.\nDostupni ali ne i kompletni podaci Biroa za javne nabavke pokazuju da su samo četiri zgrade kojima upravlja ministarstvo kulture do sada koštale 55 miliona evra.\nNajskuplje je bilo Narodno pozorište. Početni ugovor iz 2009. sa firmom Beton Štip bio je vredan svega 4,5 miliona evra. Ali u poslednjih nekoliko godina ministarstvo je potpisalo sedam dodatnih ugovora sa kompanijama koje se bave iluminacijom, stolarijom, scenskom opremom, izradom skulptura i drugim poslovima. Ti ugovori su podigli sumu na 30 miliona evra.\n„Ovi dodatni ugovori ponavljaju se kod gotovo svake građevine – ne računajući to da vlada govori samo o ‘kapitalnim investicijama’, ne izdvajajući koliko od toga odlazi na Skopje 2014“, kaže Bexheti.\nNeki eksperti kažu da vlada ima drugačiji metod da održi gradnju uprkos finansijskim problemima. U julu 2010. parlament je usvojio promene u Zakonu o javnim nabavkama dopuštajući da državne institucije odlože plaćanje kompanijama od kojih su naručile posao. Odredba glasi da u slučaju smanjenja budžeta, njegovi korisnici mogu da izmene dinamiku realizacije i plaćanja poručenog posla, dopunjujući jednogodišnje ugovore potpisivanjem aneksa koji mogu da produže rokove za jednu ili više godina“.\nPromena ukazuje na to da firme o kojima je reč, kao i vlada, moraju da se saglase sa takvim aneksima.\n„Ljudi zamišljaju da bi većina firmi prihvatila odloženo plaćanje od države u situaciji u kojoj nemaju alternativu i suočene su sa manjom potražnjom u privatnom sektoru“, objašnjava Bexheti. Jedan od viših menadžera u velikoj građevinskoj kompaniji angažovan na projektu rekao je za Balkan Insajt da su firme zahvalne za porudžbine u okviru projekta Skoplje 2014. „Dobro je što je država uskočila sa projektima odmah na početku krize koja je smanjila potražnju za našim radom u inostranstvu“, rekao je. „Mi imamo neplaćenih računa od strane države koji se mere milionima [evra]“, dodao je, uveren da će novac u nekom trenutku stići. „U ovo vreme krize bolje je očekivati isplatu kasnije nego nikad“, nastavio je isti izvor.\nČini se da nema sumnje da kompanije žele da ostvare veliki profit od Skoplja 2014.\nZa razliku od drugih segmenata ekonomije, statistika pokazuje da su velike građevinske kompanije koje rade na projektu, uključujući Granit, Beton Skopje i Beton Štip ostvarile značajan profit u prošloj godini.\nU prvoj četvrtini 2011. Firma Beton Skopje je povećala svoj profit za 250 procenata, u poređenju sa istim periodom prethodne godine, dok je Beton Štip zabeležila neverovatan rast od 1,700 procenata u 2010.\n„Ipak, ovo nije stvarni indikator o tome koliko su kompanije novca inkasirale, jer ta cifra uključuje svaku fakturu, bez obzira da li je plaćena ili nije“, upozorava Bexheti. U međuvremenu, tačna suma koju država duguje kompanijama je bila predmet burnih diskusija u proteklih par godina. Opozicione socijalne demokrate ostaju pri stavu da vlada duguje velike sume kompanijama, ugrožavajući njihovu likvidnost. Neke od kompanija su to potvrdile, ali nezvanično. Vlada sa druge strane ostaje tajnovita po pitanju cifara, ali insistira da je sve pod kontrolom.


Nastavljen rast deviznih rezervi NBS, dostigle 13,09 milijardi evra – Bankar.rs\nHome/BANKE/NBS/Nastavljen rast deviznih rezervi NBS, dostigle 13,09 milijardi evra\nBruto i neto devizne rezerve Narodne banke Srbije su tokom avgusta nastavile da rastu i na kraju avgusta 2019. godine bile su na novom najvišem nivou krajem meseca od 2000. godine, od kada se na ovaj način prate podaci.\n“Bruto devizne rezerve Narodne banke Srbije su na kraju avgusta iznosile 13.099,9 miliona evra, što je za 341,4 miliona evra više u odnosu na jul. U proteklih godinu dana (u odnosu na kraj avgusta 2018. godine) bruto devizne rezerve su povećane za 1.774,3 miliona evra (najvećim delom po osnovu intervencija Narodne banke Srbije na domaćem deviznom tržištu neto kupovinom deviza – za 1.685 miliona evra, što je najzdraviji način povećanja rezervi) i to u periodu kada se Republika Srbija neto razdužila po osnovu deviznih kredita i deviznih hartija od vrednosti za 1.766,9 miliona evra”, naveli su u NBS.\nNapominju da se deviznim rezervama na ovom nivou obezbeđuje pokrivenost novčane mase M1 od 190 odsto i šest meseci uvoza robe i usluga, što je dvostruko više od standarda kojim se utvrđuje adekvatan nivo pokrivenosti uvoza robe i usluga deviznim rezervama.\nNeto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju avgusta iznosile su 11.061 milion evra, što je za 267 miliona evra više u odnosu na kraj prethodnog meseca.\n“Rast bruto deviznih rezervi Narodne banke Srbije nastavljen je i u avgustu i to u ambijentu u kojem je država dodatno smanjila svoje devizne obaveze (neto 142,4 miliona evra) po osnovu deviznih kredita i hartija od vrednosti, što je doprinelo daljem smanjenju javnog duga i poboljšanju njegove valutne strukture. Povećanje bruto deviznih rezervi u avgustu u najvećoj meri je rezultat neto priliva po osnovu intervencija Narodne banke Srbije na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom deviza (150,0 miliona evra). Prilivi po osnovu efikasnog upravljanja deviznim rezervama, donacija, devizne obavezne rezerve usled uobičajenih aktivnosti banaka i drugim osnovima (u ukupnom neto iznosu od 201,1 milion evra) bili su više nego dovoljni da nadomeste jedinu kategoriju na strani odliva – po osnovu pomenutog neto razduženja države po deviznim kreditima i hartijama od vrednosti (142,4 miliona evra). Na povećanje deviznih rezervi u avgustu uticao je i pozitivan efekat tržišnih faktora u neto iznosu od 132,7 miliona evra”, konstatuju u NBS.\nPosmatrano na nivou meseca, dodaju, vrednost dinara je gotovo nepromenjena u odnosu na evro, pri čemu su se povremeno tokom meseca javljali i aprecijacijski i deprecijacijski pritisci, što je uslovilo intervencije Narodne banke Srbije i kupovinom i prodajom deviza tokom avgusta. NBS je u avgustu neto kupila 105 miliona evra (kupila 165 miliona evra i prodala 60 miliona evra), u cilju ublažavanja prekomernih kratkoročnih oscilacija kursa. U prvih osam meseci ove godine zabeležena je nominalna aprecijacija dinara u odnosu na evro od 0,4%, a NBS je u neto iznosu kupila 1.705 miliona evra (kupila 1.895 miliona evra i prodala 190 miliona evra).\ndevizne rezerve nbs Rast


Direktan let Beograd-Dubai - Forum sajta KoZnaZna\nDirektan let Beograd-Dubai\nAutor Tema: Direktan let Beograd-Dubai (Pročitano 3535 puta)\n« poslato: Septembar 22, 2011, 01:06:40 pre podne »\nNiskotarifna kompanija “Flajdubai” najavila je da će od 10. novembra uvesti direktan let na liniji Beograd-Dubai, a letovi će se odvijati četiri puta nedeljno.\nSvi letovi iz Dubaija sa Terminala dva kretaće u 9.10 časova, a avion će sletati u Beograd, na Aerodrom “Nikola Tesla”, u 11.55 po lokalnom vremenu. Povratni let, iz Beograda biće u 12.40 sati, a sletanje u Dubai je predviđeno u 20.45.\nCena karte u jednom pravcu Dubai-Beograd će se kretati od 160 evra, dok će u pravcu Beograd-Dubai iznositi oko 170. Cena podrazumeva prtljag do sedam kilograma i jednu manju torbu, odnosno torbu za lap-top. Dodatni prtljag i posebno mesto sa proširenim prostorom za noge će se dodatno naplaćivati.\nKarte za letove na relaciji Dubai-Beograd mogu se kupiti na sajtu www.flidubai.com, pozivanjem korisničkog centra (+381 11 3282271 ili +381 11 3282563) i preko turističkih posrednika i partnera kompanije.\n- Očekujemo veliku potražnju kada su avio karte u pitanju, kako iz Srbije ka Ujedinjenim Arapskim Emiratima, tako i onih putnika koji su u potrazi za pristupačnom vezom ka jednom od najdinamičnijih gradova u svetu - istakao je generalni direktor kompanije “Flajdubai” Gait al Gait.\nOn je dodao da je Srbija preduzela brojne korake da razvije svoj turistički potencijal u poslednjih nekoliko godina, uključujući i liberalizaciju viznog režima i politiku otvorenog neba.\n« Poslednja izmena: Oktobar 30, 2011, 04:02:12 posle podne od strane Simon »\nOdg: Direktan let Beograd-Dubai\n« Odgovor #1 poslato: Oktobar 30, 2011, 04:05:41 posle podne »\n"Flаj Dubаi" će od novembra meseca 2011. godine početi 4 puta nedeljno da leti na liniji Beograd-Dubai. Na svom sajtu su već postavili obaveštenje i mogućnost rezervacije karata za Beograd (http://www.flydubai.com/english/where-we-fly.aspx).\nDolаskom novih kompаnijа kаrte bi, zbog konkurencije, trebаlo dа pojeftine. Tаko bi nаm se polаzаk sа beogrаdskog аerodromа više isplаtio od, nа primer, letovа iz Temišvаrа i Budimpešte.\n« Odgovor #2 poslato: Novembar 23, 2011, 05:37:15 pre podne »\nDirektni letovi do Dubaija od 170 evra\nNiskotarifna aviokompanija Fly Dubai saopštila je da je uvela direktne letove između Beograda i Dubaija, po ceni od 170 evra u jednom smeru.\nGeneralni direktor Fly Dubai -a (www.flydubai.com) Gait al Gait kazao je na konferenciji za novinare u Beogradu da putovanje u jednom smeru traje pet sati i da će se letovi obavljati četiri puta sedmično - ponedeljkom, četvrtkom, subotom i nedeljom.\n"Plan je da se poveća broj frekvencija na liniji Beograd-Dubai i uvedu svakodnevni letovi", kazao je on.\nGait je ocenio da će nova linija omogućiti turistima i poslovnim ljudima iz Ujedninjenih Arapskih Emirata da posete Srbiju, ali i da oko 5.000 članova srpske zajednica u Dubaiju češće posećuje prijatelje i porodicu u Srbiji.\nAmbasador Ujedinjenih Arapskih Emirata u Beogradu Abdulaziz Al Šamsi ocenio je da će uvođenje direktne linije između Beograda i Dubaija omogućiti jačanje poslovnih odnosa i ekonomske saradnje Ujedinjenih Arapskih Emirata i Srbije.\n"Postoji veliki potencijla za ekonomski razvoj i realizaciju investicija, a uvođenje novog leta je veoma važno za razvoj te saradnje", kazao je Šamsi.\nPotpredsednik za komunikacije i međunarodne odnose Aerodroma Dubai Džamal Al Hai kazao je da sa tog aerodroma leti 150 aviokompanija i\nda ove godine očekuju oko 51 milion putnika.\nKompanija Fly Dubai ima letove do 46 odredišta na Bliskom istoku, severu Afrike, indijskom potkontinentu, Aziji i obodu Evrope, ima flotu od 20 novih aviona tipa "boeing 737-800", kapaciteta po 189 sedišta. Tu aviokompaniju osnovala je Vlada Dubaija 2008. godine.\nPutinici na letovima Fly Dubaija mogu da unesu prtljag težine do sedam kilograma i ručnu torbu, a uz dodatnu doplatu može se poneti prtljag težine do 20 kilograma, pogledati film u tokom leta, kupiti hrana ili dodatni prostor za noge ili duge pogodnosti.


Banjaluka policiji opet poklanja skup plac | Banjaluka.net\nBanjaluka policiji opet poklanja skup plac\nPo treći put u posljednjih godinu i po Grad Banjaluka se besplatno odriče vrijednog zemljišta u korist institucija RS.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova RS zatražilo je od Grada da im pokloni oko pet hektara zemljišta u krugu bivše kasarne u Zalužanima, a o tome će u srijedu odlučivati Skupština Grada.\nMUP-u RS je prije godinu već data jedna parcela na ovoj lokaciji, ali im je potrebno još kvadrata za planiranu izgradnju Centar za obuku.\nEkonomski stručnjaci upozoravaju da se na ovaj način „Banjaluka osiromašuje i slabi“, podsjećajući da je Grad već lani poklonio zemljište u centru grada Ustavnom sudu RS. Pitaju se kome je interesu da Banjaluka ostane bez imovine, čijom prodajom ili iznajmljivanjem može ojačati gradski budžet.\nOdbornik Aleksandar Petković (SDS) pita do kada će Grad pomagati republičke institucije, a da zauzvrat ne dobija ništa.\n– Mnogi infrastukturni projekti, koji su trebalo da budu obnovljeni nakon poplava, još nisu ni započeti, „Toplana“ je u katastrofalnom stanju, ali se niko sa nivoa RS ne nudi da nam pomogne – ističe Petković.\nSa druge strane, predsjednik Skupštine Budimir Balaban, čiji će DNS podržati ovu tačku, ističe da ne treba uslovljavati Vladu RS plaćanjem zemljišta, jer će svi imati koristi od ove odluke.\n– MUP RS je tražio da kompletira tu lokaciju, kako bi imali bolje uslove za rad i pružali kvalitetniju uslugu. Ne vidim razlog zašto bi Vlada RS trebalo da plati Gradu, jer Banjaluka od toga ne bi imala veliku korist, a oni, ukoliko nemaju obezbjeđena sredstva, morali bi da planiraju novac za to u budžetu za iduću godinu, što bi razvuklo cijelu proceduru – pojašnjava Balaban, dodajući da Grad ima dobru saradnju sa republičkim institucijama.\nZemljište u bivšoj kasarni nalazi se u četvtoj građevinskoj zoni, a iz Gradske uprave su nam odgovorili da nije rađena procjena vrijednosti parcele, jer za tim nema potrebe pošto se radi o prenosu svojine.\nKako je ministar unutrašnjih poslova RS Dragan Lukač ranije rekao, u bivšoj kasarni biće locirana Specijalna jedinica, jedinica za podršku CJB Banjaluka, Uprava za borbu protiv terorizma i ekstremizma, Uprava za pratnju i obezbjeđenje ličnosti, Saobraćajna policija, Pritvorska jedinica, te centar za obuku.


Selaković: Čast ako budem u vladi, ako ne, nije smak sveta - Nova Borba\nNikola Selaković/ Foto: mpravde.gov.rs\nSelaković: Čast ako budem u vladi, ako ne, nije smak sveta\nMinistar pravde u tehničkoj Vladi Srbije Nikola Selaković izjavio je danas da će mu biti čast ukoliko bude u i narednoj vladi i da će se truditi da svaki posao obavlja kako treba,.\nSelaković je novinarima prilikom obilaska renovirane zgrade u Katanićevoj, gde je je nedavno preseljen Apelacioni prekršajni sud, rekao da je najlepša i najčasnija stvar raditi za svoju otadžbinu.\nOn kaže da je to imao prilike za ove četiri godine i da je to radio na najbolji mogući način.\nSelaković je rekao da je kao i u svakom poslu bilo grešaka i propusta jer ko radi, taj i greši.\n"Kao neko ko živi na Vračaru i redovno odlazi u Hram Svetog Save, ja ću svakoga dana, makar od sutra ne bio ništa, da budem ponosan kada prođem pored ove dve zgrade u Katanićevoj, koje su urađene dok je Aleksandar Vučić bio premijer, a ja ministar pravde. Za mene je to mnogo važna stvar", rekao je Selaković.\nNeoprezne izjave svedoče o nedozrelosti\nSalve neopreznih i provokativnih izjava ili - još gore - postupaka, samo svedoče o nečijoj državničkoj nedozrelosti, izjavio je Selaković, povodom izjave Bakira Izetbegovića u kojoj je uporedio Novi Pazar sa Banjalukom.\n"Ja sam ponosan što je Srbija država sa doraslim državnicima koji znaju da svaka njihova reč nekog našeg sunarodnika može da košta bezbednosti u zemljama regiona", dodao je Selaković.\nDobrosusedske odnose i dobar odnos između Srba i Bošnjaka u Raško-polimskoj oblasti, kako je istakao, ne treba i ne može da zagađuje bilo ko, ko dolazi sa strane.\n"Ko je dao takvu izjavu mislim da nije toliko glup da ne shvata da između Raške oblasti, ili kako je naše komšije Muslimani zovu Sandžakom, i sa druge strane Republike Srpske nema, nije bilo, niti će biti znaka jednakosti", rekao je Selaković, dodajući da to jesu možda nečiji pusti snovi i možda neko želi da oponaša svoga oca.\nVlada Srbije će se, prema njegovim rečima, truditi da u svemu gradi bolju i sigurniju budućnost, a pokazala je da je postupala na takav način.\nU prethodne dve godine, kako je dodao, vlada Aleksandra Vučića uradila je na području grada Novog Pazara više nego za poslednjih deceniju, deceniju i po.\n"Novi Pazar nije Banjaluka niti će ikada postojati znak jednakosti između toga, Republika Srpska je dobila međunarodno priznanje entitetskog statusa Dejtonskim sporazumom i specijalni odnosi koji postoje između RS i Srbije jesu sastavni deo sporazuma i mi se u okviru tog sporazuma krećemo", rekao je Selaković.\nNa pitanje da prokomentariše situaciju u regionu, Selaković je rekao da se Srbija ponaša mudro, pametno, trpeljivo i da ne naseda na provokacije, ali da se na neke stvari mora reagovati.\n"Uzavrela predizborna klima i situacija, uz sve probleme koji su nas pratili prethodnih meseci i godinu, godinu i po dana, ukazuju samo na jednu stvar, a to je da je Srbija zaista, kako je to rekao i austrijski šef diplomatije Sebastijan Kurc, sidro stabilnosti u ovom delu Evrope", istakao je Selaković.\nDodao je da se iz Srbije nije čula nijedna provokacija koja je mogla da izazove burne reakcije i mržnju, već samo reči koje su bile reakcije na izjave i protestne note.\nSelaković je istakao da je politika Vučića bila ekonomski oporavak zemlje, finansijska stabilizacija, smanjenje nezaposlenosti i javnog duga, te da je to jedina politika koja može da izgradi snažnu državu u regionu i u Evropi.\n"Nećemo tolerisati da nam neko dođe u našu kuću, gurne prst u oko i da nas provocira, ali ćemo pamtiti kada smo mi došli u nešto što bi on možda nazvao svojom kućom, gde smo izbegavali linčovanje našeg predsednika vlade", rekao je Selaković.


30. sjednica Gradskog vijeća Grada Sarajeva | Grad Sarajevo\nGradsko vijeće Grada Sarajeva donijelo je Odluku o usvajanju Regulacionog plana „Pofalići“ sa Odlukom o provođenju Regulacionog plana „Pofalići“.\nGradski vijećnici su usvojili Odluku o podršci kandidature Grada Sarajeva i Grada Istočno Sarajevo za domaćina Evropskog zimskog olimpijskog festivala 2017. (EYOWF). Ovom odlukom daje se podrška kandidaturi Grada Sarajeva, da zajedno sa Gradom Istočno Sarajevo, preduzme sve neophodne aktivnosti usmjerene ka dobijanju statusa domaćina Evropskog zimskog olimpijskog omladinskog festivala 2017.(EYOWF). Navedene manifestacija je evropsko omladinsko takmičenje u zimskim sportovima, te predstavlja odličnu priliku za promociju grada Sarajeva, kao centra sportskog i zimskog turizma, kako za sarajevsku regiju tako i za cijelu Bosnu i Hercegovinu.\nGradsko vijeće Grada Sarajeva usvojilo je Odluku o uspostavljanju saradnje između gradova Sarajeva i Novog Pazara. Gradovi će se zalagati za daljnje jačanje prijateljstva i unapređenje međusobne saradnje na svim područjima od interesa za građane i građanke Novog Pazara i Sarajeva.\nVijećnici su primili k znanju Informaciju o aktivnostima na provođenju Odluke o pristupanju projektu "Grad-općina po mjeri djeteta".\nPrimljene su k znanju Informacija o problematici očuvanja okoliša u gradu Sarajevu i Informacija o implementaciji informatizacije Gradske uprave i Gradskog vijeća Grada Sarajeva.\nPrema Informaciji o saradnji i odnosima organa Grada Sarajeva sa vjerskim zajednicama i crkvama, koja je također, primljena k znanju na današnjoj sjednici, planirana sredstva u Budžetu Grada za 2011.g. iznose 75.000 KM, s tim da je 60.000 KM namijenjeno za rekonstrukciju, obnovu i zaštitu vjerskih objekata, a 15.000 KM za ostale potrebe vjerskih zajednica i crkava.


eu.me - Poglavlje 24. Pravda, sloboda i bezbjednost\nMigracije su, uz oblast azila, u posebnom fokusu Evropske unije. Oblast migracija podrazumijeva širok dijapazon podoblasti, kao što su: legalne migracije, sprječavanje ilegalnih migracija, readmisija, postupanje sa strancima itd. Trenutno jedan od glavnih izazova sa kojim se Crna Gora suočava u ovoj oblasti jeste borba protiv migracionog pritiska, te shodno tome, na Crnoj Gori predstoji da poveća nacionalne kapacitete na tom polju kako bi se uspješno izborila sa svim izazovima.\nAzil predstavlja jednu od ključnih oblasti kojoj Evropska unija posvećuje visok stepen pažnje. Crna Gora, kao kandidat za članstvo u Evropskoj uniji, već je počela da se suočava s povećanim brojem tražilaca azila. Zakonodavstvo Crne Gore u ovoj oblasti je u najvećoj mjeri usklađeno. U periodu koji slijedi, ključni izazov za Crnu Goru predstavlja priprema kapaciteta za adekvatan prihvat tražilaca azila, njihovo zbrinjavanje i integraciju u crnogorsko društvo\nVizna politika je sastavni dio vanjske i bezbjednosne politike, kako država članica Evropske unije, tako i Crne Gore. Prije svega, vizna politika podrazumijeva mehanizme zaštite interesa države, zaštitu sigurnosti javnog poretka i sprječavanje nezakonitih migracija. Crna Gora će primjenjivati zajedničku viznu politiku Evropske unije i u toj namjeri posebno je važno uspostavljanje zahtjevnog i skupocjenog Viznog informacionog sistema.\nVanjske granice i Šengen - Jedno od osnovnih načela Evropske unije ogleda se u pravu na slobodno kretanje ljudi i slobodan prometa kapitala i usluga. Šengenski sporazum je osnovni akt u oblasti izgradnje i očuvanja spoljnih granica Evropske unije. Cilj je ukidanje kontrole na unutrašnjim granicama i obezbjeđenje slobode kretanja građana Evropske unije. Nakon Šengenskog sporazuma, potpisana je i Šengenska konvencija. Navedena dva dokumenta čine osnovu tzv. Šengenske pravne tekovine. Unaprijeđena verzija Šengenskog informacionog sistema, tzv. SIS II, počela je sa primjenom aprila 2013, a za Crnu Goru je od važnosti i preuzimanje, te primjena pravila i iz Šengneskog kodeksa o granicama.\nRazvoj sistema pravosudne saradnje u građanskim i privrednim stvarima pokrenut je s osnovnim ciljem radi olakšavanja sudske saradnje u građanskoj i privrednoj materiji. Neki od najvećih izazova sa kojima će se Crna Gora susresti u ovoj oblasti je stvaranje i implementacija pravnog okvira za međusobno priznanje i izvršenje odluka, kao i učešće Crne Gore u Evropskoj pravosudnoj mreži u građanskim i privrednim stvarima. EUROJUST i Evropska pravosudna mreža su neki od ključnih instrumenata pomoću kojih se razvija pravosudna saradnja u krivičnim stvarima u okviru država članica Evropske unije, kao i s trećim državama. Razlog za visok stepen razvoja sistema u ovoj oblasti jeste težnja ka zajedničkoj borbi protiv kriminala, koja je među prioritetima djelovanja EU. Pravosudna saradnja u krivičnim stvarima počiva na principu uzajamnog priznanja presuda i drugih sudskih odluka jedne države članice u drugim državama EU, kao i na uzajamnoj pravnoj pomoći. Takođe, počiva i na približavanju nacionalnog zakonodavstva i usvajanju niza minimalnih standarda.\nU oblasti policijske saradnje, značajna podrška razvoju i funkcionisanju ogleda se i kroz djelovanje Evropskoj policijskog koledža – CEPOL-a. U ovom segmentu posebno se ističu Šengenska konvencija, čijom sadržinom je propisana obaveza policijskih organa da pomažu jedni drugima u cilju prevencije i otkrivanja kriminala. Takođe, za Crnu Goru je važan i tzv. Ugovor iz Prima, koji se odnosi na intenziviranje prekogranične saradnje, posebno po pitanju borbe protiv terorizma, prekograničnog kriminala i ilegalnih migracija, a ne manja važna je i Bečka konvencija, te niz bilateralnih međunarodnih ugovora kojima se prepoznaju i afirmišu različiti oblici policijske saradnje (npr. zajedničke patrole, zajednički granični prelazi, zajedničke operacije, rad u zajedničkim centrima i dr).\nU dijelu usklađivanja pravnog sistema u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala, Crna Gora je sprovela niz aktivnosti kojima je ostvaren visok stepen usklađenosti, ali postoji prostor i za dalji napredak, posebno u dijelu unapređenja sadržine krivičnog zakonodavstva. U narednom periodu, izazov koji se stavlja pred Crnu Goru je postizanje ubjedljivijeg bilansa rezultata u ovoj oblasti, kao i preduzimanje odgovarajuće zakonske mjere za pokretanje reforme policije s ciljem podizanja nivoa profesionalizma u policiji.\nCrna Gora je usvojila niz reformskih mjera u oblasti borbe protiv terorizma. U narednom periodu se očekuje dalje usklađivanje zakonodavstva i jačanje strategijskog okvira u ovoj oblasti.\nSaradnja u oblasti droga podrazumijeva strateško i normativno planiranje i razvoj, kako u dijelu preventivnih, terapeutskih, tako i u dijelu represivnih aktivnosti i sankcionisanja svih oblika protivzakonitog djelovanja. Crna Gora kao zemlja kandidat mora biti spremna da pored obezbjeđivanja usklađenog normativnog okvira, ostvaruje konstantnu saradnju sa zemljama EU i regiona, u cilju suzbijanja krijumčarenja, ilegalne proizvodnje i prodaje i upotrebe opojnih droga.\nBorba protiv trgovine ljudima predstavlja jedan od problema u svijetu, kojem i EU posvećuje visok stepen pažnje. Od Crne Gore se očekuje da pokaže spremnost i sposobnost za uspostavljanje solidnog bilansa rezultata u ovoj oblasti.\nU oblasti carinske saradnje, u fokusu je sprječavanje i otkrivanje krivičnih djela i prekršaja iz oblasti carine na štetu nacionalnog zakonodavstva država članica i komunitarnog prava.\nPoglavlje 24 – Pravda, sloboda i bezbjednost zvanično je otvoreno 18. decembra 2013. godine na Međuvladinoj konferenciji u Briselu.\nPočetna i privremena mjerila?\nCrnoj Gori je kao početno mjerilo u odnosu na ovo poglavlje, određena izrada Akcionog plana. Akcioni plan za poglavlje 24 – Pravda, sloboda i bezbjednost je usvojen na sjednici Vlade od 27. juna 2013. godine, i izrađen je u skladu sa preporukama iz Izvještaja o analitičkom pregledu, na način što su preporuke određene kao ciljevi, koji će se ostvariti kroz propisivanje konkretnih mjera.\nNakon realizacije prve faze Akcionog plana u kojem su bili određeni kratkoročni prioriteti, pristupilo se adaptaciji Akcionog plana za poglavlje 24 koji je usvojen 16. februara 2015. godine s ciljem konkretnijeg definisanja srednjeročnih i dugoročnih prioriteta u poglavlju 24.\nZajedničkom pozicijom EU definisana su ukupno 83 privremena mjerila, i to 45 u poglavlju 23 – Pravosuđe i temeljna prava i 38 u poglavlju 24 - Pravda, sloboda i bezbjednost. Od ukupno 38 privremenih mjerila u poglavlju 24, četiri su u oblasti regularnih i neregularnih migracija, u oblasti azila četiri, u dijelu vizne politike dva, u oblasti Šengena i vanjskih granica četiri, pet u oblasti pravosudne saradnje u građanskim i krivičnim stvarima, 13 u oblasti policijske saradnje i borbe protiv organizovanog kriminala, jedno u oblasti borbe protiv terorizma, četiri u dijelu saradnje u oblasti droga, dok je jedno mjerilo opšteg karaktera. Većina od ukupnog broja privremenih mjerila se odnosi na unapređenje zakonodavnog i institucionalnog okvira u skladu s evropskim standardima u oblastima koje pokrivaju poglavlja 23 i 24, dok je manji dio aktivnosti posvećen uspostavljanju početnog bilansa ostvarenih rezultata u oblastima od značaja. Ispunjavanjem privremenih mjerila, Crna Gora će stvoriti uslove za dobijanje završnih mjerila.\nIzazov pred Crnom Gorom u ovom poglavlju je puna implementacija preuzetih obaveza koje proističu iz privremenih mjerila i preporuka Evropske komisije. Shodno tome, Crna Gora će nastaviti da sprovodi sveobuhvatnu procjenu svojih pravnih, institucionalnih, tehničkih potreba kao i potreba za obukama u oblasti legalnih migracija, da konstantno unapređuje ljudske i materijalne resurse posvećene upravljanju granicama i sistemu za registraciju migranata. Crna Gora bi takođe trebalo da unaprijedi transparentnost i kredibilnost odgovora pravosudnog sistema na slučajeve organizovanog kriminala kroz dosljednu politiku kažnjavanja koja ima naročito odvraćajući efekat. Takođe, jedna od ključnih obaveza u pravcu zatvaranja poglavlja 24 jeste unapređenje bilansa ostvarenih rezultata, posebno u pogledu pravosnažnih osuđujućih presuda. Nakon ispunjenja privremenih mjerila, Evropska komisija će izraditi Izvještaj o ispunjenju privremenih mjerila, kojim će Crna Gora stvoriti uslove za dobijanje završnih mjerila i time ući u finalnu fazu pregovora.\nVlada je 26. jula 2018. donijela Odluku o obrazovanju Radne grupe za pripremu i vođenje pregovora o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji za oblast pravne tekovine Evropske unije koja se odnosi na pregovaračko poglavlje 24 - Pravda, sloboda i bezbjednost („Sl. list CG“, broj 65/18). Usljed organizacionih i kadrovskih promjena, pristupilo se izmjeni sastava Radne grupe. Vlada je 19. septembra 2019. donijela Odluku o izmjeni Odluke o obrazovanju Radne grupe za pripremu i vođenje pregovora o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji za oblast pravne tekovine Evropske unije koja se odnosi na pregovaračko poglavlje 24 - Pravda, sloboda i bezbjednost („Sl. list CG“, broj 58/19).\nTrenutno, Radnu grupu čine 32 člana. U Radnoj grupi je 28 članova iz državnog sektora i četiri predstavnika civilnog sektora.\nDržavne institucije koje učestvuju u Radnoj grupi su: Ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo pravde, Uprava policije, Specijalno državno tužilaštvo, Vrhovno državno tužilaštvo, Apelacioni sud, Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo vanjskih poslova, Sektor za sprječavanje pranja novca i finansiranja terorizma (UP), Kancelarija za evropske integracije, Uprava carina, Uprava za imovinu i Javna ustanova Viša stručna škola „Policijska akademija". Predstavnici civilnog sektora dolaze iz sljedećih nevladinih organizacija: SOCen - Sociološki centar Crne Gore, Institut Alternativa, Juventas i Građanska alijansa.\nOsnovni cilj realizacije svih aktivnosti u okviru ovog poglavlja jeste da se omogući slobodno kretanje ljudi, uz garantovanje njihove bezbjednosti. Ispunjavanje obaveza koje proističu iz poglavlja 24 doprinosi smanjenju stope prekograničnog kriminala, kao i trgovine ljudima, drogom i oružjem, čime će Crna Gora efikasno povećati bezbjednost svojih građana. Jedna od najvećih prijetnji današnjice kakav je terorizam zahtijeva da država osigura svoje granice; u tom smjeru se preduzimaju aktivnosti kako bi se reformama, bliskom saradnjom sa susjednim zemljama i budućim članstvom u Evropskoj uniji, omogućilo da se Crna Gora odlučnije izbori s tom prijetnjom. Ispunjavanjem završnih mjerila iz poglavlja 23 i 24, Crna Gora će stvoriti uslove da uspješno završi pregovore i konačno postane punopravna članica EU.\nAkcioni plan za poglavlje 24. - Pravda, sloboda i bezbijednost (1644)\nPregovaračka pozicija – 24. Pravda, sloboda i bezbjednost (1447)\nAkcioni plan za Poglavlje 24 – Pravda, sloboda i bezbjednost (1056)\nZajednička pozicija EU za 24. poglavlje (1052)\n24. PRAVDA, SLOBODA I BEZBJEDNOST (986)


Ekonomija - datum: 2021-02-23 MINISTARSTVO KAPITALNIH INVESTICIJA DOSTAVILO TUŽILAŠTVU JOŠ DVIJE INFORMACIJE\nDjelatnost Montekarga je prevoz robe Istražiti zloupotrebe u Montekargu Specijalnom državnom tužilaštvu i Skupštini dostavljene su detaljne informacije u vezi sa mogućim postojanjem krivičnih djela prilikom zapošljavanja i isplate otpremnina zaposlenima u Montekargu, kazali su za „Dan” savjetnici ministra za borbu protiv korupcije\nMinistarstvo kapitalnih investicija (MKI) dostavilo je Specijalnom državnom tužilaštvu i Skupštini Crne Gore još dvije informacije o potencijalnim zloupotrebama i mogućem postojanju krivičnih djela, potvrdili su juče za „Dan” savjetnici ministra za borbu protiv korupcije Milorad Milošević i Ines Mrdović.\nResorno ministarstvo je prije mjesec dostavilo informacije u vezi sa mogućim postojanjem krivičnih djela kod kupovine brodova za Crnogorsku i Barsku plovidbu, dok su sada dostavili dvije informacije koje se tiču Montekarga, državne kompanije za prevoz robe.\n– Tokom prvog mjeseca rada dostavili smo Skupštini i Specijalnom državnom tužilaštvu četiri informacije o mogućem postojanju krivičnih djela u Barskoj plovidbi, Crnogorskoj plovidbi i državnoj kompaniji za prevoz robe – Montekargu. Specijalni državni tužilac i Skupština Crne Gore detaljno su upoznati sa sumnjivim radnjama koje su dovele do pada državnih garancija u dvjema pomorskim kompanijama, prije i nakon kupovine četiri broda za potrebe razvoja pomorstva. Treća informacija dostavljena je zbog sumnji da je državna kompanija za prevoz robe – Montekargo tokom 24 dana novembra 2020. godine prevozila robu bez posjedovanja validnog sertifikata o bezbjednosti. Takođe, upoznati su o mogućem postojanju krivičnih djela prilikom zapošljavanja i isplate otpremnina zaposlenima u Montekargu – izjavili su za „Dan” Milošević i Mrdović, savjetnici u Ministarstvu kapitalnih investicija za borbu protiv korupcije.\nProšlog mjeseca je postojala mogućnost da Eksim banka aktivira garancije zbog kredita za brodove u iznosu od oko 55 miliona dolara, jer kompanije nisu imale sredstava da plate dospjelu ratu, a Agencija za zaštitu konkurencije (AzK) je donijela rješenje kojim je Vladi zabranila da pomaže ta preduzeća. Godinama unazad prethodna Vlada je vraćala kredite državnih plovidbi.\nNa kraju je dogovoreno da Kinezi povuku dio garancije koji je dospijevao na naplatu, a da se u narednom periodu nastave pregovori sa Eksim bankom. Agencija je pokrenula ispitni postupak zbog potencijalne nezakonite pomoći koja je dodjeljivana Crnogorskoj i Barskoj plovidbi u decembru prošle, odnosno januaru ove godine.\n– Tokom dosadašnjeg rada savjetnici zaduženi za borbu protiv korupcije uočili su opstrukcije odlažećih menadžerskih struktura u pojedinim energetskim kompanijama čiji nadzor sprovodi MKI, a koje se ogledaju u nepostupanju po zahtjevima ministarstva – kazali su savjetnici ministra kapitalnih investicija Mladena Bojanića.\nMinistarstvo kapitalnih investicija, kako su najavili, u svim kompanijama i zavodima koje kontroliše uskoro će pokrenuti kampanju kojom želi da motiviše zaposlene da posredstvom mejl adrese prijave korupciju, nepotizam i sve zloupotrebe ovom resoru.\nZaustavili sumnjivi tender CEDIS-a\nMilošević i Mrdović su naveli da je Ministarstvo kapitalnih investicija početkom februara zaustavilo sumnjivi tender Crnogorskog elektrodistributivnog sistema (CEDIS) vezano za radove na revitalizaciji srednjonaponske i niskonaponske mreže – faza II, vrijedan skoro 20 miliona eura, bez PDV-a.\n– Nakon uočenih diskriminatorskih uslova u tenderskoj dokumentaciji CEDIS-a, objavljenoj posljednjeg dana 2020. godine, a koji su favorizovali pojedine firme prethodno uvedene da rade I fazu projekta, MKI je sugerisao izmjenu i dopunu tenderske dokumentacije na način da se uvaži načelo ekonomičnosti i omogući slobodna konkurencija na javnom nadmetanju. CEDIS je na kraju obustavio tender – objasnili su savjetnici.


Ako „Trepča“ bude čekala Briselski dijalog — izgubićemo - Sputnjik Srbija\n18:47 17.03.2016 (osveženo 19:03 17.03.2016) Preuzmite kraći link\nProfesor građanskog prava Dušan Čelić u razgovoru za Sputnjik ocenjuje da je pitanje „Trepče“, uz još nekoliko institucija, ključno pitanje za sudbinu Srba na Kosovu i Metohiji i da je zato „Trepča“ neprestano u fokusu interesovanja albanskih samoproklamovanih vlasti u Prištini.\n„Čini mi se da je ovo samo jedna od etapa u nizu jednostranih poteza Prištine. Takođe treba imati u vidu da je Priština prilikom usvajanja takozvanog ustava takozvane republike Kosovo praktično proklamovala i sprovela nešto što se može nazvati nacionalizacijom. Ona je u tom aktu proklamovala da su svi privredni subjekti u društvenoj i državnoj svojini na teritoriji autonomne pokrajine Kosovo i Metohija svojina tzv. republike Kosovo. Upravo u tom kontekstu, formiranje ove komisije koja treba da izradi neki leks specijalis, poseban zakon o ’Trepči‘, je sledeći korak koji Priština jednostrano preduzima. Takođe i pasivnost i samo deklarativna aktivnost organa Republike Srbije utiču na to da Priština u ovom trenutku ima mnogo aktivniju poziciju u vezi sa ovim pitanjem“, ističe Čelić.\n„Trepča“ od 1999. godine, kada je formalno Unmik preuzeo vlast na Kosovu i Metohiji na osnovu rezolucije 1244, posluje kao podeljeno preduzeće, podeljeni privredni subjekt, „Trepča sever“ i „Trepča jug“. U okviru „Trepče sever“ koja se nalazi na severu Kosova i Metohije obavlja se primarna proizvodnja rude i olovno–cinkovnog koncentrata, dok se u okviru „Trepče jug“ obavlja prerađivačka delatnost.\n„’Trepča sever‘ je i danas pod kontrolom Srba sa severa Kosova i Metohije i u tom pogledu to može da bude jedan od argumenata da se makar taj segment ’Trepče‘ pokuša da sačuva i da ostane u interesnoj sferi pre svega Srba sa severa Kosova i Metohije i Republike Srbije. Ono što meni kao pravniku smeta je što se pitanje ’Trepče‘ stavlja u politički kontekst, odnosno u kontekst briselskih pregovora u kojima Srbija praktično nikada nije dobila ništa, dok je druga strana, Priština, dobijala maksimum. Mislim da bi bilo mnogo bolje da se pitanje ’Trepče‘ posmatra kroz pitanje svojine, jer je nesporno da je ’Trepča‘ svojina Republike Srbije, odnosno privrednih subjekata i poverilaca Republike Srbije“, kaže Čelić.\nOn navodi da je svojina jedno univerzalno pravo i pitanje opšte ljudske kontrole i nije političko pitanje.\n„Ukoliko ’Trepču‘ branimo kroz te principe, a ne kroz političke principe kroz koje se prelama status Kosova i Metohije, nećemo opet biti gubitnici“, smatra Čelić.\nInače, formiranju komisije za izradu nacrta zakona o „Trepči“ usprotivili su se predstavnici Srba, koji su istakli da srpska zajednica treba da ima odlučujući glas po pitanju imovine u većinski srpskim sredinama.\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić poručio je da je Beograd prava adresa za razgovor o „Trepči“, ističući da je mesto za rešavanje spornih pitanja pregovarački sto, dijalog za koji je Beograd spreman.\nPrema za sada objavljenim informacijama, planirano je da u komisiji koja će odlučivati o kombinatu, koji omogućava egzistenciju većini stanovnika na severu KiM, od 16 članova participira samo 2 predstavnika Srba. Za donošenje odluka u komisiji nije predviđen konsenzus.\nTrepča, komisija, Srbi, zakon, Kosovo i Metohija, Srbija


Siemens tehnologija za savremene objekte Siemens tehnologija za savremene objekte – Personal magazin\nSiemensova grupacija Building Technologies je 5. marta 2008. godine u prostorijama Sava Centra održala prezentaciju usmerenu na nove tehnologije u domenu sistema zaštite od požara, elektronskog obezbeđenja i automatike sistema za klimatizaciju, osvetljenje i uštedu energije savremenih objekata.\nSkup je održan u Amfiteatru Sava centra, pred oko 300 zainteresovanih projektanata, investitora i stručnjaka iz date oblasti. Kroz seriju predavanja, posetioci su mogli da saznaju najsavremeniji Siemensov koncept elektronskog opremanja objekata – koncept “inteligentnih zgrada”. Zainteresovani su mogli da posete i interaktivni panel, na kome je izvršena demonstracija funkcionalnosti sistema.\nKoncept „Inteligentna zgrada“ se koristi za objekte u kojima postoje kompleksni tehnički sistemi, koji međusobno povezani omogućavaju konfor i bezbednost objekta uz maksimalne uštede energije i broja ljudi koji rade u objektu. Novoizgrađeni objekti tipično zadovoljavaju svetske standarde u pogledu kvaliteta i tehničke opremljenosti. Očekivano visok nivo komfora i sigurnosti u objektima obezbeđuju kompleksni tehnički sistemi.\nGrupacija Building Technologiesobezbeđuje kompletnu logističku podršku pri realizaciji i održavanju elektronskih sistema za zaštitu objekata, ljudi i njihove imovine, kao što su rano otkrivanje i automatsko gašenje požara, spoljna i unutrašnja zaštita objekta od provale i prepada, kontrola pristupa, TV nadzor zatvorenog kruga, detekcija toksičnih i eksplozivnih gasova, kontrola rada čuvara i dr.\nGrupaciju SBT čine visokostručni kadar sa veoma bogatim iskustvom u realizaciji sistema elektronskog obezbeđenja, što uz krajne profesionalni odnos u radu jeste jedina moguća garancija uspešnog završetka posla. Potvrda svega gore navedenog jeste lista referenci dosad realizovanih poslova, od kojih neki spadaju u sam svetski vrh – Centralni trezor centralne banke Ruske Federacije u Moskvi, Hotel Splendid u Bečićima, Raiffeisen bank – u više od 100 filijala širom Srbije, Delta City u Beogradu, itd.\nSiemens tehnologija za savremene objekte was last modified: March 10th, 2008 by Redakcija\nSONY trči sa zečevima


Vesti online / Sport / Ostali sportovi / "Medaljaši" iz Bakua kod Tome i Dragice\nDragica i Tomislav Nikolić ugostili sportiste\n- U opisu radnog mesta predsednika treba da bude doček sportista koji su dostojno predstavljali Srbiju. Hvala vam što ste pokazali da imamo budućnosti i hvala vam na borbenosti i medaljama koje stoje na vašim grudima - rekao je Nikolić, obraćajući se sportistima i stručnom štabu.\nPresednik Republike je naglasio da je u glavnom gradu Azerbejdžana još jednom potvrđeno da je naša nacija kulturna i borbena i da se samo timskim radom dolazi do vrhunskih rezultata.\n- Disali ste isto, osećali ste isto i pokazali da je upravo taj odnos prema sportu, pobednički mentalitet taj koji je najvažniji - rekao je Nikolić.\nOn je dodao da su uspesi naših sportista izuzetno značajni, jer pokazuju put kojim treba ići.\nNikolić je istakao da njihovi postupci pokazuju da se samo napornim radom i upornošću dolazi do uspeha i poželeo sportistima još mnogo godina uspešnog takmičenja.- U poslednje vreme deca se okreću sportu i dobro je da se promenio taj sistem vrednosti, koji su ranije činili skupi automobili - rekao je predsednik naše zemlje.\nSrbija je na Olimpijskim igrama u Bakuu osvojila 15 medalja, od kojih osam zlatnih, četiri srebrne i tri broznane\nU ime sportista, predsedniku Nikoliću zahvalila se osvajač zlatne medalje u streljaštvu Andrea Arsović, poklonivši mu simboličnu medalju.\n- Velika čast je da ispred svih sportista da vam se zahvalim na velikoj podršci koju ste nam pružali u Bakuu, kao i na divnoj dobrodošlici. Nadam se da smo ovim medaljama usrećili naciju i želieli bismo da to isto učinimo i na Olimpijskim igrama u Riju 2016. godine - poručila je Arsovićeva.\nPrijemu su prisustvovali i potpredsednik Olimpijskog komiteta Srbije Žarko Paspalj i generalni sekretar OKS Đorđe Bišacki.\nOSTALI SPORTOVI EI: Novo zlato za Srbiju


Austrija - Admira\nUtorak, 02/06 - Fudbal, Austrija, Bundesliga\n02/06Austrija Beč vs Admira Wacker MödlingDa postigne pogodak - obe ekipetip: Da\nNastavlja se austrijska Bundesliga, a takmičenje je podeljeno na plej of i plej aut. Meč u Beču igra se u utorak u 20.30 časova.\nMožda nismo očekivali da se nastavi austrijska liga pođto je okončan regularni tok prvenstva, pa je ostalo samo da se odigraju plej of i plej aut. Ipak, epidemiološka situacija u ovoj zemlji je dobra, pa će se takmičenje privesti kraju. U donjem delu tabele, pomalo neočekivano, našla se bečka Autrija, nekadašnji fudbalski velikan u ovoj zemlji. \_'\_'Ljubičasti\_'\_' su zauzeli to nepopularno prvo mesto ispod crte, pa sada pokušavaju da bar osvoje jedno od dva prva mesta u plej autu i tako u barau pokušaju da izbore plasman u Evropu. Ne verujemo da će im opstanak biti ugrožen jer su, realno, kvalitetniji od ostalih ekipa sa kojima će igrati. Verovali ili ne, Austrija je poslednji put u ligi izgubila početkom novembra, a onda je vezala 9 utakmica bez neuspeha, dok iza sebe ima šest uzastopnih remija, pa je i to razlog zašto nisu među prvih šest.\nAdmira Vaker je imala nešto slabiji učinak od svog rivala, ali bi to mogli da nadoknade već posle ovog meča. Posle podeljenih bodova Admira ima samo tri boda manje od Austrije, pa bi trijumfom u Beču bili izjednačeni sa \_'\_'ljubičastima\_'\_'. Igrali su dobro u četiri kola koja su odigrana u 2020. godini. Zabeležili su dve remija, pobedu i poraz, ali su bili daleko od plej ofa. Protiv Austrije nemaju dobar učinak prethodnih godina, ali to ništa ne mora da znači. Da li će se boriti za Evropu, ili opstanak, a sve je moguće, biće veoma brzo jasno.\nVeoma je mala razlika između Austrije na prvom mestu i poslednjeg Sent Peltena. U pitanju su samo četiri boda, pa će svaki bod u ovoj mini ligi biti veoma značajan. Prethodna dva duela ove dve ekipe u ovogodišnjem šampionatu okončana su nerešenim rezultatima, pa nam izgleda da je takav ishod i sad moguć. Ipak, mi se odlučujemo za predlog gol-gol sa koeficijentom 1.61 u kladionici Bet365.


Fico traži mjere zbog prodaje nekvalitetne hrane u dijelu EU\n27. juli/srpanj, 2017.\nSlovački premijer Robert Fico pozvao je danas Evropsku komisiju da preduzme mjere povodom činjenice da pojedine kompanije u centralnoj i istočnoj Evropi prodaju hranu nižeg kvaliteta u poređenju sa ostalim evropskim regionima.\nFico je rekao u Briselu da problem obuhvata širok spektar proizvoda, od mesnih prerađevina i čokolade do deterdženata sa manjim količinama aktivnih sastojaka.\n"Ne možemo tolerisati da čokolada u Austriji bude boljeg kvaliteta. Cijena je ista, omot je isti, a kvalitet nije isti u Mađarskoj, Poljskoj, Češkoj i Slovačkoj", rekao je slovački premijer, prenio je AP.\nPredsjednik Evropske komisije Žan-Klod Junker izjavio je da je ovakva praksa "neprihvatljiva" i da će Komisija uskoro objaviti uputstvo koje će pomoći nacionalnim vlastima u primjeni direktiva EU o zaštiti potrošača.\nJunker priznao da postoje dvostruki aršini za robu za zapad i istok Evrope.


10 najboljih noćenja s doručkom u Marbelji - TripAdvisor\nSmeštaj s uslugom doručka (B&B) - Marbelja, Španija\nNoćenja s doručkom/Pansioni (Marbelja)\nNoćenja s doručkom - Marbelja\n17 od 215 objekata odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nSpecijalna cena115 € (EUR)\nBr. 1 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 2 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 3 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 4 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 5 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 6 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 7 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 8 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 9 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nPrikaži sve povoljne ponude (7) počev od 199 US$\nBr. 10 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 11 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nEl Nacar Bed & Breakfast\nBr. 12 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 13 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 14 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 15 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 16 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 17 od 17 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Marbelja\nBr. 7 od 70 hotela u Marbelji


17-09-2018 07:51 Izdvojeno Svet Planeta\nSjedinjene Države će 17. ili 18. septembra objaviti da uvode Kini (oko) deset odsto carine na novu veliku grupu njenih izvoznih proizvoda.\nOvo je objavio uticajni američki list The Wall Street Journal koji naglašava da se u Vašingtonu odustalo od carine na nivou 25 odsto, ali da će smanjena carina `olakšati` kineske kompanije za 200 milijardi dolara u korist budžeta SAD.\nIsti list tvrdi da će 27. i 28. septembra biti održana nova runda američko-kineskih trgovinskih pregovora.\nNa čelu američkog pregovaračkog tima biće ministar finansija Stiven Mnučin.\nCarinu od 10 odsto na novu grupu kineskih proizvoda najavio je operativni kineski trgovinski pregovarač Robert Lajthajzer, naglasivni da je to neophodna i iznuđena mera jer Peking ne želi da izmeni „svoju nepravednu trgovinsku praksu“.


Aleksandar Džikić večiti derbi izjave Partizan - Crvena zvezda 78-77 Superliga 2017 | Mondo Sport\nTrener Partizana istakao psihološki značaj pobede nad crveno-belima pred moguće nove okršaje u plej-ofu.\nPartizan je dobio i drugi "večiti" derbi ove sezone pred svojim navijačima, izbio na deobu prvog mesta i najavio zanimljivu borbu za titulu prvaka Srbije.\nPočetkom februara u ABA ligi bilo je 86:81 protiv Crvene zvezde, a u četvrtak u meču 9. kola Superlige - 78:77!\n"Prvo vođstvo je bilo to na kraju, je l' da? Istina, nije nam prvi put ove godine, ali pobedili smo velikog protivnika. Stvarno velikog protivnika. To je za nas važno, mislim da smo sad osigurali učešće u ABA ligi sledeće godine. Još jednu stvar smo skinuli sa dnevnog reda obaveza u ovoj sezoni. To je bio imperativ - da se obezbedi kontinuitet igranja u regionalnoj ligi, s obzirom na sve što se dešava", rekao je trener Aleksandar Džikić.\nCrno-beli su aktuelnom šampionu naneli prvi poraz u domaćem prvenstvu, iako su gubili najviše sa 13 poena razlike, a i u poslednjem minutu su takođe "jurili" protivnikovu prednost.\n"Mislim da je naša kontrola igre u napadu bila solidna. U prvoj četvrtini to nije bilo sjajno, posle toga smo 30 minuta imali samo dve izgubljene lopte. Poređenja radi, protiv Vršca smo imali 20. To je bilo dosta važno... U poslednjih pet minuta dali smo 17 poena i time moram da budem zadovoljan", rekao je trener Partizana.\n"Večiti" rivali ostvarili su po osam pobeda i jedan poraz, s tim da Zvezda ima bolju koš-razliku u međusobnim duelima.\n"Nama je bitno da vidimo da možemo da igramo sa Zvezdom, da igrači to shvate i to će sve ovo što je ispred nas dići na jedan novi nivo. E, sad, kako ćemo funkcionisati do kraja - pojma nemam. O tome ja nešto puno ne odlučujem. Čitaj - ništa", zaključio je Džikić.


Poziv za dostavljanje prijedloga projekata za "EU za biznis" - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Ekonomija > Poziv za dostavljanje prijedloga projekata za “EU za biznis”\n28. Juna 2019. Istinito430Leave a Comment on Poziv za dostavljanje prijedloga projekata za “EU za biznis”\nProjekat “EU za biznis” objaviće u utorak, 2. jula, poziv za dostavljanje prijedloga projekata u oblasti izvozno orijentisanih sektora u BiH, čiji je cilj poboljšanje konkurentnosti ovih sektora, a za šta su namijenjena tri miliona evra bespovratnih sredstava.\nOvim sredstvima biće podržani projekti kojima se podstiču inovacije, saradnja, digitalizacija i poslovno okruženje, a krajnji korisnici biće mikro, mala i srednja preduzeća, te preduzetnici.\nPoziv će biti objavljen na konferenciji za novinare u Sarajevu, na kojoj će se obratiti šef Sekcije operacija za pravosuđe, unutrašnje poslove i reformu javne uprave pri Delegaciji EU u BiH Nikolas Bizel, te projektni menadžer EU za biznis projekta Nils Vecel.\nProjekat “EU za biznis” jača kapacitet BiH za ekonomski rast i zapošljavanje razvojem konkurentnosti i inovacija u odabranim sektorima i za ovu svrhu namijenjeno je ukupno 10 miliona evra bespovratnih sredstava.\nProjekat je vrijedan 16,1 miliona evra, a zajednički ga finansiraju EU sa 15 miliona evra i Njemačka sa 1,1 milion evra. Projekat zajedno realizuju Njemačko društvo za međunarodnu saradnju – GIZ, Međunarodna agencija za rad – ILO i UNDP od aprila 2018. do marta 2022. godine.\nTagged eu za bisniz eu4business istinito\nPoginula 43 rudara u Kongu


Svaki roditelj zna da je san njegovog deteta najbitnija stvar na svetu.\nI svaki roditelj se uvek trudi da svom detetu obezbedi najbolje moguće uslove za odmor i relaksaciju nakon napornog i energičnog dana. Štaviše, najnovija psihička istraživanja pokazuju da nam upravo dečiji snovi mogu mnogo reći o njihovom celokupnom psihičkom stanju, te ukažu na eventualne probleme.\nDečji snovi su po strukturi prostiji i logičniji, a verujemo da su i njihove ideje za opremanje njihovog najintimnijeg kutka podjednako jasne pa se zato uvek potrudite da imate sluha za njihove predloge.\nAli šta to konkretno podrazumevamo kada pomislimo na stvaranje idealnog prostora za decu? Da li se tu samo radi o dobrom izboru boja, nameštaja, propratnog dekora... ili su stvari ipak nešto ozbiljnije?\nMi vam danas nudimo neke zanimljive ideje i savete koji vam mogu pomoći u odabiru idealnog ambijenta za vašeg mališana.


Nemačka podržala demonstracije u Iranu: "Za poštovanje" - Svet Vesti - Izvor: b92.net - Aktuelno|net\nNemačka podržala demonstracije u Iranu: "Za poštovanje"\nNemačka je saopštila da sa zabrinutošću prati razvoj dogadjaja u Iranu, ali i istakla da demonstranti "zaslužuju poštovanje". "Vlada smatra legitimnim kada ljudi hrabro protestuju na ulicama zbog njihovih ekonomskih i političkih problema, kao što se to trenutno dešava u Iranu i oni imaju naše poštovanje", rekla je portparolka nemačke vlade Ulrike Demer, prenosi Rojters.\nIranski vrhovni vođa, ajatolah Ali Hamnei optužio je "neprijatelje" Irana da žele da ugroze vlasti, posle šest dana demonstrancija gde je stradala 21 osoba. Hamnei je rekao da "neprijateji Irana, koji su ujedinjeni, koriste sva sredstva, novac i oružje kao i svoje službe bezbednosti da bi stvorili probleme iranskim vlastima".\nAntivladini protesti u Iranu, koji su započeli 28. decembra, predstavljaju najodvažniji izazov klerikalnoj vlasti u Teheranu još od 2009. godine. Kako ocenjuje Rojters, iako su protesti u Iranu retki, a bezbednosne službe svuda prisutne, ipak su desetine hiljada ljudi izašle na demonstracije.\nUN: Gutereš prati situaciju u Iranu\nGeneralni sekretar UN Antonio Gutereš prati vesti o protestima u Iranu i procenjuje da li će tim povodom stupiti u kontakt sa vladom u Teheranu ili drugima. Zamenik portparola Farhan Hak rekao je da UN "analiziraju situaciju i pokušavaju da vide koji kontakti bi bili najkorisniji".


EU politika uslovljavanja pojačava efekat "zarobljene države" - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Evropska unija Srbija i Evropska unija EU politika uslovljavanja pojačava efekat “zarobljene države”\nEU politika uslovljavanja pojačava efekat “zarobljene države”\nBeograd, 3. jun 2019. – Politika uslovljavanja EU ne daje najbolje efekte na Zapadnom Balkanu, a sigurno ne tako dobre kao u prethodnim proširenjima, i dok se zemlje regiona formalno usklađuju sa pravnim tekovinama EU, njihov demokratski učinak stagnira ili čak nazaduje, ocenili su analitičari.\nNa skupu “Politika uslovljavanja EU prema Zapadnom Balkanu – Podrška demokratiji i vladavini prava (?)” istraživačica sa Švajcarskog federalnog instituta za tehnologiju (ETH) u Cirihu Nataša Vunš rekla je da politika uslovljavanja samo pojačava efekat “zarobljene države” koji je pak ključna prepreka za dalji demokratski proces Zapadnog Balkana.\nOna je na skupu u EU info centru predstavila svoje istraživanje na tu temu i govorila o tezi da je politika uslovljavanja EU na Zapadnom Balkanu nenamerno doprinela konsolidaciji fenomena “zarobljavanja države“.\nGlavno pitanje za nju je zbog čega dolazi do paradoksalne situacije da nivo demokratije pada dok se istovremeno formalno ispunjavaju zahtevi i napreduje u EU integracijama.\nObjašnjenje za to, prema njenim rečima, može se tražiti u modelu inicijativa spolja po principu troškovi-koristi, u nacionalnom identitetu i u izvesnoj meri “konfliktnom” cilju stabilnosti u odnosu na demokratiju.\nI predsednik UO Centra za evropske politike (CEP) Srđan Majstorović ukazao je da su istraživači došli do rezultata da politika uslovljavanja EU kakvu danas prepoznajemo ne daje najbolje efekte i da je, nažalost, dokaz za to slučaj Srbije, što pokazuje i nedavni Izveštaj EK o napretku u evropskim integracijama\n“Politika uslovljavanja ne utiče na demokratizaciju kandidata u procesu evrointegracija, čak naprotiv, rezultati istraživanja pokazuju da EU nenamerno svojom politikom uslovljavnja kreira svoje omiljene partnere u regionu, jake lidere koji se predstavljaju kao garant stabilnosti, a nauštrb stabilnosti i funkcionalnosti demokratskih institucija“, rekao je Majstorović.\nOn je rekao da to pokazuje i ovogodišnji Izveštaj o napretku, gde je evidentno da nema napretka kada je u pitanju politički kriterijum i da reforme koje treba da budu suština pristupanja ne napreduju brzinom kojom bi mogle.\n“To dovodi u pitanje i funkcionalnost politike uslovljavanja EU i ukazuje na potrebu da se u Srbiji otvori dijalog na temu šta dalje, da li je to isključivo pristupanje u smislu zauzimanja stolice ili su to reforme koje je neophodno ispuniti, prevashodno vladavine prava, funkcionisanja demokratskih institucija i svega onoga što je prilično negativno ocenjeno u izveštaju (o napretku)“, rekao je Majstorovć.\nPrema njegovim rečima, politika uslovljavanja kakvu danas poznajemo ima svoje nedostatke u dva apsekta – perspektiva članstva Zapadnog Balkana u EU nije toliko izvesna da bi ta politika bila efikasna a, s druge strane, to izaziva reakciju na strani samih kandidata tako što vlade u regionu analiziraju troškove reformi nepohodnih u evrointegracijama.\n“U ovom trenutku manjak napredovanja Srbije u evrointegracijama ukazuje da je vlada izračunala da su troškovi reformisanja političkog sistema, izgradnje demokratskih institucija, funkcionalnog sudstva, veći od dobiti koja je neizvesna, imajući u vidu neizvesnost procesa pristupanja EU“, rekao je predsednik UO CEP.\nIzvršni direktor Fonda za otvoreno društvo Milan Antonijević rekao je na skupu da teza Nataše Vunš pruža pogled sa strane ljudi koji izučavaju odnose Brisela i Beograda i na način kako će se ta politika menjati posle evropskih izbora.\nKako je ocenio, rezultati evropskih izbora su takvi da ipak daju novu šansu za region da na drugačiji način formuliše aktivnosti, kao i za “jači odgovor” civilnog društva.\nKoordinatirka Nacionalnog konventa o EU (NKEU) Nataša Dragojlović istakla je da se, od EU Strategije proširenja na Zapadni Balkana do 2025, vrlo malo razgovaralo o tome koliko su za to spremni s jedne strane EU a s druge kandidati.\nOna je istakla i da nije do kraja preispitan negativan uticaj uslovljavanja i oštrog i strogog pristupa s jedne i “gledanja kroz prste” nekim kandidatima s druge strane.\nDragojlović smatra da tek treba da se preispita “da li proces evrontegracija utiče povoljno ili nepovoljno na razvoj demokratije u državama koje još nisu dostigle svoj puni demokratski potencijal, koje su tzv. fasadne demokratije, države u tranziciji u kojima nisu do kraja izgrađene institucije koje mogu da garantuju vladavinu prava“.\nKada je reč o reakcijama nekih iz EU na tezu Nataše Vunš, one su, kako je rekla istraživačica CEP Sena Marić, bile uzdržane, čak pomalo negativne, iako tu analizu, istakla je Marić, treba shvatiti kao doprinos dijalogu, prenosi Euractiv.\nOznakeCEPevropske integracijeFondacija za otvoreno društvo SrbijaNKEU\nPrethodno Konkurs za projekte pomoći zapošljavanju Roma i drugih marginalizovanih grupa\nSledeće Medijska zajednica osudila vladine izmene Nacrta Medijske strategije\nTop Tags Srbija i Evropska unija lokalna samouprava OCD Evropska unija Društvo vladavina prava ljudska prava konkurs Evropska komisija evropske integracije Vlada Republike Srbije mediji Civilno društvo mladi istraživanje


Poverenik za informacije od javnog značaja Milan Marinović ocenio je da postoji “opravdani interes javnosti” u Srbiji da zna informacije o broju hospitalizovanih i preminulih pacijenata sa potvrđenom ili sumnjivom korona infekcijom i da nijedna institucija “ne može da dokazuje suprotno”\nNeke kategorije informacija, uključujući i one o javnom zdravlju, od izuzetno su velikog javnog interesa zbog svog posebnog značaja za proces demokratskog nadzora i vladavinu prava, te njihovo uskraćivanje “ne može da bude opravdano čak ni iz razloga nacionalne bezbednosti”, ocenio je Marinović, pozivajući se na međunarodne standarde\nPoverenik je takvu ocenu izneo u rešenju donetom krajem prošlog meseca po žalbi novinarke Danasa Zorice Miladinović, upućenoj jer je Klinički centar Niš odbio da dostavi podatke o broju svih hospitalizovanih i preminulih pacijenata sa potvrđenom ili sumnjivom korona infekcijom u prva dva meseca epidemije\nUprkos tome što je Poverenik naložio KC Niš da, ukoliko ih ima, dostavi sve tražene informacije i dokumenta, ova ustanova to nije učinila, navodeći da “još uvek ažurira podatke” koje, inače, po navodima njene uprave, svakodnevno šalje Kriznom štabu\nNakon nepostupanja KC po ovakvom nalogu, novinarka Danasa je uputila Povereniku predlog za sprovođenje upravnog izvršenja, koje bi trebalo da omogući dobijanje podataka\nfoto: Tviter Poverenika\nPoverenik za informacije od javnog značaja Milan Marinović ocenio je ovih dana da postoji “opravdani interes javnosti” u Srbiji da zna informacije o broju hospitalizovanih i preminulih pacijenata sa potvrđenom ili sumnjivom korona infekcijom i da nijedna institucija “ne može da dokazuje suprotno”.\nOn je ovakvu ocenu izneo u rešenju donetom po žalbi novinarke Danasa Zorice Miladinović upućenoj jer je Klinički centar Niš odbio da dostavi podatke o broju svih hospitalizovanih i preminulih pacijenata sa potvrđenom ili sumnjivom korona infekcijom u prva dva meseca epidemije novog koronavirusa.\nUprkos tome što je Poverenik rešenjem donetim krajem jula ove godine naložio KC Niš da ukoliko ih ima novinarki Danasa dostavi sve tražene informacije i dokumenta u kojima su one sadržane “bez odlaganja, a najkasnije u roku od pet dana od prijema rešenja”, KC Niš ih još uvek nije dostavio, pravdajući prećutkivanje “kompleksnošću” njenog zahteva.\nNovinarka je podnela zahtev u kojem traži ovu vrstu informacija i dokumenata pre više od tri meseca.\nPoverenik: Postoji neoboriva pretpostavka da postoji opravdani interes javnosti da zna ovakve podatke\n– Prilikom donošenja ove odluke Poverenik je posebno imao u vidu da se tražene informacije odnose na informacije o virusu SARS- CoV- 2 i zaraznoj bolesti Kovid- 19, odnosno da su kao takve od izuzetnog značaja za javno zdravlje, odnosno ugrožavanje i zaštitu zdravlja stanovništva. Poverenik naglašava da u odnosu na informacije kojima raspolažu organi javne vlasti, a koje se odnose na ugrožavanje, odnosno zaštitu zdravlja stanovništva i životne sredine, postoji neoboriva pretpostavka da postoji opravdani interes javnosti da ih zna… Organ javne vlasti ne može da dokazuje suprotno- navedeno je u rešenju koje je potpisao poverenik Marinović.\nfoto: sajt Poverenika\nMarinović se se pri donošenju ovakve odluke poziva i na međunarodne standarde, precizirajući da prema “Tšvanskim principima” informacije o javnom zdravlju spadaju u kategoriju onih koje “uvek podležu pretežnom javnom interesu za otkrivanje”.\n– Neke kategorije informacija, uključujući između ostalog informacije o javnom zdravlju, su od izuzetno velikog javnog interesa zbog svog posebnog značaja za proces demokratskog nadzora i vladavinu prava. Shodno tome, postoji vrlo jaka pretpostavka, a u nekim slučajevima i pretežan imperativ, u korist javnog i proaktivnog objavljivanja takvih informacija- navodi se u rešenju.\nU njemu se naglašava da uskraćivanje pristupa takvim informacijama “ne može da bude opravdano čak ni iz razloga nacionalne bezbednosti”.\nU rešenju se dodaje da je KC Niš u izjašnjenju na žalbu novinarke Danasa naveo da će odgovoriti Povereniku nakon što od Ministarstva zdravlja, kojem se obratio, “dobije instrukcije”.\nPrema Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, niški KC je poseban organ vlasti, a “traženje instrukcije od drugog organa vlasti nije opravdan razlog za nepostupanje po zahtevu”, ocenio je Marinović.\nKC Niš: Dostavljanje podataka kasni zbog “kompleksnosti i složenosti vođenja analitike”\nKC Niš je na ovakvo rešenje Poverenika odgovorio da “još uvek ažurira podatke” koje, inače, kako je uprava te ustanove saopštila, svakodnevno šalje Kriznom štabu.\n– Obaveštavamo Vas da s obzirom na kompleksnost i složenost vođenja analitike za tražene podatke Klinički centar Niš još uvek radi na ažuriranju podataka koje ste tražili, pa će tražene informacije dostaviti čim se ovaj postupak bude okončao, navela je ove sedmice uprava KC Niš u odgovoru novinarki Danasa, a nakon što ih je ona podsetila na obavezni rok za dostavljanje podataka iz rešenja Poverenika.\nPredstavnici uprave niškog KC su, inače, početkom jula, na jednoj od retkih konferencija za novinare, kazali da neće saopštiti podatke o ukupnom broju umrlih od korone ili sa sumnjom na koronu, od početka epidemije.\nOni su tada kazali da KC “nije nadležan” da saopšti takve podatke, već je to isključivo Vladin Krizni štab za suzbijanje zarazne bolesti Kovid 19, kojem ih ova ustanova „svaki dan i promptno šalje”.\n– Svi naši kliničari svakoga dana unose podatke u kovid nacionalnu bazu- precizirali su.\nNovinarka Danasa: Očigledno je da niški KC nije opredeljen da saopštava ovu vrstu delikatnih podataka od javnog interesa\nNovinarka Danasa Zorica Miladinović je nakon nepostupanja niškog KC po nalogu za dostavljanje informacija i dokumenata uputila Povereniku predlog za sprovođenje upravnog izvršenja, koje bi trebalo da omogući dobijanje takvih podataka.\n– Očigledno je da niški KC nije opredeljen da učini dostupnim ovu vrstu delikatnih podataka od javnog interesa. Zvanično je počeo da sopštava broj umrlih pacijenata kod kojih je potvtrđen virus tek početkom jula, dakle skoro tri meseca od početka epidemije. I tada je to učinio uz blagoslov centralnih zdravstvenih vlasti, kojoj se, inače, sve češće i sve ozbiljnije pripisuje prećutkivanje stvarnog broja umrlih kovid pacijenata u Srbiji, odnosno manipulacija tim brojem. I sama sam, kao novinarka, iz dobro obaveštenih izvora bliskih KC dobijala različite informacije i dokumenta iz kojih se verodostojnost zvaničnog broja dovodi u pitanje- rekla je ona za Medijsku kutiju.\nNovinarka Danasa je, inače, nakon prvih sumnji da nadležni umanjuju broj umrlih u kovid bolnicama u Srbiji, što su tvrdili i izvori bliski KC Niš, početkom maja ove godine od uprave te ustanove, po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, zatražila podatke vezane za takvu sumnju.\nOvaj list je tada zatražio, za period od početka marta do početka maja, ukupan broj umrlih pacijenata u čijim otpusnim listama je navedeno da je “završna dijagnoza”- kovid 19, ili da su “lečeni” od suspektnog kovida 19, ili da su “lečeni” od sumnje na kovid 19 ali im je “završna dijagnoza” neka druga bolest.\nZahtevao je i ukupan broj hospitalizovanih pacijenata, bilo da je u otpusnim listama navedeno da su imali korona infekciju ili su bili “samo” suspektni na nju.\nPošto je na početku epidemije na korona virus testiran mali broj građana, zatražio je i podatak o ukupnom broju testiranih među suspektnim pacijentima.


Šesti "21114 - Film fest" od četvrtka do nedelje na Novom naselju - Dunav Televizija Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Kultura Šesti „21114 – Film fest“ od četvrtka do nedelje na Novom naselju\nŠesti „21114 – Film fest“ od četvrtka do nedelje na Novom naselju\nŠesti po redu „21114 – Film fest” na Novom naselju, održaće se od 17. do 20. septembra na dve lokacije na otvorenom u ovom delu Novog Sada. Festival će pored, posetiocima dobro poznate lokacije, livade u ulici Bate Brkića 34, ove godine imati program i na još jednoj zelenoj površini Novog naselja, a to je livada prekoputa Gerontološkog centra, te će tako svi Novosađani moći na dve lokacije da uživaju, kako u kultnim filmskim ostvarenjima, tako i u najnovijim naslovima autora iz celog regiona.\nPored najnovijih filmskih ostvarenja, publika će imati i vrlo težak zadatak, da izglasa najbolji film iz selekcije kratkometražnih filmova „Zlatni čep”. Za ovu, sada već tradicionalnu nagradu putem konkursa Novog kulturnog naselja, prijavilo se više od 50 filmova iz svih zemalja bivše Jugoslavije. Filmovi iz ove selekcije biće prikazani u četvrtak, na otvaranju festivala, dok će „Zlatni čep”, autorski rad akademskog vajara Dejana Jankova, u nedelju biti dodeljen autoru čiji film osvoji najviše simpatija publike šestog „21114 – Film festa”.\nPrethodni tekstOpera za decu „Čarobna frula“ u Dunavskom parku\nSledeći tekstMirović direktoru japanskog giganta predstavio privredne potencijale


Bitcoin ATM Pioneer planira mašine za Singapur, London | RS.democraziakmzero.org\nKompanija koja stoji iza na svetu prvi Bitcoin ATM planira da uspostavi mašine u Londonu i Singapuru do sredine marta.\nVancouver-based Bitcoiniacs, rekao je da su nove mašine su deo globalne ekspanzije koja će uključivati i uspostavljanje fizičke brokerske kancelarije za fizička lica i pritisni za povećanje korišćenja sopstvenog Bitcoin ekchange.\nBitcoiniacs osnivač Mičel Demetra je rekao da bankomati će verovatno biti smešten unutar kafe ili kafiću, uz kancelarija brokerska prilogu. To bi bilo slično sadašnjem set-up u Vankuveru, gde se nalazi u talasima Coffee House bankomat.\n"Mi smo trenutno u potrazi za mestom. Imamo gospodina na terenu u Singapuru da smo radili sa. Mi verovatno učiniti sličnu nameštaljka da ono što imamo ovde u Vankuveru," rekao je Demetra.\nBankomati idu u London i Singapuru su Robocoin modela. Bitcoiniacs trenutno vodi Robocoin mašinu u Vankuveru, kao i.\nDemetra je rekao Singapur je meta za planove za proširenje kompanije zbog jasnih pravila u zemlji na oporezivanje Bitcoin.\n"[Singapur] postala veoma atraktivna za nas čim [vlasti] stavio do znanja gde su stajali na Bitcoin. To je atraktivna lokacija za poslovanje u svemu, tako da je bilo savršeno mesto."\nNove bankomata se raspoređeni kao Bitcoiniacs obnavlja podsticaj za promociju svoje razmenu, Cointrader. Sve Bitcoiniacs mašine će biti povezan sa Cointrader, koja je izgrađena kao zamenu za ATM operatera. Firma je odlučio da uspostavi svoju razmene nakon što se suočila sa velikim brojem neobrađene transactionsvith Bitstamp.\nDemetra je rekao originalni plan je njegova firma je da se izgradi mreža brokerskih kuća i bankomata širom sveta, u početku oslanjajući se na spoljnim razmene. Ali, on je rekao da su velike razmene trenutno daju nezadovoljavajući nivo podrške.\n"Brzo smo shvatili smo mogli da pruži bolju uslugu našim klijentima da se u vlasništvu našeg deviznog platformu. Onda nismo na milost i nemilost [spoljnih] razmene."\nBrokerske kancelarije Bitcoiniacs 'rade u tandemu sa bankomata firme. Prema Demeter, kancelarije su popularne kod prvog put Bitcoin kupcima koji žele svoja pitanja odgovorili neko lično. Brokerske kancelarije takođe omogućavaju Bitcoin prodavca da odmah prikupi gotovinu, umesto da čeka njihova sredstva da se povuče iz razmene računa.\n"Za mnoge ljude smo prvi kontakt imaju sa Bitcoin. Mnogo ljudi ne istražuju na mreži, ali nemaju nikoga fizički da razgovara. Mnogi ljudi smatraju da je velika prednost", rekao je on.\nTrka na tržištu\nBitcoiniacs će imati konkurenciju u bankomata prostoru iu Londonu i Singapuru. Firma se zove Bitcoin Ekchangeplans da se uspostavi Lamassu bankomat, koji samo vrši Fiat-to-Bitcoin konverzije, u jugoistočne Azije grada-države do aprila. Bankomat u Hong Kongu, takođe Robocoin jedinica, bio announcedfor instalacije januara, ali su objavljeni nikakvi dodatni ispravke o tome. Prema tome, Bitcoiniacs mašina mogla pobediti da postane prvi Bitcoin bankomat u Aziji.\nU Londonu, tri startup su viingto instalirati grad prvo Bitcoin ATM, sa jedinicama iz oba Lamassu i Robocoin. Jedna od firmi može da ima svoje jedinice instalirane ove nedelje, njen osnivač rekao CoinDesk, iako on nije potvrdio datum još.\nBitcoin cena Skirockets kao zaključak senat za saslušanje


Novinar Anđus je preko punomoćnika poručio da neće dolaziti na suđenja i da se ne pridružuje krivičnom gonjenju.\nSledeće suđenje je zakazano za 21. februar.\nKrivičnu prijavu proti Čovića podnela je policija zbog napada na Anđusa u junu 2014. godine.\nIncident između Čovića i Anđusa dogodio se 4. juna 2014. godine ispred zgrade televizije Kopernikus na Novom Beogradu, posle emitovanja Anđusove emisije u kojoj je pominjao predsednika Košarkaškog kluba Crvena zvezda.\nKako su mediji tada preneli, Čović je posle emisije došao ispred zgrade televizije džipom u kojem je na mestu suvozaca.\nAnđus je tvrdio da ga je Čović posle verbalnog sukoba udario nekoliko puta, da je jedan udarac zadobio u arkadu, dok je Čović tvrdio da je Anđus „izneo lavinu neistina“ i istakao da nikada nikoga nije udario prvi“, preneli su tada mediji.\nAnđusu uskoro treba da pred Višim sudom počne suđenje zbog optužbi za iznudu novca od jednog biznismena.\nAca Lukas tvdi da je on napadnut\nDejan Anđus Nasilje nad novinarima Nebojša Čović\n← [Najava] N1 direktno o sudskim procesima protiv novinara\nDojčinović o tužbi Popovića: Hoće da nam naškodi što više →


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Država da formira robne rezerve\nMEDOJEVIĆ SUGERIŠE 30. 03. 2020. 13:47 >> 13:48 26\n"DF godinama upozorava da Crne Gora nema mehanizme, resurse i institucije koje treba da djeluju u vanrednim situacijama, bilo da se radi o poremećajima na tržištu roba, elementarnim nepogodama, epidemijama, ratovima", naveo je Medojević.\nKako je dodao Medojević, robne rezerve mogu da se koriste u situacijama kada se stvaraju stvarne ili vještačke nestašice roba na tržištu, ili u uslovima nemogućnosti nabavke hrane.\n"Epidemija COVID 19 je upravo takva situacija u kojoj je Vlada trebalo da proglasi vanredno stanje u Skupštini, uvede radne obaveze i propiše obaveze kompanija, medija, zdravstvenih radnika, građana sa posebnim znanjima i vještinama kako da djeluju u uslovima vanrednog stanja", kazao je Medojević.\n"Neprihvatljiva je situacija za državu da mora da moli i prosi od drugih država pomoć u osnovnim životnim namirnicama i drugim robama koje mora da ima u rezervama", rekao je Medojević.\n"Mi nemamo ni ratne rezerve, niti VCG ima obezbijeđena sredstva i opremu za djelovanje u uslovima ratnog i vanrednog stanja", kazao je Medojević.\n"Jednostavno, neoliberalni reformatori su ostavili državu bez glavnih poluga za reagovanje u situacijama kao što je ova. Zato moramo da prosimo od tajkuna, sportista, šeika, NATO-a", kazao je Medojević.


Na ovom događaju pridružiće mu se predstavnik napuljske scene Antonio Pica, dok su za domaću podršku zaduženi Kid Kimi – di-džej koji već dugi niz godina propagira poseban muzički spektar i mladi beogradski producent i di-džej Jovan Vučetić.\nTri decenije kasnije Marco i dalje važi za jednog od najcenjenijih i najtraženijih izvođača na svetu, a uveliko je smatran za jednog od ključnih faktora u misiji da techno kao žanr dostigne svetsku priznatost.\nPrvi nastup u Beogradu Carola je imao u kultnom klubu Industrija, ranih dvehiljaditih godina. U to vreme bio je vodeća svetska zvezda minimal techno-a, a njegov nesvakidašnji nastup i besprekoran miks na tri gramofona doneli su mu armiju fanova.\n„Prvi put sam nastupao u Beogradu pre 20 godina, sećam se da je u pitanju bio neki potpuno andergraund klub. Dosta puta sam dolazio tokom prve dekade dvehiljaditih, pa samim tim sa vašom publikom imam posebnu konekciju. Volim duge setove, jer na taj način mogu da ostvarim još bolji kontakt sa publikom i da ih bolje razumem, jer cela magija se dešava na dancefloor-u, samo treba dobro posmatrati i pročitati šta ljudi žele“ – mišljenja je Carola.\nOgraničen broj ulaznica za nastup Marca Carole dostupan je po ceni od 1390 dinara za parter i 1890 za VIP sektor.\nNišta od moderne galerije u DOB zbog direktora diletanta\nNiš art fondacija saopštila je da odustaje od otvaranja velikog galerijskog prostora unutar beogradskog Doma omladine zato što rukovodstvo te kuće nije zainteresovano za projekat. U NAF-u kažu da će naći drugu lokaciju na kojoj će donairati mesto namenjeno likovnim stvaraocima.\nPetar Božović: Ponovo sam učio da hodam\nBEOGRAD - Verujem da svi koji su do sada dobili nagradu „Pavle Vuisić“ da je i zaslužuju, ali neminovno se nameće jedno: ovu nagradu zaslužio je jedino onaj čije ime ona nosi - kaže u intervjuu za „Blic” Petar Božović kom će nagrada za životno delo svečano biti uručena u ponedeljak na „Filmskim susretima” u Nišu.


Poznavaoci političkih prilika kažu da Kosovo i Srbija zauzimaju pozicije za novu rundu pregovora\nZvanična Priština neće ukinuti odluku o carini koja je uvedena na robu iz Srbije sve dok Beograd ne prizna Kosovo, izjavio je u četvrtak premijer Kosova Ramuš Haradinaj. On je kazao da ova odluka nije uperena protiv srpskog stanovništva, u šta ne veruju srpski predstavnici na Kosovu. Od njih je u četvrtak u Beogradu zatraženo da nastave da mirno protestuju protiv takve odluke. U međuvremenu, visoka predstavnica EU za spoljnu politiku Federika Mogerini, ali i Nemačka, pozvale su Kosovo da što pre povuku odluku o carini od 100 posto na robu iz Srbije i BiH. Poznavaoci političkih prilika kažu da Kosovo i Srbija zauzimaju pozicije za novu rundu pregovora.\nKosovo za sad nema nameru da povuče svoju odluku. Premijer Ramuš Haradinaj izjavio je da će carina uvedena Srbiji ostati na snazi sve dok se dve zemlje ne slože o sveobuhvatnom, konačnom sporazumu o međusobnom priznanju.\nRamuš Haradinaj na Konvenciji kosovskih proizvođača\nDodao je da carina nije uperena protiv Srba na Kosovu, te je pozvao kosovske institucije da pomognu srpsko stanovništvo na severu i na jugu u snabdevanju.\nGradonačelnici četiri opština sa srpskom većinom na severu Kosova iz redova Srpske liste u utorak su podneli ostavke zbog ovakvih mera Vlade Kosova dok su građani, na njihov poziv, počeli i da svakodnevno protestuju. Nakon sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u četvrtak u Beogradu, iz Srpske liste su rekli da ih je Vučić pozvao da nastave sa mirnim, nenasilnim i demokratskim protestima.\n„Kao što znate takse koje je Priština uvela mogu slobodno da kažem i narodu koji živi ovde nije uperena protiv Srbije, kao što to neki iz Prištine pokušavaju da nametnu i skrenu temu javnosti, ta taksa je uperena direktno protiv opstanka srpskog naroda na prostoru KiM“, kazao je predsednik Srpske liste i dosadašnji gradonačelnik Severne Mitrovice Goran Rakić.\nDalibor Jevtić, potpredsednik Srpske liste koji inače živi južno od Ibra, kazao je da je situacija zbog carine iz dana u dan sve teža, pogotovo u opštinama južno od Ibra. I on je izrazio ubeđenje da su ove mere uvedene protiv srpskog naroda na Kosovu, te je najavio nastavak protesta i severno i južno od Ibra.\nPre sastanka, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je izjavio da će da zamoli srpske predstavnike da nastave sa protestima mirnim putem, a da će Srbija da radi sve što može da Evropi i svetu ukaže na štetnost odluke Vlade Kosova koja, kako je dodao, razara i regionalnu stabilnost i mir.\nPoznavaoci političkih prilika smatraju da ovakvim ponašanjem Kosovo i Srbija nastavljaju pregovore ali drugim sredstvima.\nZauzimanje pozicija u novoj rundi pregovora: Petar Miletić\nAnalitičar Petar Miletić smatra da se radi o zauzimanju početnih pozicija u novoj rundi pregovora. „Priština je poslala ROSU na sever i uvela carine od 100 posto na srpske proizvode, a kao odgovor na to predsednici opština i odbornici na severu Kosova podnose ostavke i traže da predsednica Skupštine Srbije raspiše izbore po srpskom sistemu. Ovo gledam kao zauzimanje početnih pozicija u novoj rundi pregovora. Da li će ovo biti održivo podnošenje ostavki ili ne, videćemo kada se bude oglasio onaj koji ih je ohrabrio da takvu odluku donesu. Mislim da su lideri Kosova i Srbije sada već dovoljno alarmirali međunarodnu zajednicu, pre svega EU i SAD da se pozabave ovim problemom, i ja mislim da Vučića i Tačija možemo vrlo brzo ponovo očekivati u Briselu“, kaže Miletić.\nU međuvremenu, Federika Mogherini, visoka predstavnica za spoljnu politiku i bezbednost, je u telefonskom razgovoru sa predsednikom Kosova Hašimom Tačijem pozvala na opozivanje odluke Vlade Kosova o carini, dok je nemačka vlada saopštila da nema ni malo razumevanja za takvu odluku Kosova i pozvala Kosovo da okonča „trgovinski rat“ sa Srbijom.


Home / FORUMI / Istraživački forum / Pravo\nOBLAST DELOVANJA „VLADAVINA PRAVA“\nČlanovi i članice ove istraživačke jedinice Istraživačkog foruma bave se pitanjima koja potpadaju pod dva poglavlja u postupku pregovaranja i to: „Pravosuđe i ljudska prava“i „Prostor slobode, bezbednosti i pravde“. Budući da je reforma pravosuđa jedan od aktuelnih problema sa kojima se Srbija suočava, članovi istraživačke baviće se analizama postojećeg stanja i identifikacijom najvažnijih problema, odnosno pružati kritičku ocenu sadašnjih inicijativa u rešavanja problema u ovoj oblasti koji se odnose na institucionalni okvir, način donošenja odluka i strateškog planiranja i primene usvojenih propisa. Predlozi za javne praktične politike biće usmereni na aktivnosti kojima bi se mogla ublažiti postojeća situacija u ovoj oblasti. Takođe, u fokusu rada Istraživačkog foruma je ustavna reforma u Srbiji.\nPravosuđe i ljudska prava – Poglavlje 23\nAutorka: Vesna Rakić-Vodinelić\nBeograd, februar 2012\nUspostavljanje nezavisnog sudstva predstavlja najveći izazov sa kojim se Srbije susreće u okviru ispunjavanja političkih kriterijuma i kriterijuma unošenja acquis-a u nacionalno pravo. Prikazani su rezultati u sprovođenju reforme pravosuđa i osnovni problemi. Date su preporuke koje bi mogle biti od pomoći prilikom pregovaranja u ovom poglavlju – monitoring rada VSS i Državnog veća tužilaca, poboljšanje efikasnosti rada Ustavnog suda, određivanje potrebnog broja sudija i tužilaca u Srbiji u skladu sa uobičajenim metodama, preispitivanje postojeće organizacije sudova i utvrđivanje odgovornosti za neadekvatnu, nestručnu i protivustavnu pravosudnu reformu.\nAutorka: Aleksandra Čavoški i Dražen Maravić\nBeograd, januar 2012\nU okviru oblasti pravosuđa i unutrašnjih poslova autori su analizirali prethodne izveštaje Evropske komisije kako bi utvrdili one probleme koji se ponavljaju i koje treba rešiti u što kraćem vremenskom periodu. Autori su, takođe, ukazali na sistemske probleme u ovoj oblasti koji se tiču institucionalnog okvira, načina donošenja odluka, strateškog planiranja, nedovoljno profesionalne državne uprave i primene usvojenih propisa. U radu su takođe date preporuke koje bi trebalo da omoguće otklanjanje ovih nedostataka i da potpomognu ubrzanom pregovaranju u ovoj oblasti.\nNovi pristup u formiranju Vlade Republike Srbije\nAutor: Dejan Milenković\nU svakoj savremenoj pravnoj državi, ministarstva su osnovni organi državne uprave. Oni su, polazeći od organizacionog i funkcionalnog pojma javne uprave i u teorijskom i u pozitivno-pravnom smislu, „srce“ upravne organizacije, ali i obavljanja upravnih delatnosti. Na formiranje ministarstava kao centralnih organa državne uprave u Srbiji dominantno utiče partokratija. Umesto partokratskog kriterijuma za formiranje ministarstava, trebalo bi uvažiti „objektivne“ kriterijume. Analizom uporedno-pravnog iskustva, teorijskih stavova i pozitivnog prava, ove kriterijume možemo „klasifikovati“ u četiri osnovna: istorijski, teorijski, životnii i projektni. Formiranje Vlade Srbije nakon parlamentarnih izbora, koji su organizovani u maju 2012. godine, trebalo bi da počiva na navedenim kriterijumima. U budućem mandatnom periodu nova Vlada Srbije bi trebalo poseban značaj da posveti projektnom kriterijumu.\nAutori: Vladimir Pavićević i Vladimir Džamić\nU tekstu se analizira geneza pravnih i političkih okolnosti usvajanja Ustava Republike Srbije 2006. godine, posebno imajući u vidu legitimitet Ustava i legitimitet svih političkih procesa u tako konstituisanoj političkoj zajednici. Autori su ukazali na legitimitet kao ključni razlog za revidiranje postojećeg Ustava. U tekstu su posebno analizirana tri moguća scenarija za ustavnu reviziju u Srbiji. Zaključak je da je najbolje od svih mogućih rešenja raspisivanje izbora za Ustavotvornu skupštinu koja bi sačinila novi tekst najvišeg pravnog akta Republike Srbije.\nKako do novog Ustava: meritum i procedura\nBeograd, novembar 2013\nUstav Republike Srbije koji je donet 2006. godine i dalje proizvodi brojne probleme u praksi. Ustavni sud Srbije ima poteškoća oko donošenja odluka i presuda zbog kolidirajućih pravnih normi, a politički sistem i dalje je nestabilan i nelogičan. Ustav za gotovo sedam godina postojanja nije izdržao nijedan test vremena. Autori analiziraju konkretne razloge za promenu Ustava u trima delovima: osnovne odredbe, katalog prava i sistem organizacije državne vlasti. Takođe, autori objašnjavaju kako je moguće sprovesti postupak revizije ustava kroz faktičku ustavotvornu skupštinu. Rad predstavlja nastavak prethodnog istraživanja autora o neophodnosti ustavne revizije i mogućnostima njenog sprovođenja u Republici Srbiji.\nVIDEO ZAPIS sa predstavljanja predloga javne praktične politike 8. novembra 2013.\nFormat: izveštaj politike\nPoložaj i uloga četvrte grane javne vlasti u sadašnjem i budućem ustavnom uređenjeu Republike Srbije\nAuhor: Saša Gajin\nBeograd, mart 2014\nOsnovna tema teksta razmotra se sa tri posebna stanovišta. Prvo, ustavne odredbe koje se odnose na organizaciju javne vlasti dovešće se u vezu sa procesom ustanovljavanja četvrte grane javne vlasti. Drugo, analiziraće se neujednačeni pozitivnopravni položaj i uloga pojedinih organa četvrte grane javne vlasti. Treće, formulisaće se zaključci o budućem okviru ustavnog uređenja četvrte grane javne vlasti.\nRad je nastao u okviru projekta : “Iščekujući novi Ustav”.\nČemu ljudska prava iz perspektive važećeg i budućeg ustavnopravnog sistema Srbije\nAutor: Saša Gajin\nOsnovna tema napisa razmatra se, pre svega, u kontekstu primene temeljnih principa konstituisanja političke zajednice. Zatim se analiziraju nedostaci postojećeg ustavnopravnog sistema poštovanja i zaštite ljudskih prava. Na kraju se preporučuju pravci revizije ustavnih pravila o ljudskim pravima u perspektivi donošenja novog ustavnog dokumenta.


Iranci: Sve je to zavjera SAD-a protiv naše zemlje – Energy Press\nDržavni sekretar SAD-a Mike Pompeo je izjavio da je od Iranaca dobio skoro 20.000 videozapisa i drugih dokaza o nasilnom gušenju protesta u toj zemlji.\nVlasti u Iranu pojačale su u utorak mjere sigurnosti zbog protesta koji su zahvatili zemlju, dok New York Times izvještava da su vlasti uhapsile “šest glavnih elemenata” optuženih za nerede u Teheranu te kaznile iranske novinare u inostranstvu koji su objavili priče o neredima i gušenju otpora, prenosi Tanjug.\nIntenzivniji odgovor na proteste uslijedio je pošto je Pompeo rekao da je vlada Sjedinjenih Američkih Država dobila skoro 20.000 poruka, videozapisa, fotografija i bilješki od Iranaca nakon njegovog prošlosedmičnog poziva da se pruže dokazi da su protesti bili nasilno suzbijeni tokom nestanka interneta.\nIako je internet, koji je u Iranu blokiran nakon što su protesti izbili, dijelom vraćen, pristup internetu preko mobilnog telefona i dalje je onemogućen, javljaju agencije.\nPompeo, čiji je apel Irancima razljutio rukovodstvo Teherana, nije precizirao šta su pokazali primljeni materijali, već je rekao: “Nadam se da će nam ih i dalje slati.” Protesti u Iranu počeli su mirno, nakon iznenadne objave vlade 15. novembra da će podići cijene benzina, premda su cijene goriva u Iranu i nakon tog poskupljenja ostale među najjeftinijim u svijetu, a iranska vlada najavila da će novac prikupljen od poskupljenja goriva uplatiti na račune siromašnih Iranaca.\nTe promjene su iznenadile mnoge u Iranu i njihovi protesti su se ubrzo pretvorili u nasilne demonstracije u zemlji od 80 miliona stanovnika, u kojoj nezaposlenost i inflacija rastu, piše New York Times. Zastupnik i član skupštinskog odbora za nacionalnu sigurnost i vanjsku politiku Hosein Nagavi Hoseini rekao je da je tokom protesta, koji su počeli sredinom novembra, nadležni uhapsili oko 7.000 osoba.\nMinistar unutrašnjih poslova te zemlje Abdolreza Rahmani Fazli je kazao da su demonstranti željeli preuzeti državnu televiziju.\nS druge stane, agencije navode da Iran tek treba iznijeti konačne statistike kada je riječ o protestima. Ministar Rahmani Fazli je rekao da je 731 banka i 140 vladinih ureda zapaljeno u nemirima u Iranu, prenijela je u srijedu novinska agencija IRNA.\nViše od 50 baza koje koriste snage sigurnosti je napadnuto, a oko 70 benzinskih pumpi je zapaljeno, kazao je on, ne precizirajući gdje su se napadi dogodili. Kako prenosi IRNA, Rahmani Fazli je rekao da je do 200.000 ljudi sudjelovalo u nemirima diljem zemlje nakon vladine najave povećanje cijene benzina.\nOrganizacija Amnesty International sa sjedištem u Londonu vjeruju da je u nasilju tokom protesta i tokom gušenja protesta ubijeno najmanje 143 osobe. Iran opovrgava tu brojku i kaže da je ubijeno nekoliko ljudi, uključujući pripadnike snaga sigurnosti. Protesti u Iranu su se pretvorili u političke, s pozivanjem čelnika na ostavku.\nVlada je okrivila “razbojnike” povezane s izgnanicima te SAD, Izrael i Saudijsku Arabiju za poticanje uličnih nemira. Vrhovni vođa Irana, ajatolah Ali Khamenei, nazvao je u srijedu masovne proteste u Iranu “zavjerom”. On je ovo rekao obraćajući se pripadnicima Revolucionarne garde, koje pomažu u razbijanju demonstracija, prenosi AP.n Protesti u Iranu su se dogodili u vrijeme kada su nove američke sankcije nametnute ove godine prekinule gotovo sav iranski izvoz nafte.\nStier: Kršćani nisu svjesni svoje političke moći


Željko i Daniel u duetu pod nazivom Skoplje - Beograd! – Tračara\nŽeljko i Daniel u duetu pod nazivom Skoplje – Beograd!\nKantautor Željko Joksimović i pobednik prvog takmičenja X Factor Adria Daniel Kajmakoski juče su u sunčanom Skoplju snimili prve kadrove video spota za duetsku pesmu koju potpisuje niko drugi do – Joksimović.\nMladi makedonski pevač koga je šira javnost upoznala tokom nedavno završenog televizijsko- muzičkog takmičenja i njegov mentor već nedeljama rade na novoj pesmi čije se objavljivanje očekuje u najskorije vreme.\n“Sasvim slučajno sam napravio pesmu koju smo Danijel i ja otpevali kod mene u studiju- istakao je Željko Joksimović ovim povodom- Kako se i posle šou-a često vidjamo kod mene u Minakordu, jednom Prilikom sam počeo da sviram nešto na gitari i rekao sam mu:”Vidiš, ovako nešto mi pada na pamet”… Imao sam neku moju staru muzičku temu koju sam odmah razradio. I za tili čas je nastala pesma,” kaže Joksimović i dodaje da je u jedna raspoložena, lagana i simpatična pesma, pesma koja zaokružuje jedan period druženja i zajedničkog rada koje je rezultiralo trijumfom”.\nDeo teksta napisao je Fahrudin Pecikoza, a potom je nastavio Dragan Brajović Braja i napisao ostalo. Makedonski deo teksta prepevala je talentovana Magdalena Cvetkovski iz Tetova.\nVideo spot koji potpisuje Dejan Milićević za ovu duetsku pesmu za sada je sniman u centru makedonske prestonice i u Beogradu.\nPovodom velikog koncerta Željka Joksimovića na stadionu Arena Filip II Makedonski 21. juna u Skoplju je juče održana konfeerncija za novinare na kojoj je najavljen predstojeći spektakl.\ndaniel kajmakoski, željko joksimović\nPrevPrethodna vestPoznati na otvaranju nove poslastičarnice\nNaredna vestNataša Bekvalac otkrila istinu o odnosu sa Dačom!Next\nPršti sukob: Katarina Živković poručila Sanji Marinković: Neću da gostujem tamo gde me vređaju\nOna je za mene zauvek blokirana: Vesna Dedić o svađi sa Sanjom Marinković


UpravnI odbor Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje (PIO) usvojio je na današnjoj sednici predloge odluka o sprovođenju konkursa za imenovanje direktora te institucije i odluka o konverziji potraživanja u trajni ulog Fonda u kapitalu Privrednog društva "Simpo" iz Vranja.\nČlan UO Fonda Enver Nikšić rekao je da je konkurs za novog direktora trebalo da bude raspisan u julu ove godine budući da sadašnjoj direktorki Dragani Kalinović mandat ističe 28. oktobra a procedure nalažu da konkurs treba da bude raspisan bar tri meseca ranije.\nMeđutim, kako je objasnio, polovinom jula usvojene su izmene i dopune Zakona o PIO kojima se na drugačiji način uređuje struktura UO, odnosno smanjen je broj članova, a prestao je da postoji i Nadzorni odbor, te je ceo postupak prepušten novom UO.\nImenovanje direktora, kako je kazao, biće obavljeno na osnovu javnog konkursa koji će trajati 15 dana i uz saglasnost Vlade Srbije.\nČlan UO iz redova Unije poslodavaca Slavenko Grgurević zamerio je što se u odluci za raspisivanje konkursa navodi samo da kandidat može imati završen Pravni ili Ekonomski fakultet i šest godina iskustva, a da nije precizirano da mora imati i odgovarajuće iskustvo u upravljanju i vođenju sličnim institucijama.\nPredstavnici UO naveli su da će se to precizirati na osnovu izmena u Statutu Fonda čime će se definisati i te odredbe konkursa.\nČlanovi UO usvojili su i odluku o o konverziji potraživanja u trajni ulog Fonda u kapitalu Privrednog društva "Simpo" iz Vranja.\nFinansijski direktor u Fondu PIO Ivan Mimić obrazložio je da je Vlada Srbije predložila Fondu da razmotri mogućnosti naplate potraživanja od "Simpa", a da je predlog da to bude konverzija potraživanja u kapital "Simpa" na osnovu doprinosa za PIO koje iznosi oko 277 miliona dinara.\n"Simpo" je, kako je kazao, do sada imao kapital od oko 6, 5 milijardi dinara i oko milion izdatih akcija, a u ukupnom kapitalu Fond PIO je učestvovao sa 564 miliona dinara i imao je 99.563 akcija, bez prava upravljanja.\nZaključkom Vlade i odlukom Skupštine "Simpa" od 2. septembra, radi pokrivanja gubitaka kapital je smanjen na dve milijarde, što znači da PIO Fond ima udeo od 179 miliona dinara, odnosno ostaje isti broj akcija, ali je njihova vrednost pala sa 5.680 na 1.081 dinar.\nKako je kazao, ovo nije prvi put da Fond sprovodi konverziju potraživanja, a to je učinjeno i pre dve godine sa "Trajalom" i "Elanom".\nPredstavnici Unije poslodavaca u UO Fonda istakli su da treba podržati tu inicijativu kako bi "Simpo" stao na noge, ali da bi učešće Fonda PIO u narednom periodu trebalo da se drugačije valorizuje u upravljanju firmama u kojima se nalazi kapital penzionog fonda.\nTakođe su se založili za korporativno upravljanje PIO Fondom, odnosno da, kako je istakao Slavenko Grgurević, "PIO Fond bude korporacija kojom će se upravljati na pravi način, a ne da bude pod uticajem jedne partije".\nDirektorka Dragana Kalinović rekla je na sednici UO da se stručna služba na čijem je čelu trudila da u protekle četiri godine na pravi način vodi Fond PIO, da nije član nijedne partije, i da na vođenje tom institucijom nije imala uticaj nijedna partija.\nOna se osvrnula i na izmene zakona o PIO ističući da su predstavnici Fonda u toku izrade dostavljali resornom ministarstvu mišljenja i potrebne podatke i da je dogovoreno da se u narednom periodu kroz dijalog otklanjaju sve teškoće i ono što se odnosi na primedbe korisnika, poput izrade privremenih i konačnih rešenja.\nNa današnjoj sednici UO usvojen je i predlog odluke o izmenama i dopunama Statuta Fonda, kao i predlog odluke o izmenama i dopunama Poslovnika UO Fonda.\nČlanovi UO složili su se i sa odlukom o produženju ugovora sa Pireus bankom o zakupu prostora u TC Piramida na Novom Beogradu na još pet godina.