Zbog dugovanja rudnika upitne isplate plata za 500 radnika firme „Rudar“ | RTV SLON\nPočetna Vijesti Zbog dugovanja rudnika upitne isplate plata za 500 radnika firme „Rudar“\nZbog dugovanja rudnika upitne isplate plata za 500 radnika firme „Rudar“\nObjavio: admin - 17/03/2016 16:15\nIsplata plata uposlenicima tuzlanske firme koja se bavi održavanjem industrijskih objekata rudnika dovedena je u pitanje. Preduzeću „Rudar“ pojedini rudnici duguju enormne iznose novčanih sredstava, koji ukupno iznose preko dva miliona KM. Očekuju pozitivan rasplet, u suprotnom bi mogle uslijediti negativne posljedice.\nZbog neisplaćenih dugovanja, dovedena je u pitanje egzistencija 500 radnika tuzlanske firme „Rudar“ d.o.o Tuzla. Iako je riječ o firmi koja, svojim uspješnim poslovanjem, predstavlja primjer pozitivne privatizacije, u posljednja dva mjeseca problemi su „pokucali“ i na njihova vrata. Ovom preduzeću tri rudnika duguju novac u ukupnom iznosu od dva miliona i 400.000 KM. Za urađen posao Kop Šikulje je ovoj firmi trebao uplatiti milion KM.\nTo do danas nije učinjeno. Tu je i Rudnik Mramor čiji dug iznosi 600.000 KM, a rok je takođe istekao. Tu je i Rudnik „Đurđevik“ koji pozitivno posluje i izmiruje obaveze a sada duguje 800.000 KM Rudaru. Rukovodstvu tuzlanskog Rudara obećano je da će se održati sastanak na kome će se pokušati pronaći adekvatno rješenje. „Da ne bismo morali da potegnemo za nekakvim radikalnim koracima u smislu da naši radnici izađu pred rudnike, da onemogućimo njihovu proizvodnju“, istakao je Senaid Suljić, predsjednik Sindikalne organizacije firme „Rudar“ d.o.o Tuzla. Prvenstveno se to, dodaje Sefer Mušanović, predsjednik Samostalnog sindikata rudara FBiH, odnosi na firmu „Rudar“, koja je simbol dobre privatizacije, u kojoj su radnici uvijek ostvarivali svoja prava i koja izmiruje obaveze prema državi. Sada su, zbog preduzeća kojima za koje su obavljali poslove, došli u tešku situaciju.\nIz Rudnika „Đurđevik“ podsjećaju da je u ovom Rudniku došlo do promjene rukovodstva, odnosno prije dva mjeseca imenovan je novi direktor. „Rudnik „Đurđevik“ će izmiriti sve svoje obaveze i mislim da je upravo ovaj period oko promjene uprave Društva prouzrokovao taj zaostatak u plaćanju“, napominje Samid Butković, predsjednik Samostalne sindikalne organizacije u RMU „Đurđevik“.\nS druge strane, iz Saveza samostalnih sindikata navode da je prošla godina, kada je riječ o rudarstvu u FBiH, završena poprilično pozitivno. Rudnik „Đurđevik pozitivno je poslovao, a podsjećaju da je Rudnik u Banovićima jedna od najuspješnijih kolektiva u državi. „U Rudniku „Đurđevik“ došlo je do povećanja proizvodnje, a vi znate standardno da je Rudnik Banovići kolketiv koji je jedan od najuspješnijih kolektiva u BiH“, napominje Mušanović.\nS druge strane, iz firme „Rudar“ nadaju se razgovorima sa predstavnicima preduzeća koja duguju novčana sredstva, te pozitivnom ishodu, kako ne bi došlo do toga da 500 radnika svoja prava traži na ulicama.\nNajavljen početak novog EU programa za lokalni razvoj i zapošljavanje u BIH\nILO- Kriza globalno ukinula 400 miliona radnih mjesta


Razvoj zadrugarstva posle drugog svetskog rata - Forum PSSS - PSSS\nRazvoj zadrugarstva posle drugog svetskog rata\n30 dec 2020 09:22\t#44029 od Đukić Ružica\nRazvoj zadrugarstva posle drugog svetskog rata was created by Đukić Ružica\nU prvom periodu od 1945. do 1953. godine sledimo iskustva prve zemlje socijalizma – Sovjetskog Saveza, formiranjem seljačkih radnih zadruga (SRZ), koje su imale tri ili četiri oblika, manje ili više napredne za ono vreme. Potreba za prehrambenim proizvodima u posleratnom periodu bila je velika, naročito u gradovima. To je vreme obaveznog otkupa, agrarne reforme, nacionalizacije, kolonizacije…\nU drugom periodu kao posledica Rezolucije Informbiroa IB 1948. godine, dolazi i do bitnih preorijentacija u socijalističkoj izgradnji. Od intenziviranja osnivanja i aktivnosti SRZ i izgradnje zadružnih domova do 1953. godine kada se donose propisi o reorganizaciji seljački radnih zadruga i do osnivanja opštih zemljoradničkih zadruga. To je vreme ukidanja obaveznog otkupa i prelaska na ugovoreni i slobodan otkup poljoprivrednih proizvoda;\nU 1957. godini donosi se politički dokumenat o razvoju kooperacije kao obliku socijalističke rekonstrukcije poljoprivrede koji je praćen i odgovarajućim zakonskim rešenjima o mestu i ulozi opštih zemljoradničkih zadruga;\nGlavna funkcija opštih zemljoradničkih zadruga postaje ugovaranje poljoprivredne proizvodnje sa kooperantima – kooperacija, otkup poljoprivrednih proizvoda, kreditiranje kooperanata u primeni veštačkog đubriva, sortnog semena, izmene rasnog sastava stoke, primeni savremenog načina obrade zemljišta i primeni mehanizacije, uvođenje novog sadnog materijala, korišćenje sistema za navodnjavanje… Odnosi između zadruga su partnerski, ugovorni odnosi, koji se više ili manje poštuju zavisno od okolnosti na tržištu.\nU vremenu od 1957. godine, kada su na značaju dobile opšte zemljoradnuičke zadruge koje su svojom raznovrsnom delatnošću obogaćivale i unapređivale celokupan život sela – uključujući ekonomske, kulturne, socijalne aspekte i koje su unosile mnoge inovacije u poljoprivrednu proizvodnju, jačajući zadružne fondove, značajno je povećan standard seoskog stanovništva i kvalitet života na selu.\nPrivredna reforma1965 je desetkovala zadruge, dajući mogućnost zemljoradnicima da uspostavljaju proizvodno – ekonomske odnose sa derugim privrednim subjektima. Manje zadruge, kao i one koje nisu uspešno poslovale, utapale su se u veće zadruge, ili druge organizacije, gubeći svoj zadružni identitet u tom procesu.\nTreći period nastaje kada je 1974. godine donet novi Ustav, na bazi koga je usvojen Zakon o udruživanju zemljoradnika, zadružni savezi su, 1976. godine, ponovo dobili status pravnog lica.


Njujork – Duguju preko milijardu dolara neplaćenih kirija – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Njujork – Duguju preko milijardu dolara neplaćenih kirija\nZakupci stanova u Njujorku duguju na ime neplaćenih stanarina tokom pandemije koronavirusa više od jedne milijarde dolara.\nTo pokazuju rezultati jednog istraživanja, piše “Volstrit žurnal” (WSJ).\nIstraživanje, koje je sprovela grupacija vlasnika stanova Program za unapređenje stanovanja (HIP), bilo je fokusirano na zgrade u Njujorku koje podležu gradskim zakonima o zakupu. Stanovi u tim zgradama čine oko polovine ukupnih stanova za iznajmljivanje u Njujorku.\nU studiji je, na osnovu prikupljenih odgovora stanodavaca, procenjeno da čak 185.000 domaćinstava koja žive u ovim stanovima kasne više od dva meseca s plaćanjem stanarine, a prosečan dug premašuje 6.000 dolara.\nDžej Martin, izvršni direktor HIP-a, kaže da je dug za kirije u preostalim zgradama u Njujorku, koje nisu bile obihvaćene istraživanjem, verovatno isti ili veći, što znači da ukupan dug njujorških podstanara po svemu sudeći nadmašuje dve milijarde dolara.\nU decembarskom korona federalnom paketu podrške, za Njujork je opredeljeno 1,3 milijarde dolara pomoći za rešavanje problema stanarina.\nKirija njujork Stanovi\nPregled štampe - četvrtak 21.01.2021.


Milojević: Postoje perfidni politički pritisci na pravosuđe - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Milojević: Postoje perfidni politički pritisci na pravosuđe\nPostavljeno 15. March 2019.\nBeograd, 15. mart 2019. – Predsednik Vrhovnog kasacionog suda (VKS) Dragomir Milojević izjavio je da postoje „perfidni“ politički pritisci na pravosuđe.\n„Nema direktnih pritisaka, da neko na primer pozove telefonom iz vlasti. Ali šta je to kada neki od najviših predstavnika države etiketiraju sudiju i kažu videćemo ko je taj koji je doneo takvu i takvu odluku“, rekao je Milojević na predstavljanju razultata sudova čij je rad pohvalio.\nOn je rekao i da je svakako vid pritiska kada političari najavljuju hapšenja ili nekog proglase krivim pre suđenja.\nGovoreći o najavljenoj promeni kaznene politike, on je rekao da pooštravanje zaprećenih kazni zatvora ni u jednoj zemlji nije dovelo do smanjenja broja krivičnih dela.\nOn je ocenio i da je kaznena politika sudova u Srbiji solidna, o čemu govori i činjenica da su zatvori „prenatrpani“.\n„Kako to da je slaba kaznena politika a pravimo zatvore? Čuli smo juče izjavu ministra policije da je kriminalitet pao, pa ako se pooštravaju kazne onda znači da kriminalitet raste, pa bi ga trebalo suzbijati“, rekao je Milojević.\nOn je rekao da se slaže da se za najteža krivična dela uvede doživotna robija, ali se takvim licima mora dati pravo na uslovni otpust.\n„To je pravo a ne obaveza da se da uslovni otpust“, rekao je Milojević, navodeći da bi u slučaju da se tako osuđenima ne da to pravo, Evropski sud za ljudska prava reagovao.\nTaj sud je, rekao je, u nizu zemalja utvrdio povredu ljudskih prava jer nije dato to pravo.\nPrema njegovim rečima, da bi se postigla prevencija nužno je brže otkrivanje i gonjenje izvršilaca krivičnih dela.\n„Kriminalac se ne plaši kazne jer smatra da neće biti otkriven“, naglasio je Milojević.\nOznakeDragomir Milojevićvladavina prava\nPrethodno Velika Britanija traži odlaganje izlaska iz EU\nSledeće I pored kritika, većina građana Nemačke želi da Angela Merkel ostane kancelarka do kraja mandata\nTop Tags Civilno društvo vladavina prava Evropska komisija lokalna samouprava mediji Vlada Republike Srbije Društvo OCD ljudska prava evropske integracije mladi konkurs istraživanje Evropska unija Srbija i Evropska unija


U intervenciji alžirskih specijalaca ubijeno je 11 ekstremista | Pregovarač\nU intervenciji alžirskih specijalaca ubijeno je 11 ekstremista\n19.01.2013. U Alžiru je grupa od 20 muškaraca napala jedan autobus, koji je radnike vozio do bušotina iz kojih se eksploatiše gas. U akciji je ubijen jedan Alžirac i jedan Britanac. Teroristi, koji pripadaju organizaciji „Al Kaida u islamskom Magrebu“ su uzeli najmanje 45 ljudi kao taoce. Sa njima su se zabarkadirali u postrojenje za eksploataciju gasa i traže da Francuska zaustavi vojnu akciju protiv islamista u Maliju. Francuski predsednik, s obzirom na konfuzno stanje u drami sa taocima u Alžiru, nije želio da daje nikakve informacije. On je samo rekao da francuska Vlada ima poverenje u Vladu i njenu vojsku u Alžiru. Jedan od otmičara, koji se predstavio kao Abu al-Baraa je za Al Džaziru izjavio da njegova grupa najpre traži povlačenje alžirske vojske, koja je pozicionirala svoje trupe oko gasnog polja. Neposredno pre početka konačne akcije snaga bezbednosti, vođa otmičara Abdul Rahman al-Nigeriji, rekao je da alžirska vlada treba da izabere da li će pregovarati sa o otmičarima, ili će pustiti da taoci umru. Kako je on zapretio, oblast u kojoj se drže taoci je puna postavljenog eksploziva i zarekao se da će ceo kompleks dići u vazduh u slučaju da alžirska vojska primeni silu. Četvorodnevna kriza okončana je upadom specijalnih alžirskih snaga i u obračunu je ubijeno 11 ekstremista koji su prethodno, poubijali sedam taoca.


PORTAL: Video-snimak otkriva Legijinog pomagača\nBEOGRAD - Ko je od stražara zatvorske službe za obezbeđenje pustio Milorada Ulemeka Legiju u ćeliju bez pretresa obaveznog nakon susreta sa porodicom i advokatima, trenutno je ključ istrage koju pregledom video-snimaka vodi uprava Okružnog zatvora u Beogradu. Nepravilnosti u radu stražara zaduženih za Legijino čuvanje, kako saznaje „Blic”, već su otkrivene.\n- Ukoliko je Milorad Ulemek, po povratku iz sobe za posetu u ćeliju uveden bez pretresa, to ostaje zabeleženo na video-snimku kamere u hodniku. Istraga o tome se vodi po zakonu, i u prisustvu policije trenutno se pregledaju svi snimci pre 5. februara, kada je u njegovoj ćeliji nađen plastični pištolj.\nSnimci su iz hodnika u kome je Legijina ćelija ispred čijih vrata je po propisu određeno obavljanje pretresa. Pretres obavlja jedan stražar, koji je tog dana zadužen da ga izvede i vrati u ćeliju - kaže za „Blic” izvor iz Uprave za izvršenje zavodskih sankcija.\nOn navodi da se prvo pregledaju snimci onih dana kada je Ulemek imao posete. Do sada je utvrđeno da je od prethodnog pretresa, pa do onog od 5. februara Legija imao sedam poseta porodice, od kojih su četiri sa suprugom Aleksandrom Ivanović, po odobrenju suda, bile slobodne, odnosno bez video-nadzora. U tom periodu Legiju su advokati Slobodan i Marko Milivojević posetili petnaest puta.\n- Ne može se utvrditi da li je neko od Legijinih posetilaca uneo pištolj u zgradu zatvora. Svako od njih prolazi kroz metal detektor vrata, koji ne može da registruje plastični pištolj. Zbog toga se ne isključuje ni mogućnost da je Legiji direktno u ćeliji, koja nije pod video-nadzorom, plastični pištolj dao neko od čuvara. Međutim, ukoliko se poklopi da je Legija posle neke od poseta u ćeliju uveden bez pretresa, situacija će biti mnogo jasnija - kaže naš izvor.\nPod sumnjom Uprave zatvora zasad je petnaest čuvara koji su poslednjih mesec dana radili u bloku u kome je Legijina ćelija. Dok se ne utvrdi ko je od njih napravio propust, svih petnaest je premešteno u druge blokove.\nOtkrivanje zatvorskog jataka trebalo bi da razotkrije i da li je Legijin visok pritisak u noći 10. februara bio samo deo ranije pripremljenog scenarija bekstva iz zatvora.\n- Moramo da utvrdimo razlog zbog čega je neko Legiju u ćeliju pustio bez pretresa. Pitanje je da li se radi o propustu i nemarnosti ili je neko za to bio plaćen, ucenjen, da li je znao šta je Legija planirao s tim pištoljem, da li je još neko trebalo da pripomogne - kaže izvor „Blica”.\nMilan Obradović, direktor Uprave za izvršenje zavodskih sankcija, u emisiji „Poligraf” potvrdio je da je u obezbeđenju zatvora bilo propusta.\n- O tim propustima se vodi istraga. Tvrdim da stražari koji su\nčuvali Legiju nisu primili novac kako bi mu pomogli u mogućem bekstvu - rekao je Obradović.\nOn je naveo da svako kome se presudi zatvor od 20, 30 ili 40 godina sigurno planira da pobegne, ali i da Uprava radi na toj pretpostavci.\nMinistarka pravde Snežana Malović juče je izjavila da je plastični pištolj nađen kod Ulemeka replika prvog pištolja.\n- Ostavljam na procenu kako bi ta replika izgledala u rukama Ulemeka - rekla je Malovićeva.\nOna je potvrdila da je bilo propusta u obezbeđenju Ulemeka i da se sada utvrđuje kako se to desilo i ko je odgovoran. Ministarka je navela i da se zatvorenik koji pokuša bekstvo kažnjava sa 15 dana samice, ali da će u novom krivičnom zakoniku bekstvo i pokušaj bekstva biti krivično delo.\nUlemek, u svakom slučaju, ubuduće neće iz prostorija zatvora biti prebacivan na suđenja, koja su do sada bila u zgradi Specijalnog suda u Ustaničkoj ulici. Juče je u prvom paviljonu Okružnog zatvora otvorena nova specijalna sudnica za visokorizična suđenja. Za bezbednost u samoj sudnici biće zaduženi zatvorski čuvari, a u obezbeđenju nekih suđenja učestvovaće spolja i MUP i BIA.\nZakonikom o krivičnom postupku predviđeno je da obilazak pritvorenika u Okružnom zatvoru vrši predsednik Okružnog suda ili sudija koga on odredi. Prilikom obilaska oni će obaveštavati o ishrani pritvorenika, snabdevanju drugim potrebama i postupanju s pritvorenicima, što predstavlja jedinu nadležnost predsednika suda u pogledu nadzora nad pritvorenicima. Ukoliko se uoče određene nepravilnosti, predsednik suda je dužan da preduzme potrebne mere za njihovo otklanjanje.\nSudnica u zatvoru, napravljena po ugledu na italijanske sudnice u kojima se sudi mafijašima, svečano je otvorena u prisustvu predsednice Vrhovnog suda Vide Petrović-Škero, ministarke pravde Snežane Malović, glavnog državnog tužioca Slobodana Radovanovića, ambasadora OEBS Hansa Ola Urstada i ambasador SAD Kameruna Mantera. Izgradnja sudnice finansirana je iz budžeta. Ministarka Malović je rekla da su u ministarstvu došli na ideju da otvore ovakvu sudnicu i da je jedan od razlog bio bezbednost. Sudija Petrović-Škero je navela da je sa ovom sudnicom obezbeđeno da se efikasno vode rizična suđenja, a tužilac Radovanović je najavio da će ova godina biti prekretnica u borbi protiv organizovanog kriminala.\n- Nova specijalna sudnica za visokorizična suđenja u prvom paviljonu beogradskog Okružnog zatvora, koja je juče svečano otvorena imaće posebne ulaze, jedan za okrivljene, drugi za sudije, treći za tužioce i advokate i četvrti za posetioce suđenja i novinare.\n- Sama sudnica ima oko 150 kvadratnih metara, a sa pratećim protorijama 500 kvadratnih metara.\n- Pošto će suđenja biti tonski i video snimana, kao u Specijalnom sudu, postoji i posebna prostorija za režiju.\nIzveštaj posle pretresa (pogledaj izveštaj)\n„Blic” ekskluzivno objavljuje službenu belešku Okružnog zatvora o pretresu u kome je u Legijinoj ćeliji broj 1-1-2-1 nađen plastični pištolj. Kako se navodi u izveštaju, pretres je izvršen na osnovu operativnih podataka o postojanju nedozvoljenih predmeta. U ćelijama ostalih zatvorenika nađeno je pet mobilnih telefona, kao i metalna šipka odvaljena od klupe.\n„Hajat” se nalazi veoma blizu sudnice i povezan je hodnicima, tako da okrivljeni, na primer Legija, neće izlaziti iz zatvora. Prema procenama zatvorske službe, koja će biti zadužena da sprovodi zatvorenike potrebno je dva minuta da se okrivljeni sprovede iz „Hajata” do sudnice, dok je 10 minuta potrebno da se prethodno obezbedi prolazak okrivljenog kroz hodnike.\nOkrivljne će sprovoditi iz najbezbednijeg dela zatvora polupularno zvanog „Hajat” u posebnu prostoriju, u samoj sudnici, koja je odvojena neprobojnim staklom i rešetkama od publike iza i sudnice ispred.\nIzmeđu „kaveza” za optužne i sudnice, gde su sudije, advokati i tužioci postoje vrata, kroz koja će okrivljeni moći da izađu i učestvuju u suđenju, ili da se konsultuju sa braniocima.\nSudije će ulaziti direktno kroz vrata, koja se nalaze iza njihovog stola. Ta vrata su povezna sa prostorom u kome sudije borave u pauzi suđenja\nSudnica ima samo 40 mesta za publiku i ona će biti rezervisana za rodbinu okrivljenih i oštećenih, pa tek onda sa ostale. Prostorija sa tih 40 mesta nalazi odmah se iza prostora sa okrivljenima. Postioci će ulaziti pravo iz centralnog hola zatvora kroz čekanicu do sudnice\nPored prostora za sudsko veće nalazi se jedna manja protorija sa tamnim staklom, predviđena za zaštićene svedoke\nKroz isti ulaz prolaziće novinari, koji će pratiti suđenje iz prostorije koja se nalazi iz prostora za publiku i odvojena je staklom. Novinari će imati još jednu manju radnu prostoriju u koju tek treba da se postave računari\nAdvokati će ulaziti sa suprotne strane sudnice i za njih u samoj sudnci ima 20 mesta. Oni će imati manju prostoriju u kojoj će provoditi pauze u suđenju\nОбјавио ADMIN у 19:52


Izvor: B92, 03.Dec.2020, 16:33\nHiljade pristalica izabrane predsednice Moldavije Maje Sandu protestovalo je danas protiv planova parlamenta da joj oduzme kontrolu nad obaveštajnim službama.\nTo se dešava samo nekoliko nedelja uoči njenog dolaska na vlast.\nSocijalisti tvrde da bi, pošto je Moldavija parlamentarna republika, kontrola nad obaveštajnim službama trebalo da bude predata parlamentu, prenosi Rojters.\nSandu je odluku da joj se uskrati kontrola nad Obaveštajnom i beznednosnom službom nazvala "pokušajem uzurpiranja vlasti" i sputavanjem njenog obavljanja funkcije predsednika.\nUnutar parlamenta, postupci su obustavljeni nakon što su poslanici iz stranke Sandu, uz pomoć drugih, blokrali centralnu govornicu.\nGlasanje o predloženim amandmanima očekuje se kasnije danas.


CROZ u Srbiji - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviNove tehnologije\tCROZ u Srbiji\nKompanija CROZ osnovala je početkom oktobra preduzeće u Srbiji sa sedištem u Beogradu. CROZ je hrvatska informatička kuća usmerena ka uslugama u finansijskom i javnom sektoru i drugim većim informatičkim sistemima, koja se poslednje tri godine nalazi u vrhu Dilojtove (Deloitte) liste „50 najbrže rastućih tehnoloških kompanija u Srednjoj Evropi“. CROZ će na tržištu Srbije nuditi kompletne, zaokružene projekte i rešenja, specijalističke usluge savetovanja i edukacije, kao i usluge integracije sistema i aplikacija. Strateško tehnološko usmerenje kompanije je IBM-ova tehnologija.\nCROZ-ove usluge biće prvenstveno usmerene ka velikim preduzećima i kompanijama koje imaju izraženu potrebu za vrhunskim informatičkim rešenjima. Rukovodilac CROZ-ove kancelarije u Beogradu je Igor Đurić, koji je na ovu poziciju došao iz Komercijalne banke Beograd.\nInače, CROZ je hrvatska informatička kompanija usmerena ka uslugama u bankarskom i javnom sektoru i drugim većim informatičkim sistemima. Usluge obuhvataju zaokružene kompletne projekte ili specijalističke usluge konsaltinga i edukacije, kao i usluge integracije sistema i aplikacija. CROZ se poslednje tri godine za redom nalazi u vrhu Deloitte-liste „50 tehnoloških kompanija sa najbržim rastom u Srednjoj Evropi“. Ove godine je, kao jedina firma iz Hrvatske, na 7. poziciji, sa ostvarenim petogodišnjim rastom od 1329%.


Još jedan odgovor na Trampove kritike: 'SZO ima ključni značaj u ratu protiv koronavirusa'\nIzvor: B92, 08.Apr.2020, 23:53\nJoš jedan odgovor na Trampove kritike: "SZO ima ključni značaj u ratu protiv koronavirusa"\nGeneralni sekretar UN Antonio Gutereš izjavio je da Svetska zdravstvena organizacija nesumnjivo ima ključni značaj za napore država u ratu protiv koronavirusa.\nOn je dodao da SZO u tome mora imati podršku.\nGutereš je tako odgovorio na pretnju predsednika SAD Donalda Trampa da će smanjiti sredstva koja Vašington izdvaja za SZO.\nDodao je da je pandemija korona virusa događaj bez presedana i da "zahteva do sada neviđen odgovor".\n"Očigledno, >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << u takvim uslovima je moguće da različiti entiteti drugačije tumače iste činjenice", naveo je Gutereš.\nOn je kazao da po okončanju pandemije mora biti sprovedena istraga o njenom nastanku i brzom širenju, kao i o reakcijama svih umešanih u krizu, ali da sada nije vreme za to.\n"Sada je vreme za jedinstvo, za zajednički rad i solidarnost međunarodne zajednice u cilju zaustavljanju ovog virusa i njegovih razornih posledica", naveo je Gutereš.\nDirektor Svetske zdravstvene organizacije Tedros Adhanom Gebrejesus apelovao je ranije danas na jedinstvo i pokušao da se izdigne iznad oštrih kritika i pretnji smanjenjem finansiranja koje je Tramp uputio zbog reakcije te agencije UN na pandemiju korona virusa.\nOdgovor Gebrejesusa usledio je dan pošto je Tramp optužio SZO da je "usredsređena na Kinu" i izneo tvrdnje da je ta agencija UN kritikovala njegovu odluku o zabrani putovanja između SAD i Kine u vreme širenja korona virusa iz kineskog grada Vuhana.\nGebrejesus, Etiopljanin i prvi Afrikanac na čelu SZO, minimalizovao je sopstvenu ulogu dok se trudio da razobliči pogrdne i čak rasističke uvrede na njegov račun.\n"Zašto bih brinuo o napadima kada ljudi umiru? Znam da sam samo pojedinac. Tedros je samo tačka u celom univerzumu", rekao je o sebi direktor SZO.\nOn je izbegavao da odgovori na pitanja o Trampovim komentarima, priznajući da SZO čine ljudi koji "prave greške" i insistirao da mu je u fokusu prevashodno spasavanje života, a ne uvlačenje u politiku.\n"Nema potrebe da koristite korona virus za dobijanje političkih poena. Imate mnogo drugih načina da se dokažete. Ako ne želite još mnogo vreća s leševima, onda se uzdržite od politizacije", kazao je Gebrejesus.\nNa jučerašnjoj konferenciji za novinare u Beloj kući, Tramp je prvo rekao da će SAD zamrznuti finansiranje SZO, da bi zatim kazao da će "gledati da okončanju finansiranje".\n"SZO dobija ogromne količine novca od SAD. A oni su me kritikovali i osporili moju zabranu putovanja (iz Kine i u Kinu) u vreme kada sam je uveo. I pogrešili su. Pogrešili su u vezi s mnogim stvarima", rekao je Tramp.\nSAD su najveći finansijer SZO i u 2018. i 2019. su joj dale gotovo 900 miliona dolara, što je petina budžeta SZO od 4,4 milijarde dolara za te dve godine.\nIzvor: Danas, 09.Apr.2020, 00:07\nGeneralni sekretar UN Antonio Gutereš izjavio je danas da Svetska zdravstvena organizacija (SZO) nesumnjivo ima ključni značaj za napore država u ratu protiv korona virusa i da mora imati podršku.


Troškovi - Srpskainfo\nSavez samostalnih sindikata BiH je izračunao da je potrošačka korpa za maj 2020. godine iznosila 1.996 KM te da je za 8,81 KM skuplja od one za prethodni mjesec.\nUgostitelji u Republici Srpskoj, koji su prije desetak dana krenuli da rade nakon dvomjesečne pauze, poručuju da ne pamte da su bili u goroj poziciji, te da se suočavaju s drastičnim padom prometa.\nTUGA Više od polovine Hrvata ne može priuštiti trošak SAHRANE ČLANA PORODICE\nVRTOGLAVA CIFRA Trampov boravak u Davosu NAJSKUPLJI IKADA\nDvodnevni izlet američkog predsjednika Donalda Trampa na Svjetskom ekonomskom forumu koštaće američke poreske obveznike 3,4 miliona dolara, što je njegov najskuplji boravak u Davosu do sada, piše poslovni portal Kvarc.\nNEPLANIRANI TROŠKOVI Šta treba da znate kada kupujete PRVU NEKRETNINU\nVRTOGLAVA CIFRA ZA SUKOBE ŠIROM SVIJETA Koliko SAD koštaju svi dosadašnji ratovi?\nZA KILOGRAM TELETINE RADE DAN I 50 MINUTA Nikad veći nesklad između primanja i troškova u Srpskoj\nNEVJEROVATNO Haradinajev kabinet na ručkove potrošio 700 HILJADA EVRA\nBivši premijer privremenih prištinskih institucija, Ramus Haradinaj i njegovi saradnici su tokom nepune dvije godine na vlasti potrošili gotovo 700.000 evra samo na ručkove, piše prištinska Koha.\nZa zaštitu životne sredine lane potrošeno 135,2 miliona KM\nUkupni troškovi za zaštitu životne sredine u područjima industrije i specijalizovanih proizvođača usluga za zaštitu životne sredine, lane su iznosili približno 135,2 miliona KM.\nNAJSKUPLJA SVIH VREMENA Epizoda serije "Igre prijestola" koštala 15 miliona dolara\n“Igra prijestola” najskuplja je serija svih vremena – u posljednjoj sezoni svaka epizoda koštala je čak 15 miliona dolara, navodi portal Digital spaj.\nVIŠE ZA TELEFONE NEGO ZA USAVRŠAVANJE RADNIKA Za edukaciju zaposlenih Služba predsjednika RS izdvojila 6.600 KM\nU poređenju sa decembrom lane, potrošačka korpa u Srpskoj je poskupila za 16 maraka, dok je prosječna neto plata manja za pet KM.\nCIJELA PLATA SAMO ZA HRANU Za potrošačku korpu u RS nedovoljne i dvije prosječne plate\nSindikalna potrošačka korpa za četvoročlanu porodicu u Srpskoj, u martu je koštala skoro 1.908 KM, koju je prosječna isplaćena neto plata u ovom mjesecu u iznosu od 886 KM, pokrivala sa svega 46,44 odsto.\nOZBILJAN NOVAC Nakon što je postao delegat Čović prvi zatražio naknadu troškova za smještaj i odvojen život\nNakon što je postao delegat u Domu naroda Parlamenta BiH, odnosno član Kolegijuma ovog doma, lider HDZ-a BiH Dragan Čović obratio se Službi za zajedničke poslove zahtjevom za naknadu troškova za odvojen život i smještaj.\nSavjet ministara BiH izmijenilo je odluku o sanaciji i rekonstrukciji krova zgrade Predsjedništva BiH planirajući sredstva u ovoj godini od dodatnih 425.000 KM. Zajedno s potrošenih 1,8 miliona KM u 2018. godini troškovi sanacije krova će premašiti 2,2 miliona KM.


Za sedam meseci bez posla u Crnoj Gori ostalo 7.628 osoba - TK PORTAL\nPODGORICA – Crnogorsko tržište rada, navodi se, zapamtiće 2020. kao jednu od težih godina, s obzirom na to da se broj zaposlenih konstantno smanjuje.\nZa nešto više od sedam meseci bez posla u Crnoj Gori ostalo je 7.628 osoba, podaci su Zavoda za zapošljavanje Crne Gore, a većinom, gotovo 60 odsto su to žene, prenio je podgorički portal CdM.\nNa evidenciji nezaposlenih Zavoda za zapošljavanje Crne Gore, do 2. oktobra nalazilo se 43.902 nezaposlenih građana, od čega je 25.884 žena ili 58,96 odsto.\nNa dan uvođenja mera za suzbijanje epidemije novog korona virusa COVID-19 (15. mart) na evidenciji Zavoda je bilo registrovano 35.466 nezaposlenih lica (žena je bilo 20.541 ili 57,91 odsto), tako da je došlo do povećanja nezaposlenosti za 8.436 lica ili 23,79 odsto.\nU posmatranom periodu (15.3.-26.10.) na evidenciju Zavoda prijavila su se 7.628 lica, kojima je u tom period prestao radni odnos, kazali su za CdM iz ŽZCG.\nKada se uporede januar i avgust primetno je da je u svakoj oblasti došlo do smanjenja broja izvršilaca najviše u sektorima trgovine, građevine, saobraćaja i pružanja ugostiteljskih usluga, informacija je koju je nedavno preneo podgorički Dan.\nU sektoru pružanja usluga seštaja i ishrane broj zaposlenih je smanjen za 1.941, dok je u firmama koje se bave informisanjem i komunikacijama broj izvršilaca manji za 375. U oblasti saobraćaja i skladištenja broj radnika je sa 12.027 u januaru pao na 10.887, koliko ih je bilo na kraju avgusta, odnosno beleži se smanjenje od 1.141 radnika.\nSektor finansijske i osiguravajuće delatnosti beleži smanjenje broja zaposlenih sa 4.119 u januaru na 3.919 u avgustu, odnosno za 200 radnika manje. U oblasti poslovanja sa nekretninama broj zaposlenih nije smanjen za 212, sektoru stručne, naučne i tehničke jelatnosti 1.081, a u administrativnim i pomoćnim uslužnim delatnostima za 2.577. srbijadanas.com\nЧланак Za sedam meseci bez posla u Crnoj Gori ostalo 7.628 osoba се појављује прво на Capital.ba – Informacija je capital.\nIzvorni članak: Za sedam meseci bez posla u Crnoj Gori ostalo 7.628 osoba


RTS :: Gojković: Država dobro reagovala u teškim vremenima\nPolitika Gojković: Država dobro reagovala u teškim vremenima\nponedeljak, 01. jun 2020, 10:32 -> 10:43\nDržava je tokom borbe protiv kovida 19 pokazala da može dobro da reaguje u teškim vremenima i da odgovornim odlukama može da se nosi sa savremenim izazovima, za koje nijedna država, pa i one razvijenije od Srbije, nisu bile spremne, rekla je predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković.\nMaja Gojković je na konferenciji "CSR Srbija 2020 - Društvena odgovornost u vremenima krize" kazala da je najveći deo građana razumeo koliko je bila važna ta borba i dodala da o tome svedoče brojni primeri solidarnosti.\nOna je dodala da su i brojne firme podržale društvo u borbi sa koronavirusom, navodeći da je bilo onih koje i pored otežanog poslovanja nisu otpuštale radnike.\nPohvalila je i sve one kompanije koje su se prilagodile novim okolnostima i građanima omogućile da rade od kuće i da onlajn dođu do svega što im je potrebno.\n"Odgovorno i ozbiljno poslovanje pokazali su i trgovinski lanci koji su obezbedili dobru snadbevenost svim namirnicama, u vreme kada smo gledali slike iz Evrope i sveta opustošenih marketa i nestašica mnogih proizvoda", istakla je Gojkovićeva.\nOna je dodala da je u Srbiji, slično kao i u Italiji, tekstilna industrija pokazala odgovornost u kratkom roku i započela proizvodnju maski.\n"Pokazali smo da nismo sebični kao što u ovom veku u kome živimo ljudi neretko umeju da budu. Zato mi to daje nadu da će i mnoge kompanije i u vremenu pred nama društveno odgovorno ponašanje posmatrati kao neraskidivi deo svog ukupnog uspešnog poslovanja", navela je Gojkovićeva.


Otvoren Beogradski park i Bulevar Vudroa Vilsona - Beograd na vodi\nOtvoren Beogradski park i Bulevar Vudroa Vilsona\nBeograd, 15. novembar 2019. godine – Prvi deo Beogradskog parka, Bulevara Vudroa Vilsona i Ulice Nikolaja Kravcova otvoreni su u okviru Belgrade Waterfront-a.\nDeo parka koji je već na raspolaganju sugrađanima prostire se na površini od 1,8 hektara, dok će njegova ukupna površina po završetku iznositi 2,7 hektara, što je prostor koji zauzimaju četiri fudbalska terena. Beogradski park posetiocima pruža brojne mogućnosti za rekreaciju i odmor, s obzirom da se ovde nalaze multifunkcionalni tereni za košarku, mali fudbal ili rukomet, stolovi za stoni tenis, kao i 700 metara dugačka staza za džoging. Pored toga, u parku je predviđen i deo za piknik, sa šest stolova, a posebna atrakcija za mališane svakako je dečije igralište. Hladovinu će u toplim danima davati 140 stabala, među kojima se ističu dekorativna jabuka i trešnja.\nIstovremeno, za saobraćaj su otvoreni Bulevar Vudroa Vilsona i Ulica Nikolaja Kravcova, koja će spajati Savsku ulicu sa Kulom Beograd, budućim simbolom prestonice. Ukupna dužina Bulevara biće 2 kilometra i imaće po tri saobraćajne trake u oba smera, kao i dvosmernu biciklističku stazu. Bulevar Vudroa Vilsona počinje na novom kružnom toku kod Karađorđeve ulice, a završava se u Bulevaru vojvode Mišića, kod Beogradskog sajma.\nIzgradnjom parka i dve saobraćajnice, završeni su radovi na polovini predviđene infrastrukture Belgrade Waterfront-a.


Motori za kapije i Automatske rampe - Videomont | Prodaja i ugradnja\nPočetnaMotori za kapije i rampe\nMotori za kapije - upotreba i značaj\nMotori za kapije su odlično rešenje za sve koji žele pouzdano i neometano otvaranje i zatvaranje svojih kapija. Osnovna namena ovih sistema je zaštita vašeg poseda i kontrola pristupa, a pored toga pružaju mogućnost automatskog otvaranja/zatvaranja, jednostavnom upotrebom daljinskog upravljača – što štedi vaše vreme.\nOsim otvaranja pomoću daljinca, postoje i rešenja koja čitanjem Tag oznake na kolima ili vaše registarske tablice automatski otvara kapiju. Za više informacija nas kontaktirajte.\nIntegracija sa drugim sistemima tehničke zaštite od velikog je značaja i povećava upotrebnu vrednost celokupnog sistema. U kombinaciji sa IR (Infra-crvenim) barijerama dobijate kompletnu automatizaciju procesa propuštanja vozila (ovo je posebno značajno za delove gde je protok vozila veliki).\nNe treba zaboraviti i mogućnost postavljanja Interkom sistema ispred kapije, što omogućava i audio/vizuelno praćenje situacije i povećanje sigurnosti kontrole pristupa.\nU našoj ponudi možete pronaći poznate italijanske proizvođače LIFE i ROGER koji pored svog kvaliteta pružaju i siguran rad. Kvalitetna izrada kućišta sa kombinacijom moderne elektronike i mehanike, garantuje udobnost pri upotrebi i jednostavnost montaže na nove ili postojeće kapije – krilne ili klizne.\nKod odabira odgovarajuće opreme treba imati u vidu dužinu i težinu kapije.\nUkoliko niste sigurni koja je oprema najbolja za vaše potrebe, slobodno nas kontaktirajte. Zajedno ćemo pronaći najbolje rešenje.\nPored motora za kapije, kod nas možete pronaći i automatske rampe koje su idealno rešenje za sva mesta gde je protok vozila velik (parkinzi, garaže). Automatske rampe su brze i pouzdane i kao takve, predstavljaju idealan izbor na mestima sa širinom prolaza i velikom frekvencijom saobraćaja.\nVeliki tržni centri, šoping Mall-ovi i slična mesta gde je veliki dnevni protok vozila, moraju imati funkcionalnu i logičnu kontrolu pristupa.\nJednostavan i brz protok vozila (ulazak/izlazak) je ključan za zadovoljstvo mušterija.\nOsim jednostavne i očigledne namene, mogućnost da se integrišu sa drugim sistemima tehničke zaštite je velika. Integracija sa Ticketing sistemima je laka i jednostavna za korišćenje i pruža direktan uvid u broj vozila. Više o ovoj temi možete pročitati na našoj Blog stranici – ANPR tehnologija i automatske rampe.\nPročitajte i tekst našeg partnera na temu integracije automatskih rampi.\nUkoliko smatrate da Vam je potreban ovakav sistem, budite slobodni da nas pozovete.\nNaš stručni tim će vas posavetovati kako da dobijete najbolje rešenje za uloženi novac.\nPozovite nas - naš tim će se potruditi da Vam nađe optimalno rešenje.\nFaraday, Motori za kapije i rampe\nFARADAY boom cover zaštita\nFARADAY kabl induktivne petlje\nFARADAY osigurač za ruku rampe\nLIFE, Motori za kapije i rampe\nLIFE fosforne nalepnice za rampe 1 pakovanje -18kom SUC4\nLIFE baterija za rampu 12V-2,3Ah 2 kom AGE12\nLIFE pomoćna noga za automatske rampe – fiksna SUD1\nLIFE pomoćna noga rampe\nLIFE crvena zaštitna guma za rampe\nLIFE alu ruka rampe 3m zglobna SUB3 SNODATA\nLIFE alu ruka rampe 6m okrugla BOOM6\nLIFE alu ruka rampe 5m SUB5\nLIFE alu ruka rampe 4m SUB4\nLIFE alu ruka rampe 3m SUB3\nLIFE trafo za rasvetu rampe sa kablom za povezivanje ruke SUC3\nLIFE led rasveta za rampe\nLIFE pocinkovana rampa sa rukom od 5m sa fosfornim nalepnicama SET UP SU MSC 24V 5M SIVA bez LED-a\nLIFE pocinkovana rampa sa rukom od 5m sa fosfornim nalepnicama SET UP SU MSC 24V 5M SIVA sa LED-om


Direktorica Glasa Amerike u posjeti zapadnom Balkanu\nU okviru posjete regionu, osim Beograda, direktorica Glasa Amerike Amanda Bennett će obići i Sarajevo, Podgoricu, Tiranu i Prištinu.\nDirektorica Glasa Amerike Amanda Bennett je u posjeti zapadnom Balkanu, i u okviru trodnevne posjete Srbiji danas je razgovarala i sa premijerkom Srbije Anom Brnabić, koja je istakla da je Vlada Srbije otvorena za komunikaciju sa medijima, jer, kako je rekla, oni imaju veliki značaj za razvoj srpskog društva i igraju važnu ulogu u uspostavljanju boljih kulturnih, ekonomskih i političkih veza u ovom regionu.\nBennett je prenijela premijerki Srbije da je ona prva direktorica Glasa Amerike koja je u posjeti regionu, iako ova medijska kuća neprekidno emituje program na ovom prostoru već 75 godina.\n"Takođe smo razgovarali sa premijerkom, koja je zainteresovana za slobodu medija. Imali smo pozitivan i obećavajući razgovor i zaista sam veoma uzbuđena zbog perspektiva koje možemo da ostvarimo u Srbiji", rekla je Bennett.\nTokom boravka u Srbiji Amanda Bennett je posjetila televiziju N1 i Radio-televiziju Srbije, gdje je razgovarala o preuzimanju programa Glasa Amerike i proširenju saradnje sa ovim medijskim kućama.\nNa pitanje da li će se i kako Glas Amerike suprotstaviti propagandi koja sve snažnije dolazi iz Rusije, Bennett kaže da je emitovanje fer, balansirane, tačne i na činjenicama zasnovane informacije ono što radi Glas Amerike.\n"To je naš posao, to nudimo bez alternative zato što se držimo staromodnih novinarskih vrijednosti. Potvrđivanje tačnosti informacija, izvještavanje, činjenice, prezentovanje obje strane - mislimo da je to vrlo važna vrsta novinarstva širom svijeta, a posebno na mjestima gdje su kulture vrlo polarizovane", ističe direktorica Glasa Amerike.\nTokom boravka u Beogradu Bennett je razgovarala i sa uglednim novinarima o medijskoj situaciji u Srbiji.\nU okviru posjete regionu, osim Beograda, Bennett će obići i Sarajevo, Podgoricu, Tiranu i Prištinu.


Srbi na Kosovu: Ko je Nenad Rašić čiji je sin povređen u tuči - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Srbi na Kosovu: Ko je Nenad Rašić čiji je sin povređen u tuči\n1Piše: BBC News na srpskom 25. februara 2021. 09.43\nNenad Rašić deo je srpske opozicije na Kosovu\nNenad Rašić nije se našao ni među kandidatima za poslanike na nedavnim vanrednim parlamentarnim izborima na Kosovu, ali je pažnja javnosti usmerena upravo na njega.\nLider Progresivne demokratske stranke rekao je u ponedeljak da je njegovog sina napala grupa od tridesetak mladića u Lapljem selu po povratku iz škole i da su mu naneli teške povrede palicama i čekićem.\nNaveo je da sumnja da je motiv napada političko delovanje, što su oštro demantovali njegovi politički protivnici, ali i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nKosovska policija saopštila je da je uhapsila sedam mladića zbog učešća u tuči, a sud im je odredio pritvor od trideset dana.\n„Svirepost koja se praktikuje nad kosovskim Srbima ne postoji nigde u Evropi, možda je ima u Severnoj Koreji.\n„Primenjuje se prema svima koji nisu poslušnici“, kaže Rašić za BBC na srpskom.\nS druge strane, Dalibor Jevtić iz Srpske liste, kaže da je u pitanju bila dogovorena tuča dve grupe mladića za koju se i ranije znalo.\n„Na ovom slučaju vidite Rašićev profil koji vapi za medijskom pažnjom, želi da bude u centru pažnje, ali način na koji on to radi je veoma opasan.\n„Tuča se desila u deset sati, a informacija se pojavila tek u pet popodne – zašto ništa nije rečeno u međuvremenu, posebno ako je sumnjao u političku pozadinu“, pita se Jevtić.\nNenad Rašić je na izborima podržao listu Građanska inicijativa za slobodu pravdu i opstanak koja je osvojila 1.299 glasova, dok je skoro 44.000 glasova i svih deset garantovanih srpskih mandata u Skupštini Kosova osvojila Srpska lista, bliska zvaničnom Beogradu.\nNenad Rašić rođen je i odrastao u Dobrotinu, nadomak Lipljana, na Kosovu.\n„Nama su se tada desile dramatične promene, isterani smo iz preduzeća.\n„Najpre sam radio kao prevodilac za britanski KFOR, a potom za Međunarodnu organizaciju za migracije.“\nU politiku ulazi 2006. godine, kada postaje jedan od osnivača Samostalne liberalne stranke (SLS).\n„Srbi su do tad bili u rasulu, većina je silom bila primorana da napusti Kosovo.\n„Mi smo bili grupa intelektualaca koja je smatrala da mora da se organizuje, pa smo za kafanskim stolom osnovali partiju koja je želela da se bavi lokalnom politikom.\n„Tu je bilo mnogo nedostataka, bilo je potrebno da se obezbede elementarni uslovi za opstanak Srba.“\nVeć 2007. godine, Rašić postaje ministar za rad u kosovskoj vladi i ostaje na toj funkciji sve do kraja 2014. iako će u međuvremenu napustiti SLS i osnovati sopstvenu Progresivnu demokratsku stranku (PDS).\n„Najbolji period za razvoj političkog bića Srba bio je od 2008. do 2012. godine.\n„Mi smo tada imali četiri politička subjekta u parlamentu, trinaest poslanika, bili smo neizbežni faktor odlučivanja, a sve smo usmeravali na opštine koje su donosile korist ljudima koji žive u njima – vodovod, kanalizaciju, trotoare, puteve“, kaže Rašić.\nKosovo i Izrael uspostavili diplomatske odnose – zašto je to važno\nProstorije PDS u Gračanici\nJedan od političara koji su karijeru počeli u SLS poput Rašića, ali su otišli na drugu stranu, pa su sada u Srpskoj listi je Dalibor Jevtić koji za BBC na srpskom kaže da Rašića veoma dobro poznaje.\n„Razišli smo se zbog politike ličnog interesa koja je imala primat u odnosu na interes zajednice.\n„Odluke u partiji su se donosile bez saglasnosti većine, a zarad pozicija i ličnih interesa“, tvrdi Jevtić.\nIpak, iako se nalaze na suprotstavljenim stranama srpske političke scene na Kosovu, Jevtić tvrdi da to ne bi smelo da ugrožava bezbednost ili političko delovanje.\n„Mi se u okviru srpske zajednice na Kosovu svi odlično poznajemo.\n„Ovde se stalno aludira da je on meta napada Srpske liste ili predsednika Vučića, ali naš je posao da ukažemo javnosti na pogrešnu politiku naših političkih protivnika i to nikako ne sme da bude razlog za nasilje protiv bilo koga, a kamoli protiv porodica tih ljudi“, kaže on.\nU kampanji za izbore 2019. godine, lista Nenada Rašića bila je prva među srpskim listama koja je snimala političke spotove i na albanskom jeziku.\nTo im nije donelo nijedan mandat – Srpska lista i tada je osvojila svih deset, ali je Rašić privukao pažnju javnosti.\n„Shvatio sam da pristup većinskoj zajednici treba da bude direktniji, da se govori jezik te zajednice – lakše se uspostavljaju odnosi, a to sam naučio od diplomata dok sam radio za međunarodne organizacije.\n„Mislim da je sasvim normalno znati jezik svojih komšija i, ako niko drugi, to bi bar političari trebalo da znaju.“\nNjegova politička saveznica Rada Trajković, koja je na poslednjim izborima bila na listi koju je Rašić podržao, kaže da je jezik važno pitanje na Kosovu.\n„Kroz jezik se razvija bliskost, stvaranje emocija, prijateljstava – a ovako svi stoje potpuno podeljeni i ne razumeju se.\n„Na Kosovu jezik ljubavi nije ni albanski, ni srpski, nema mešovitih porodica“, kaže ova političarka iz Gračanice.\nI Dalibor Jevtić dolazi iz srpskih opština južno od Ibra, bio je zamenik gradonačelnika Štrpca\nZa Rašićeve političke protivnike, pitanje jezika, ali i njegovog odnosa sa albanskim političarima na Kosovu, postala je tema za kritiku.\n„Poverenje sa većinskim narodom mora da se izgradi, ali u tom procesu ne mogu lični interesi biti iznad interesa zajednice.\n„To što on više govori na albanskom je njegovo pravo i njegov način razmišljanja, ali srpski narod sve odlično zna i zato on na izborima ne dobija više od statističke greške“, kaže Dalibor Jevtić.\nI sam Rašić svestan je da mu je znanje albanskog jezika u politici često više smetalo nego pomagalo.\n„Koštalo me je jer političari, koji su mentalno zaglavljeni u devedesetim godinama, drže nas sve kao taoce i guraju nas u taj mentalitet.\n„Tada je na Kosovu postojalo ekstremno verovanje među Srbima da ne treba učiti albanski jer bi onda srpski bio manje korišćen – a mi i trideset godina kasnije pričamo o istim stvarima.“\n„Most između Prištine i Beograda“\nU političkom delovanju, Rašić želi da se kosovski Srbi pozicioniraju drugačije nego što ih trenutno predstavlja Srpska lista.\n„Nikad ovde nije postojalo političko biće kosovskih Srba, uvek je njime upravljano iz Beograda – uticaj je uvek bio snažan i podređen interesima Beograda, nije razvijana struktura koja bi mogla da bude čak i most između Beograda i Prištine.\n„Ti ljudi ne bi bili postavljeni nego izabrani, pa bi samim tim nosili daleko veću odgovornost“, kaže Rašić.\nIpak, njegova saradnica Rada Trajković smatra da i u Beogradu postoje ljudi koji podržavaju Rašića.\n„Manje-više svi su na liniji nekog Beograda.\n„I njega bi prihvatili neki ljudi u Beogradu koji misle da je dobro što on želi da bude autentični predstavnik Srba koji žive na Kosovu.“\nI sam Rašić (sasvim levo) bio je u jednom trenutku deo poslaničkog kluba Srpske liste u Skupštini Kosova – zajedno sa Slavkom Simićem (sasvim desno)\nIpak, Dalibor Jevtić, Rašićev nekadašnji politički saborac, a sada protivnik, kaže da delovanje lidera PDS nije doprinelo srpskoj zajednici.\n„Mi smo kao srpska zajednica mnogo izgubili zbog ljudi koji su u kosovskoj Skupštini glasali za stvari koje nisu u interesu Srba i mi zbog toga danas plaćamo cenu.\n„Glasanje za prestanak nadgledane nezavisnosti Kosova donelo je gubitak mehanizma zaštite – a to su doneli glasovi ljudi poput Nenada Rašića zbog čega je nestala mogućnost da se ljudi zaštite“, smatra Jevtić.\nZa razliku od njega, Rašić smatra da kosovski Srbi treba da se bore u okviru postojećeg sistema na Kosovu.\n„Važno je da ne budete prisutni samo na političkom nivou jer vaše priče o boljitku se ne vide na terenu.\n„Mi moramo da budemo prisutni po dubini – džabe sam ja ministar, ako nemamo zamenike direktora policije, raznih inspektorata, brojnih drugih organa.“\nKada je Aljbin Kurti prvi put postao premijer, Rašić je u aprilu 2020. imenovan za savetnika premijera i direktora Kancelarije za zajednice.\nNa funkciji se zadržao samo nekoliko dana jer je morao da podnese ostavku pošto je Specijalno tužilaštvo protiv njega podiglo optužnicu u slučaju privatizacije Kosovske elektrodistributivne mreže iz 2013.\nPred poslednje izbore, predstavnici liste koju je podržao tvrdili su za BBC da je Rašić dogovorio sa Kurtijem masovno zapošljavanje srpskih kadrova u kosovskoj administraciji.\nNjegova saradnica Rada Trajković kaže da Rašić neguje politiku poverenja sa Albancima, iz koga treba da proistekne pomirenje.\n„To je čovek koji se opredelio da sa porodicom živi tamo gde je rođen, koji se razume sa komšijama, bez obzira na njihovu nacionalnost.\n„On je čovek koji prihvata realnost, gde se nalazi i šta treba da radi“, kaže Rada Trajković.\n25. februara 2021. u 15.02\nJedna činjenica je konstantna a to je da fizički stradaju samo protivnici koalicije Srpska Lista/SNS a ne obratno.\nTo mnogo govori o tome ko koga bije i ko je izdajnik.


PREMIJERKA BRNABIĆ O POČETKU ŠKOLSKE GODINE: Evo šta kaže o odlaganju povratka đaka u klupe | Novosti.RS\nOd epidemiološke situacije zavisi kako će se situacija dalje odvijati, ako bude bolja, dozvolićemo veća odeljenja, a ako bude lošija, ići ćemo na onlajn nastavu, navela je premijerka.\nU ovom trenutku mislim da nema potrebe da se pomera početak školske godine za dve nedelje, svi su imali vremena da se pripreme. Mislim da je važno da deca krenu u školu, posebno najmlađi, kazala je premijerka.\nUpitana da li Vlada razmišlja da obezbedi školama i zaštitne maske, Ana Brnabić kaže da će Vlada biti tu da pruži svu podršku kako bi\nsvi bili bezbedni.\npočetak školske godine Ana Brnabić Brnabić školska godina


Postoji li paralelni univerzum o kome piše poslednji Hokingov naučni rad?\nM. K. 4. maja 2018. 02:16\nKako prenosi B92.net, rad pod naslovom „A smooth exit from eternal inflation?“ upravo je objavljen u naučnom časopisu Journal of High Energy Physics. U njemu su Hoking i Hertog izneli novu teoriju o nastanku svemira, koja bi mogla da odgovori na nekoliko do sada neodgovorenih pitanja.\nPrema teoriji Velikog praska, svemir je pre nešto manje od 14 milijardi godina počeo da se širi iz tačke neizmerne gustoće, a to širenje se nastavilo do danas. Prema jednom od tumačenja te teorije, naš je svemir jedan od paralelnih svemira, kojih ima beskonačno mnogo, piše Biznis insajder.\nU njihovom tumačenju teorije večnog širenja svemira postoji granica iza koje naše poimanje protoka vremena prestaje da ima smisla. Za osnovu te granice nova teorija uzima ograničeni broj svemira nastalih nakon Velikog praska, u kojima važe isti zakoni fizike kao i u našem.\nDokaze o postojanju drugih svemira fizičari bi mogli da potraže koristeći alate za merenje primordijalnih gravitacionih talasa, nastalih pri prvobitnom širenju posle Velikog praska.\nPostojeći instrumenti koji služe za traženje gravitacionih talasa verovatno nisu dovoljno osetljivi da bi mogli da pronađu dokaze za potvrdu ove teorije Hokinga i Hertoga. A to bi mogao da bude zadatak za neke buduće instrumente, kao što je evropska svemirska opservatorija gravitacionih talasa LISA, prenosi T portal.


Sukob opozicije u CG povodom poziva Tomislava Nikolića | PCNEN\nSukob opozicije u CG povodom poziva Tomislava Nikolića\nObjavljeno: 31.01.2013, 12:17h\nOpozicione stranke u Crnoj Gori, Socijalistička narodna partija i Nova srpska demokratija, sukobile su se oko poziva predsjednika Srbije Tomislava Nikolića prosrpskim strankama u Crnoj Gori da prestanu da budu opozicija državi i da se posvete boljem životu građana. Predsjednik SNP-a Srđan Milić rekao je u intervjuu podgoričkoj televiziji “Montena” da je NSD partija kojoj “stižu instrukcije van Crne Gore” i da je “zalutala na političkoj sceni” u Crnoj Gori. Milić je kazao da je Nikolić takvu preporuku uputio upravo NSD-u,jer se prilikoim službene posjete Crnoj Gori sastao sa predsjednikom te stranke Andrijom Mandićem. “Da je to nama htio da kaže, tražio bi susret s nama, a ne s Novom srpskom demokratijom”, rekao je Milić, prenosi Beta. Funkcioner NSD-a Slaven Radunović ocijenio je Milićevu izjavu kao pokušaj “sitnog šićarenja” za SNP. Prema njegovim riječima, Milić nanosi štetu jedinstvu opozicije u Crnoj Gori, što je, navodno, pokazao nakon lokalnih izbora u Nikšiću, prilikom pregovora o formiranju tamošnje vlasti, ali i sada, upravo pomenutom izjavom o NSD-u.\nOpozicione stranke u Crnoj Gori, Socijalistička narodna partija i Nova srpska demokratija, sukobile su se oko poziva predsjednika Srbije Tomislava Nikolića prosrpskim strankama u Crnoj Gori da prestanu da budu opozicija državi i da se posvete boljem životu građana.\nPredsjednik SNP-a Srđan Milić rekao je u intervjuu podgoričkoj televiziji “Montena” da je NSD partija kojoj “stižu instrukcije van Crne Gore” i da je “zalutala na političkoj sceni” u Crnoj Gori.\nMilić je kazao da je Nikolić takvu preporuku uputio upravo NSD-u,jer se prilikoim službene posjete Crnoj Gori sastao sa predsjednikom te stranke Andrijom Mandićem.\n“Da je to nama htio da kaže, tražio bi susret s nama, a ne s Novom srpskom demokratijom”, rekao je Milić, prenosi Beta.\nFunkcioner NSD-a Slaven Radunović ocijenio je Milićevu izjavu kao pokušaj “sitnog šićarenja” za SNP.\nPrema njegovim riječima, Milić nanosi štetu jedinstvu opozicije u Crnoj Gori, što je, navodno, pokazao nakon lokalnih izbora u Nikšiću, prilikom pregovora o formiranju tamošnje vlasti, ali i sada, upravo pomenutom izjavom o NSD-u.


Nema opasnosti od leda na rekama, pitanje šta bi bilo da Mađari nisu pomogli – Agropress\nNema opasnosti od leda na rekama, pitanje šta bi bilo da Mađari nisu pomogli\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović kaže da trenutna kriza sa ledom na Dunavu u Srbiju nije ostavila velike posledice zahvaljujući pomoći koju nam je pružila Mađarska šaljući četiri ledolomca u pomoć.\n“Ali šta bi se desilo da Mađari nisu mogli da pomognu? Sada nam predstoji da obezbedimo novac i stvorimo sistem u kom ćemo u svakom trenutku moći da reagujemo”, kazao je u emisiji Pravi ugao Radio televizije Vojvodine.\nNavodi da će to najverovatnije značiti kupovinu novih ledolomaca. “Moj naslednik na mestu ministra poljoprivrede ne sme da dođe u ovakvu situaciju. Okvirna cena novog ledolomca je do četiri miliona evra, u zavisnosti od funkcija koje ima. Želimo da nabavimo multifunkcionalna plovila koja će, kada nema problema sa ledom, obavljati druge poslove”, kazao je.\nOn je istakao da je proces privatizacije ostavio mnogo problema u vodoprivredi, poput situacije sa ledolomcima koji su bili u vlasništvu preduzeća Heroj Pinki koje je propalo nakon neuspešne privatizacije.\n“Ti ledolomci koje Srbija imala su, kako su mi rekli u Vodama Vojvodine, neupotrebljivi i teško će ih uopšte biti osposobiti. Mnogo je problema koje vučemo iz privatizacije, ali ne mogu time da se bavim. Moj je posao da sada stvorimo sistem za budućnost”, kazao. Dodaje da deo problema čini i to što su pojedina vodoprivredna preduzeća privatizovana, a ona su strateška.\n“Ali ne možemo poništavati privatizacije, to je pitanje pravne sigurnosti”, kaže.\nDemantovao je medijske navode da angažovanje mađarskih ledolomaca Srbiju košta 30.000 evra dnevno.\n“To nije ni blizu tačna cifra. Angažovanje jednog ledolomca košta 570 evra po satu, a ne koriste se više od desetak sati dnevno. S tim što od mađarske granice do Daljske krivine Srbija plaća svega 25 odsto te cene dok, po dogovoru, ostatak troškova snose Mađarska i Hrvatska”, ukazao je.\nRekao je da je državi najbitnije bilo da zaštiti vodoprivredne objekte, poput mostova i nasipa.\n“Kriza je prošla, situacija je sada pod kontrolom, ledolomci će tokom noći doći do Beograda i do tada razbiti čep gde je dubina leda bila 1,8 metara. Dunav i Sava su potpuno bezbedni”, kaže i dodaje da nije tačno da je u opasnosti bio Pupinov most u Beogradu.\nNa opaske iz Lige socijaldemokrata Vojvodine da li su migovi čija je nabavka košta više stotina miliona evra važniji od ledolomaca, Nedimović kaže da je sve što se tiče bezbednosti države – i migovi i ledolomci – jednako važno.\n“Mogu i ja njima da postavljam pitanja jer su se i oni bavili vodoprivredom. Ali neka je svakome na čast”, ističe.


Socijalne karte verovatno od sledeće godine - Ozonpress :: internet portal\nTag: centri za socijalni rad, reforma, socijalne karte\nMinistar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Zoran Đorđević najavio je da bi socijalne karte trebalo da budu u funkciji od prve polovine iduće godine, a kako „Politika” saznaje u ovom ministarstvu, tender za nabavku opreme koja će omogućiti izradu socijalnih karata biće raspisan ove nedelje. Kada krajem godine budu usvojene izmene i dopune Zakona o socijalnoj zaštiti, stvoriće se pravni okviri za uvođenje sistema socijalnih karata. Preciznije rečeno, stvoriće se uslovi za donošenje zakona o socijalnim kartama i bliže definisanje i uređenje ove oblasti.\nI dok zvanična statistika svedoči da skoro svaka deseta osoba u našoj zemlji prima neku vrstu socijalne pomoći, u Ministarstvu objašnjavaju da je cilj izrade socijalnih karata da svi koji primaju neku nadoknadu budu zavedeni na jednom mestu, provereni i kategorizovani.\n– Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja započelo je projekat uvođenja i izrade socijalnih karata, koji će omogućiti objedinjavanje baza podataka ministarstva sa bazama drugih državnih organa i institucija, a sve u cilju izrade adekvatne analitičke baze koja će omogućiti pravedniju raspodelu socijalne pomoći, olakšati rad Inspektorata, ali i sprečiti zloupotrebu finansijskih sredstava – objašnjavaju službenici u Ministarstvu.\n– To za građane znači smanjenje administracije, a za državu prepoznavanje onih kojima može da pomogne i pre nego što se oni njoj obrate za pomoć. Ljudi neće morati ni da apliciraju, jer će svi podaci u bazi biti redovno ažurirani, a ceo sistem zaštićen, s tim da uvid u te podatke neće imati svako. Celokupna državna administracija imaće pristup podacima, ali samo onim koji su im potrebni za obavljanje njihovog dela posla. To u prevodu znači da ćemo, između ostalog, moći da sprečimo zloupotrebe, jer će se lako utvrditi da li se neko ko ima bogate roditelje nalazi na spisku za dobijanje socijalne pomoći – dodaju u Ministarstvu.\nMinistar Zoran Đorđević je pre nekoliko dana najavio i reformu centara za socijalni rad kao i njihovo umrežavanje, a na pitanje dokle se stiglo sa tim projektom, odnosno šta je do sada urađeno, nadležni službenici u pisanoj odgovoru ističu:\n– Ministarstvo je započelo reformu koja je podeljena u četiri faze. Prva faza bila je analiza rada centara za socijalni rad i svega sa čim se oni suočavaju. Druga faza podrazumeva sistematizaciju i reforme u skladu sa preporukama i primedbama koje su dobijene, a treća je profilisanje kadrova, što predstavlja i novost kada je u pitanju zapošljavanje u Srbiji, jer je cilj ministarstva da u skladu sa kompetencijama prave ljude postavlja na odgovarajuća radna mesta.\nČetvrta faza jeste izrada alata kojim će profilisati sve korisnike centara kako bi im pomogli na najbolji način.\nU odgovoru na naša pitanja stoji i da su prošle nedelje predstavljeni rezultati prve faze reorganizacije i reforme centara za socijalni rad. Istaknuto je da je urađena ozbiljna studija koju čini analiza važeće sistematizacije, analiza postojećih postupaka i procedura, radnih procesa, analiza procesa donošenja odluka i analiza rada u samim centrima u odnosu na stanovništvo. Pomenuto je „da reorganizacija centara podrazumeva i poboljšanje infrastrukture samih centara, jer su uslovi rada veoma važni”.\nA na pitanje šta su najveći problemi u sadašnjem funkcionisanju centara, stručni saradnici Ministarstva za rad odgovaraju:\n– Zaposleni u centrima svoj rad doživljavaju kao veoma zahtevan i to ne samo u pogledu stručnih potencijala i kapaciteta koji se traže, već i zbog potrebnog visokog nivoa psihološke investicije koji može dovesti do iscrpljenosti u dugotrajnom radu sa ovim kategorijama stanovništva. Čak 60 odsto zaposlenih navelo je da ima povećan obim posla i da je to opterećenje kontinuirano – kaže se u dopisu koji smo dobili kao odgovor na naša pitanja.\nSudija Hadžiomerović o razlozima neuspeha reforme pravosuđa\nŠta nastavnici misle o gimnazijskom obrazovanju


Horoskop do 11. aprila 2020. godine: sanjivi Merkur u Ribama - saznajte da li vašem znaku donosi divan ili napet period — Astrologija — Stranica 1 od 2 — Lovesensa.rs\nHoroskop - evo kojim znakovima Merkur u Ribama donosi dobro, a koga očekuje naporan period!\nPlaneta koja opisuje kako razmišljamo i komuniciramo 3. februara ulazi u znak Riba i boraviće sve do 11. aprila. Ako se pitate zašto tako dugo, pripremite se na njegovu retrogradnu fazu od 17. februara do 10. marta.\nZanimljiv je taj tranzit, otprilike kao da um uronite u more osećanja, mašte, snova i čežnje. Pa sledom toga izostaje ona racionalna komponenta. Ne vidimo šta je realno, vode nas osećanja, ideali, želje, pa češće upadnemo u zabludu ili ne vidimo jasno ono što jeste.\nSa njim sanjarimo, maštamo, pišemo pisma, pesme, uživamo u plesu, muzici, fotografisanju i uopšteno umetničkom i kreativnom izražavanju. Prija nam blizina vode, plamen sveće, kiša koja udara u okvir prozora.\nSa njim dolazimo u posed nekih tajni, nismo spremni izgovoriti istinu, bojimo se da zbog iskrenosti ne izgubimo nešto ili nekog ne povredimo, zato svoje misli čuvamo za sebe. Skloniji smo da trpimo nego da se postavimo i izgovorimo jasno i glasno "ne".\nRazmišljamo u samoći, prisećamo se prošlosti, uspostavljamo kontakt sa osobama koje nismo dugo videli.


21-godišnja Ruskinja stradala na Durmitoru, ostatak grupe evakuisan jutros | Kodex.ME\n21-godišnja Ruskinja stradala na Durmitoru, ostatak grupe evakuisan jutros\nPripadnici Gorske službe spašavanja Crne Gore i aviohelikopterske jedinice MUP-a, evakuisali su jutros grupu ruskih turista sa Durmitora.\n10. 05. 2018 - 12:54 Autor: Kodex\nPodsjećamo, ruska državljana Elvira Baranova (21) preminula je sinoćod posledica pada u reonu ispod Samara prema Škrci na Durmitoru.\nPripadnici Gorske službe spašavanja Crne Gore koji su u spasilačku akciju krenuli na poziv Direktorat za vanredne situacije dolaskom na lice mjesta zatekli su beživotno tijelo Baranove pored koje bio vođa grupe takođe ruski državljanin koji pokušao ukazati prvu pomoć, saopšteno je.\nOn je, kako se dodaje, sa Baranovom i još tri ruske državljanke pokušao da pređe prevoj Samar kada se dogodila nesreća.\nPomenuta grupa u pohod na Durmitor krenula je bez adekvatne planinarske opreme sto je najvjerovatnije i uzrok večerašnje nesreće - kazali su iz Gorske službe.


Naš radnik 15 puta manje plaćen od kolege iz EU – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Društvo / Naš radnik 15 puta manje plaćen od kolege iz EU\n– Ovo u prvom redu zbog činjenice da je trošak poslodavca po osnovu zarada u Crnoj Gori i dalje visok, te kao takav utiče na konkurentnost i poslovnu održivosti preduzeća. Jednostavno, preduslov za rast neto plata je smanjenje opterećenja zarada. Prvi korak u tom smislu je već napravljen, ali tu se ne smije stati. Niži troškovi rada donose brojne multiplikativno pozitivne efekte jer za posledicu mogu imati rast zaposlenosti, eliminisanje pojave isplate jednog dijela zarade na ruke (van legalnih tokova), a time i očekivani rast budžetskih prihoda po tom osnovu – kažu u UPCG.\nJavnosti je, kako navode, poznato da je povećanje minimalne zarade na 222 eura (sa 193 eura), kao i smanjenje doprinosa za zdravstvo na teret poslodavca za dva odsto (sa 4,3% na 2,3%), nastalo kao rezultat postignutog konsenzusa socijalnih partnera, što je primjer koji UPCG izdvaja kao onaj koji treba slijediti i u narednom periodu – za sve važne oblasti.\n– Ovo posebno naglašavamo iz razloga što smo u Crnoj Gori svjedoci prakse koja pokazuje da se preporuke Socijalnog savjeta vrlo često ne sprovode, iako je njihovom usvajanju prethodio dogovor sve tri strane – sindikata, poslodavaca i Vlade, tj. resornih ministarstava, što je apsurd. Zato podsjećamo da i razvijena Evropa, ona čijem članstvu svi u Crnoj Gori težimo, insistira na tome da je socijalni dijalog i postizanje dogovora socijalnih partnera najbolji i jedini pravi put za regulisanje svih ključnih ekonomskih i socijalnih pitanja, među kojima se kao posebno važna izdvajaju ona na relaciji poslodavac–zaposleni – ističu predstavnici poslodavaca.\nnije lose i kod nas je lijepa zarada satnica nije ni 1.5 e. i ako sta pojedes i popijes vec si u minusu i na kraju dana sta si zaradio il zaradila nista to se odnosi na mnogo veliki broj radnika .a ovi sto imaju proseke te prosecne plate i nekako se bore .obicni radnici i ovi sezonci bruka zasta se pate .to svi mi znamo i ako se pravimo da neznamo nego dajemo neke prosjeke .ocemo radnu snagu i sezonce za minimalce. ove godine se poceli uvozit i filipinci sezonci rade uveliko .


Laguna - Bukmarker - Promocija knjige „Himerina krv“ Slaviše Pavlovića u Vladimircima - Knjige o kojima se priča\nPromocija knjige „Himerina krv“ Slaviše Pavlovića u Vladimircima\nU četvrtak, 10. septembra od 19 sati u Biblioteci „Diša Atić“ u Vladimircima biće održana promocija knjige „Himerina krv“ Slaviše Pavlovića.\nU novom romanu „Himerina krv“ autor bestselera „Zavet heroja“ Slaviša Pavlović donosi nam priču o velikom diplomati i pesniku Jovanu Dučiću, najvećem ljubavniku među pesnicima i najvećem pesniku među ljubavnicima.\nSlaviša Pavlović se potrudio da nam Dučića predstavi onako kako ga je lično doživeo, izučavajući njegova dela i dnevnike. „Hteo sam i da pronađem motive za određene postupke, koje kao čovek nisam mogao da razumem, jer se njegov psihološki profil neretko ne uklapa u zadatu matricu. Otuda i u naslovu mitska Himera, ne samo zbog Dučićeve pesme sa tim nazivom, već zbog njegove ličnosti, dok krv simbolizuje nesrećan kraj jednog velikog života.“\nGodine 1943. Jovan Dučić, veliki pesnik i diplomata, nalazi se u Americi. U kući na obali jezera Mičigen on u sećanje priziva scene iz teškog detinjstva, hapšenja i progone koje je doživeo od austrougarskih vlasti zbog patriotskog rada. Zdravlje mu je narušeno, naročito nakon vesti o Jasenovcu, ali ga to ne sprečava da piše svoje poslednje redove i proglase.\nLjut i besan, razočaran u jugoslovenstvo, svom sekretaru započinje priču o uzbudljivom životu, priseća se mostarskih dana, druženja sa Aleksom Šantićem, ali i Bijeljine i prve velike ljubavi. Govori o svojim susretima sa Pašićem, Apisom, kafanskim danima sa Nušićem i Tankosićem, ali i o prvim ljubavnim aferama u srpskim novinama, čiji je učesnik bio. Dane u Rimu smatra najuspešnijim, gde se kao diplomata „rvao i poštovao“ sa Musolinijem i potajno se nadao da će mu Duče izručiti Pavelića, jer je želeo lično da mu stavi omču oko vrata. Sve vreme ga kroz rimske dane prati i misteriozna A., kraljeva rođaka, udata žena upola mlađa od njega, sa kojom je u strasnoj vezi.


Terzić ''grmeo'' na Partizan i sudije, a šta kaže Vučelić? - Sportske.net\nTerzić ''grmeo'' na Partizan i sudije, a šta kaže Vučelić?\nNekoliko sati posle konferencije za novinare na Marakani, na kojoj je Zvezdan Terzić žestoko opleo po Partizanu i pojedinim arbitrima, usledila je i prva reakcija iz Humske.\nSudijska komisija uzvraća udarac - Ovo su pitanja Zvezdi i Partizanu, javnost treba da zna ODGOVORE!Kup Srbije - Poznato je ko će deliti pravdu u Humskoj i na Marakani!Prst u oko Zvezdi - Evo kako Partizan najavljuje meč sa Vošom!Nikolić o Grofu, Voši, Bataku... Samo NE o prvenstvu i tituli!Kapije širom otvorene - Partizan zove "Grobare"\nVeoma ljut bio je Zvezdan Terzić zbog ''sudijskih nepravdi'' koje su po njegovom mišljenju učinjene Zvezdi u mečevima sa Voždovcem i Partizanom, ali i zbog ''Partizanovog vesnika'' od pre nekoliko dana, kada je napravljena paralela između nekadašnjeg Obilića i današnje Zvezde.\nTerzić se pritom uvredljivo izrazio o autoru pomenute emisije na TV Partizan, ali i došao do zanimljivog zaključka kako je Zvezda stigla do duga od oko 50 miliona evra, koliko je on zatekao po dolasku na Marakanu.\n''Poturaju onu budalu koja vodi Partizan TV i koja ispriča laži i bljuvotine da sakrije njihov lopovluk koji traje 25 godina. Toliko traje pokušaj urušavanja Crvene zvezde.\nNe zaborvite da je u poslednjih 25 godina Crvena zvezda osvojila samo osam titula, jer je devedesetih godina Partizan jahao na projektu u vreme tadašnjeg premijera, a posle na projektu Tomislava Karadžića.\nZnamo koliko su neregularnih utakmica odigrali, o čemu su svedočili njihovi igrači i rukovodioci.\nI oni se sada pozivaju na kalčopoli, oni koji najmanje prava imaju da pričaju o moralu, oni koji su osvedočeni lopovi. Oni koji su činili sve da Crvenu zvezdu dovedu do 50 miliona evra duga'', izjavio je, između ostalog, Zvezdan Terzić, a preneo zvanični sajt Crvene zvezde.\nZvezdi je protiv Voždovca dosuđen jedan penal, Terzić smatra da je trebalo još dva, evo i koja... https://t.co/Tnz6r4MLbK\n— Sportske.net (@sportske) May 8, 2017\nNa sve ovo, usledila je, bar za sada, veoma kratka reakcija iz Partizana, od strane predsednika kluba Milorada Vučelića.\n''Novosti'' prenose njegov stav da ne želi da nastavlja polemiku sa generalnim direktorom Crvene zvezde.\n''Ne prepoznajem se u tim rečima Zvezdana Terzića i samim tim nema nikakve potrebe da se upuštam u bilo kakve polemike. Mislim da ni sportu, ni bilo kojoj društvenoj sferi nije primeren takav rečnik, pa shodno tome ne želim ništa da repliciram ili objašnjavam bilo šta nekome ko tako priča i sagledava situaciju'', zaključio je Vučelić.\nPodsetimo, tokom večeri je i Sudijska komisija postavila nekoliko ''nezgodnih'' pitanja čelnicima Partizana i Crvene zvezde, na koja odgovori iz Humske i Ljutice Bogdana ne bi smeli da izostanu.


Analiza “Global Wealth Review”-a je pokazala da je oko 82.000 ljudi, koji poseduju više od milion dolara, napustilo svoje domove prošle godine, što je za 18.000 više nego 2015. godine\nKada je reč o pojedinačnim zemljama, Francuska je izgubila najviše bogatih individualaca, kada je oko 12.000 milionera napustilo ovu zemlju u toku 2016. godine, što je za 2.000 više nego pre dvije godine. Ovaj egzodus iz Francuske uzrokovan je sve češćim terorističkim napadima i pretnjama, kao i rastom podrške desničarsko orentisanim političarima.\nNa drugom mestu liste zemalja odakle je najviše bogataša otišlo našla se Kina sa 9.000, a slede Brazil sa 8.000, što je oko tri puta veći broj bogatih iseljenika nego 2015. godine, dok je iz Indije otišlo 6.000 bogataša, što je duplo više nego pretprošle godine.\nNajveća razlika se osetila u Turskoj, odakle je prošle godine otišlo 6.000 milionera, što je čak pet puta više nego pretprošle godine. Razlog tome jeste povećani broj terorističkih napada, ali i neuspeli pokušaj puča, koji je izazvao brojna hapšenja i smene.\nSa druge srane, kada je reč o mestu u koje najveći broj milionera ide, najpoželjnija zemlja za bogate migrante je Australija u koju se 2016. godine doselilo 11.000 milionera. Bogataši i dalje istim intenzitetom idu i u Ameriku, koja je tokom 2016. godine dobila 10.000 novih stanovnika milionera.


Lider opozicione Nove, Andrija Mandić, i predsednik DNP Milan Knežević razgovarali su danas u Podgorici sa predstavnicima srpskog parlamenta koje su upoznali sa diskriminacijom Srba u Crnoj Gori i sugerisali im da se ugledaju na kolege iz Albanije ili Hrvatske koji se, kako su kazali, kad dođu u zvaniču posetu Crnoj Gori prvo sastanu sa predstavnicima svog naroda.\nMandić je u razgovoru sa srpskim parlamentarcima ponovio da su Srbi u Crnoj Gori diskriminisani, a u prilog tome je naveo, između ostalog, da u toj državi nema nijednog građanina srpske nacionalnosti na mestu direktora vrtića, osnovne ili srednje škole, da je isti slučaj i sa drugim rukovodećim mestima u prosveti kao i u pravosuđu, da se Srbi ne mogu zaposliti u javnoj administraciji i da su jedini građani u zemlji koji su diskriminisani po nacionalnoj osnovi.\n"Kada dolaze druge delegacije iz okruženja, poput albanske ili hrvatske, one imaju običaj da se uvek sastanu prvo sa predstavnicima svog naroda, tako da ne bi bilo loše da takvu praksu uspostave i parlamentarci iz Srbije prilikom svojih zvaničnih poseta Crnoj Gori," rekao je Mandić, preneo je portal RTCG.\nSastanak Grupe prijateljstva Skupštine Crne Gore sa Narodnom skupštinom Republike Srbije održan je u crnogorskom parlamentu.\nMandić je rekao da su Srbi jedini građani Crne Gore koji su diskriminisani po nacionalnoj osnovi.\nPosebno, prema njegovim rečima, današnje odnose u Crnoj Gori komplikuje najava režima o donošenju novog zakona kojim bi se oduzela imovina SPC a na koji naš narod i verujući ljudi nikada neće pristati.\nMilan Knežević je akcentovao progon političkih predstavnika srpskog naroda i srpskih poslanika u parlamentu Crne Gore kroz, kako je rekao, montirane sudske procese i stotine prekršajnih prijava kojima su obuhvaćeni i lideri i poslanici i lokalni funkcioneri, aktivisti i simpatizeri DF-a.\nNaglasio je da je deo poslanika DF-a baš za vreme trajanja samog sastanka sa kolegama iz Srbije, u sudu i da se brani u jednom od brojnih postupaka koje je protiv njih pokrenula vlast, koja u kontinuitetu diskriminiše srpski narod u Crnoj Gori.\nFoto: Vijesti/ B. Pejović / Arhiva\nJedan od primera diskriminacije, koji je Knežević naveo je i taj da vlast pokušava da spreči i proslavu velikih i značajnih datuma iz istorije Srba kao što je Proslava 100. godina od ujedinjenja Srbije i Crne Gore.\nMandić i Knežević su još ukazali da oni ne traže pomoć od svojih kolega iz Srbije, jer su u stanju da se i sami bore sa ovakvim stanjem, ali da osećaju dužnost da ih kao svoje sunarodnike upoznaju sa teškim i diskriminatorskim ambijentom u kom se, kako kažu, srpski narod u Crnoj Gori danas nalazi.


Pompeova pretnja praznom puškom-gasovodi će biti završeni - Sputnjik Srbija\n08:22 17 Januar 2021\n22:34 19.07.2020 (osveženo 15:20 21.07.2020) Preuzmite kraći link\nAmerika Evropi preti iz prazne puške. Njene priče o sankcijama zbog gradnje gasovoda „Severnog toka 2“ i „Turskog toka“ apsolutno više nemaju nikakav značaj, kaže za Sputnjik stručnjak za gas Vojislav Vuletić, koji je uveren da će na vreme biti završena oba gasovoda, a da je već u projektu i „Severni tok 3“.\nTo što su SAD do sada svojom nazovi energetskom politikom, a u stvari geostrateškom, uspevale da stopiraju izgradnju gasovoda i dotok ruskog gasa na evropsko tržište je završena priča, smatra predsednik Skupštine Udruženja za gas Srbije.\nStejt department je ovih dana zapretio da bi „Severni tok 2“ i „Turski tok“ mogli da se nađu na udaru američkih sankcija.\nHoće li i ova akcija SAD proći kao i ona s kraja prošle godine, kada je sankcijama zaprećeno kompanijama koje učestvuju u realizaciji „Severnog toka 2“? Iako je nakon toga švajcarska kompanija „Olsiz“ saopštila da obustavlja postavku cevi za gasovod, projekat nije doveden u pitanje. Taj posao će nastaviti ruski brod „Fortuna“, koji je već uplovio u teritorijalne vode Danske, za šta je dobio dozvolu te zemlje.\nReakcija Berlina i Beča su jasno stavile do znanja da je američka najava sankcija za Severni tok 2 i Turski tok pretnja praznom puškom.\nAmeričko prošlo — pretnja praznom puškom\nNa najnovije pretnje američkog državnog sekretara Majka Pompea odmah su reagovali Berlin i Beč. Nemački ministar spoljnih poslova Hajko Mas je podvukao da Evropa ima pravo na sopstvenu energetsku politiku, a austrijsko Ministarstvo inostranih poslova saopštilo je da „Austrija kategorički odbacuje američke planove o uvođenju eksteritorijalnih sankcija „Severnom toku 2“. Da li je to jasan znak da se Amerika u ovom slučaju više ne pita među saveznicima u zapadnoj Evropi?\n„Može slobodno da se kaže da je američko prošlo. Amerikanci više nemaju nikakve mogućnosti da nekome zaprete. Vidite u nemačkom parlamentu kakve izjave daje njihov ministar spoljnih poslova. Jednostavno više neće da slušaju Ameriku. Danska je dala saglasnost da se deo gasovoda ’Severni tok 2‘ koji prolazi kroz njenu teritoriju gradi. Prema tome, Amerikanci sada mogu samo da pričaju“, nedvosmislen je Vuletić.\nOn ističe da je prolongiranjem izgradnje „Severnog toka 2“ i zaustavljanjem „Južnog toka“ američka geopolitika do sada napravila vrlo veliku štetu snabdevanju Evrope energentima, koja se u suštini svodila na to da Rusija ne proda naftu i gas i da ne puni svoj budžet. Sagovornik Sputnjika, međutim, tvrdi da Amerikanci više nemaju mogućnosti da maltretiraju Evropu, a indirektno i Rusiju.\nMože li se Borisov opet predomisliti\nVuletić je uveren da će posle svega „Severni tok 2“, projekat u kome učestvuju brojne evropske kompanije, čiji je kapacitet 55 milijardi kubnih metara gasa godišnje, od obale Rusije, preko Baltičkog mora, do Nemačke, biti završen do kraja ove godine.\nZaustavljanjem Južnog toka na mig Amerike Bugarska je puno izgubilka, zato SAD ne mogu da se nadaju da bi novi pritisak na Borisova kada narod traži njegovu smenu mogao da urodi zaustavljanjem Turskog toka.\nNa pitanje može li kada je „Turski tok“ u pitanju nešto da promeni aktuelna situacija u Bugarskoj, gde građani protestuju tražeći ostavku premijera Bojka Borisova, za čijeg je prethodnog mandata bio zaustavljen „Južni tok“, Vuletić ne spori da je za propast tog projekta apsolutno odgovoran Borisov.\n„Na mig Amerikanaca da bi dobio još jedan mandat, prihvatio je da se takve stvari dese u Bugarskoj. Sada, kada je narod shvatio da je šteta vrlo velika zato što se ’Južni tok‘ nije izgradio, ali i što izostanak tranzita gasa preko Bugarske pravi štetu državi, Borisov više nema snagu da sluša Amerikance, nego svoj narod“, smatra Vuletić.\nTo što se povodom pretnji koje je izneo Pompeo zemlje kroz koje prolazi „Turski“, odnosno „Balkanski tok“ ne oglašavaju, a gradnja ne staje, on smatra dobrim zankom. U Bugarskoj se gradi gasovod, Srbija je svoj deo završila, Mađarska je počela sa gradnjom njihovog dela. Turski deo će se realizovati bez ikakvih problema, tvrdi naš sagovornik.\nodgovor, Evropa, gasovod, sankcije, Amerika


Nemačka industrija posrnula u 2019. godini | Nova Ekonomija\nIndustrijske narudžbine u Nemačkoj, koje predstavljaju glavni indikator tražnje za robom u vodećoj evropskoj ekonomiji, su 2019. godinu zabeležile najgore rezultate u proteklih deset godina.\nPoslednji podaci Federalne statističke kancelarije Destatisa ukazuju da su industrijske narudžbine u decembru opale za 2.1% na mesečnom nivou, uprkos prognozama ekonomista da će se industrijska proizvodnja oporaviti na kraju prošle godine.\nNarudžbine iz inostranstva su u odnosu na novembar 2019. godine opale za 4.5%, dok su nove narudžbine iz evrozone istovremeno pale za čitavih 13.9%.\nUkupni pad narudžbina u prethodnih 12 meseci iznosi 8.7%, a analitičari koje je anketirao Rojters su predviđali da će ovaj indikator u decembru neznatno porasti, prenosi Fajnenšl tajms (Financial Times).\nNemački privrednice upozoravaju da je epidemija koronavirusa dodatno pogoršala trenutni negativni trend u izvozno orijentisanom ekonomskom džinu, na koji utiču i trgovinski rat između Vašingtona i Pekinga.\nEkonomski rast evrozone u prethodnoj godini iznosio 1.2%, što je najniži nivo u proteklih šest godina, nakon što su ekonomije Francuske, Italije i Nemačke neočekivano podbacile sa rastom BDP-a.


Zaduženi u švajcarcima tuže banke\nM. K.\t 5. oktobra 2016. 07:23\nVlasnici kredita indeksiranih u švajcarskim francima ovih dana masovno odlučuju da podnesu tužbe za raskid ugovora o kreditu, piše list “Politika”, navodeći da bi to moglo da bude novo moguće rešenje problema koji u Srbiji muči oko 20.000 porodica.\nPotrošačke organizacije, ohrabrene nedavnom izjavom Dragiše Slijepcevica, sudije Ustavnog suda, koji je rekao da su ovi krediti izgubili smisao za jednu ugovornu stranu (klijente) te da su podložni raskidu ugovora, pozvale su zadužene u švajcarcima da podnose grupne tužbe.\nNa nedavno održanom seminaru na Zlatiboru, on je rekao da bi nižestepeni sudovi trebalo da prihvataju ove tužbe i da ce „u slucaju da ne bude tako Ustavni sud zauzeti takav stav“, podseća “Politika”.\nDejan Gavrilovic, predsednik Udruženja bankarskih klijenata „Efektiva“, tu tvrdnju potkrepljuje sledećim primerom: neko ko je 2008. godine uzeo kredit od 100.000 franaka, što je u tom trenutku vredelo 50.000 evra, do sada je otplatio 30.000 evra. U ovom trenutku duguje 90.000 franaka ili 80.000 evra, što je 30.000 više od onog što je ugovorio.\nDragiša Slijepcevic, sudija Ustavnog suda, nedavno je upozorio da su ovi krediti izgubili smisao za gradane i da bi nižestepeni sudovi trebalo da prihvate tužbe za raskid ugovora.\nkrediti u švajcarcimatuže banke


“Energo zelena” jedina u Srbiji prerađuje životinjski otpad | Energetski portal Srbije\n“Energo zelena” jedina u Srbiji prerađuje životinjski otpad\n18.07. 2014 Srbija\nKompanija “Energo zelena” iz Inđije uradila je analize o zbrinjavanju životinjskog otpada, odnosno njegovom sakupljanju i preradi u Srbiji. Prema podacima njihovih analiza država godišnje stvara 250.000 tona životinjskog otpada od čega preradi oko 30 odsto. Ne postoje pouzdani podaci na koji način se upravlja sa preostalih 70 odsto otpada.\nKompanija “Energo zelena” je jedina kompanija u zemlji i regionu koja prerađuje opasan životinjski otpad prema standardima Evropske unije.\nDirektor kompanije, gospodin Tom Hanson ističe da zaista predstavlja problem “To što ne može da se udje u trag 70 odsto životinjskog otpada u Srbiji“ jer njihova kompanija ne može da dobije sirovine za preradu i da to veoma utiče na kvalitet životne sredine. On takođe navodi da pravilan tretman opasnog životinjskog otpada predstavlja uslov za održiv razvoj poljoprivrede, a pre svega za razvoj industrija mesa i mleka.\nU njegovoj izjavi se takđe kaže da je nedosledna primena Pravilnika o načinu razvrstavanja životinjskog otpada, koji je inače usklađen sa regulativom Evropske unije jedan od problema upravljanja otpadom u zemlji. Tretiranje životinjskog otpada podrazumeva obeležavanje i razdvajanje otpada na prvu, drugu i treću kategoriju.\nOtpad kategorije jedan se koristi za proizvodnju energije, sagorevanje i biodizel, a druga kategorija se koristi kao đubrivo. Treća kategorija se može upotrebiti kao hrana za kućne ljubimce i ribe, ali i pri proizvodnji farmaceutskih proizvoda, lakova za nokte, karmina.\nJoš neki od problema sa kojima se prerađivači ove vrste otpada susreću u Srbiji jesu previsoki troškovi zbrinjavanja životinjskog otpada za kategorije jedan i dva. Troškovi ove dve kategorije mnogo su veći nego za kategoriju tri. Kako bi smanjili troškove zbrinjavanja dolazi do mešanja različitih kategorija otpada. Postoji i nelojalna konkurencija lokalnih kafilerija, kojima upravlja, a u isto vreme ih kontroliše veterinarska služba.\n„U situaciji kada cena gasa za preradu jedne tone životinjskog otpada dostiže cenu od 37 evra, nema ekonomske logike da cena za prikupljanje, transport i preradu iznosi 50 evra po toni“, kazao je gospodin Tom Hanson, navodeći da cena prerade u Bugarskoj iznosi 155 evra po toni, u Hrvatskoj 195 evra, a Rumuniji 220 evra.\nNakon nedavnih poplava “Energo zelena” je sakupila, transportovala i zbrinula oko 1.000 tona životinjskog otpada iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\nFabrika “Energo zelena” je belgijska grinfild investicija, vredna 21,5 miliona evra koja sakuplja i prerađuje opasan životinjski otpad koji se stvara u klanicama, pri preradi mesa, ali i u trgovinskim lancima, mesarama, na farmama. U sistemu je postrojenje koje na visokim temperaturama stvara sterilne proizvode koji se koriste kao energent ili djubrivo, bez stvaranja dodatnog otpada i sa postrojenjem za prečišćavanje otpadnih voda.\nIako je projektovani kapacitet “Energo zelene” 150.000 tona otpada godišnje on je sada iskoričćen sa samo 18 odsto što znači da prerađuje samo 27.000 tona otpada godišnje.\nIzvor : (Beta) zelenasrbija.rs\nSastanak gradonačelnika i predstavnika...\nNakon protesta i žalbi Zrenjaninaca, fabrika za preradu...\nMinistar Nedimović obišao poljoprivrednike iz Sombora i...\nŠta se desi kada se jedan zoo vrt u potpunosti napaja...


Vučić: Boriću se za narod na Kosovu - 28.06.2015, Sputnik Srbija\nU Briselu se sutra, po drugi put za manje od sedam dana, sastaju srpska i prištinska delegacija, predvođene premijerima Aleksandrom Vučićem i Isom Mustafom... 28.06.2015, Sputnik Srbija\n13:34 28.06.2015 (Osveženo: 15:01 21.09.2021)\nU Briselu se sutra, po drugi put za manje od sedam dana, sastaju srpska i prištinska delegacija, predvođene premijerima Aleksandrom Vučićem i Isom Mustafom, kako bi nastavile dijalog o nerešenim krupnim pitanjima.\nU Briselu su u toku razgovori ekspertskih timova u okviru priprema za sutrašnju rundu dijaloga.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da predstojeći razgovori u Briselu neće biti ni laki, ni jednostavni, da naša delegacija na dijalog uvek ide sa dobrom verom i nadom u rešenja, mada rešenja ne zavise samo od nas.\nPremijer je rekao da ne može da prognozira ishod nove runde, ali da nema dileme da će se boriti za svoju zemlju i za naš narod na Kosovu i Metohiji.\n„A kakav će rezultat biti, videćemo sutra… Naravno, potrebni su kompromisi, ali to mora da razume i druga strana“, istakao je Vučić.\nAmerički ambasador u Beogradu Majkl Kirbi rekao je u intervjuu Tanjugu da bi Mogerinijeva, ukoliko sutra dođe do prodora u dijalogu Beograda i Prištine, mogla da predloži otvaranje prvog poglavlja u pristupnim pregovorima Srbije i EU.\nI evropski komesar za susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanes Han je izjavio da je „optimista“ i da je „uveren će tokom sledeće runde biti postignut dovoljan napredak da zemlje-članice daju zeleno svetlo Srbiji za otvaranje prvih pregovaračkih poglavlja pre kraja godine“.\nU kabinetu visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost Federike Mogerini sutra će, kao i prošle sedmice, biti reči o četiri krupna pitanja: Zajednici srpskih opština, telekomunikacijama, energetici i „Parku mira“ na mostu koji povezuje severni i južni deo Kosovske Mitrovice.\n„Ali, mi idemo (u Brisel) sa dobrom verom i nadamo se rešenjima, ali, da će ih biti ne zavisi uvek od nas“, poručio je danas premijer Vučić.


Island nema interes za ulazak u EU\nIsland je u četvrtak, 12. marta, obavijestio Brisel, Evropsku komisiju i Latviju kao predsjedavajuću Evropskom unijom da odustaju od članstva u EU.Iako se ova zemlja 2009. prijavila za članstvo, ministar vanjskih poslova Gunnar Bragi Sviensson, naveo je da su interesi Islanda van EU.\nZanimljivo je da ovoj vijesti svjetski mediji nijesu posvetili naročitu pažnju.\nIzgleda da je EU izgubila nešto od svog sjaja, kaže Euronews u kratkoj vijesti u kojoj konstatuju da je Vlada Islanda ispunila obećanje koje je dala prije dvije godine kada je pobijedila na izborima.\nMnogi drugi svjetski mediji ovo nijesu ili jedva da jesu zabilježili, a za sada nema ni reakcija.\nEuroskeptična vlada desnog centra koja je pobjedila na izborima 2013., obećala je tada da će prekinuti sa procesom pridruživanja EU što su sada proveli u djelo.\n„Interesi Islanda mogu se bolje ispuniti izvan EU“ napisao je na svom web sajtu ministar vanjskih poslova Bragi Sviensson.\nJoš 21. februara, vlada Islanda je objavila nacrt zakona kojim se povlači formalan zahtjev za EU članstvo podnesen 2010., bez potrebe održavanja referenduma.\nNo, proevropske stranke u parlamentu pokušale su blokirati vladino pravo da povuče zahtjev bez prethodne provjere volje građane.O tom prijedlogu će se ipak prema riječima šefa diplomatije raspravljati nakon ljetnje pauze u parlamentu.\nIslandska vlada lijevog centra tražila je članstvo u EU u vrijeme kada je zemlja 2009., potonula u duboku ekonomsku krizu, nacionalna valuta krone izgubila skoro polovinu svoje vrijednosti te je zahjev Briselu tada izgledao kao privlačna perspekitiva.\nAli mučno pitanje kvota za ribolov, jednog od glavnih izvora prihoda zemlje, pokazalo se kao najveća prepreka za pridruživanje bloku, iako nikada nije ni došlo do konkretnih pregovora dvije strane.\nNikada do kraja nije razjašnjeno kako se i koliko razlikuju pozicije Brisela i Rejkjavika oko pitanja ribolova, važnog za islandsku privredu.\nIstraživanja javnog mnjenja pokazuju da većina Islanđana želi održavanje referenduma o pridruživanju EU, što je aktulana vladajuća koalicija Progresivne partije i Nezavisne stranke ranije i obećavala.\nProšle su se godine hiljade demonstranata slile na ulice Rejkjavika tražeći, referendum odmah nakon što je vlada obznanila da će odustati od članstva u EU bez ispitivanja volje građana.\nNo isto tako posljednja istraživanja javnog mnjenja pokazuju da raste broj onih koji je protive članstvu zemlje u EU.\nŠef opozicionih socijaldemokrata Arni Pall Arnasson ipak tvrdi da je vlada donijela odluku bez potvrđene većine u parlamentu.\nVlada desnog centra je pregovore sa EU suspendovala odmah po dolasku na vlast 2013., ali su jasno stavili do zanja da žele „bliske veze i saradnju sa EU“.I zaista oni su od takvog oblika kooperacije već imali značajne benefite.\nOvo sjevenoatlansko ostrvo je članica Šengena, odnosno koristi benefite bezviznog režima sa EU, kao i članica Evropske ekonomske oblasti.\nTo članstvo im omogućava izvoz morskih plodova na kopno bez carinjenja a to je pomoglo i naglom rastu turizma, koji je postao krucijalan za zaradu zemlje.\nIsland se izborio i za opravak 2008.godine, uništenog finansijskog sektora te zemlje, a zvanične brojke pokazuju da je bruto društveni proizvod (BDP) dostigao rekordan nivo prošle godine. Uz stabilne cijene islandski BDP porastao je na 1,9 posto u 2014., čime je potukao rekord koji su imali od vremena prije krize, pokazala je državna statistika.\nNo nije sve idealno.\nIpak islandski „BDP per capita ostaje niži nego što je bio 2008., i pored toga što nema problema sa nezaposlenošću, nedostaju poslovi koji su dobro plaćeni, naročito za mlade obrazovane ljude“ objasnio je profesor ekonomije Asgeir Jonsson za AFP.\nNo ako se uzme obzir da je Island u 25 godina bila prva zemlja Zapadne Evrope koja se obratila Meunarodnom monetarnom fondu (MMF) za spas svoje posrnule ekonomije, oporavak je bio relativno brz.\nZa mnoge Islanđane, pridruživanje EU nije bilo naročito prioritetno, budući da su se našli u problemu kako da plate kredite podizane u vrijeme buma ekonomije, uoči pada 2008.\nMala nordijska zemlja bila je teško pogođena ekonomskom krizom nakon kraha američke investicione banke Lehman Brothers koji je uzrokovao i potpuni slom tri njihove najveće banke.\nBez efektivnog nadzora, islandske su banke uzimale masovne jeftine zajmove u inostranstvu prigrabivši tako bogatsvo nekoliko puta veće od godišnjeg prihoda ove zemlje.\nIsland je na kraju pomoć morao da potraži od MMF-a.


Lekarski pregled i test na drogu da budu obavezni za ministre i premijera - NOVA stranka\n28.07.2016 Press služba 0\nReagujući na pojedine komentare da članovi vlade ne treba da budu u zakonskoj obavezi da dostave lekarsko uverenje o psihofizičkoj sposobnosti, pošto su lekarski podaci po definiciji tajna, narodni poslanik Zoran Živković, predlagač ovih zakonskih izmena, tvrdi da takvo uverenje i ne treba da sadrži detalje, već isključivo da bude potvrda o sposobnosti za rad u državnim organima.\nŽivković za Danas navodi da njegov predlog podrazumeva da predloženi članovi vlade dostave uverenje na kojem bi samo pisalo „sposoban za službu u državnim organima“, bez ikakvih drugih detalja. Kako dodaje, ukoliko bi pisali detalji, to bi bilo označeno kao tajna. Kako objašnjava, pregled kandidata bi obavljali lekari po već postojećim standardima i propisima, u referentnim medicinskim institucijama jednog od kliničkih centara u Srbiji ili Vojnomedicinske akademije, a budući ministri bi morali da se podvrgnu i testu na unošenje nedozvoljenih hemijskih sredstava, odnosno testu na drogu.\n- Ukoliko već ljudi u državnoj upravi čiji posao zahteva opterećenje ili smenski rad moraju da imaju uverenje da su zdravi, zašto ne bi i ministri – kaže Živković.\nPodsetimo, narodni poslanik Zoran Živković uputio je u skupštinsku proceduru Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi kojim se predviđa da svaki predloženi član vlade, pre izbora, mora Narodnoj skupštini da dostavi lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. U obrazloženju Predloga lider NOVE je naveo da su mnogobrojne odluke Vlade i ministarstava pojedinačno, donete u poslednjoj deceniji, nanele ogromnu štetu državi Srbiji i njenim građanima. „Te odluke nisu mogli da donesu ljudi koji ispunjavaju uslove za dobijanje zdravstvenog uverenja neophodnog za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Izmene zakona koje su ovde predložene povećaće izvesnost da na visoke funkcije u našoj državi ne mogu doći osobe koje ne ispunjavaju osnovne zdravstvene uslove za njihovo obavljanje“, piše u obrazloženju.\nŽivković takođe smatra da izmene zakona treba „doneti po hitnom postupku kako bi se sprečile nesagledive i nepopravljive posledice po državu Srbiju izborom za člana Vlade osobe koja ne ispunjava elementarne psihofizičke sposobnosti za obavljanje poslova iz nadležnosti državnih organa“.\nPrethodna vest\tIzložba kao cover page Sledeća vest\tŠabac: Grad odgovorno da se stara o Zgradi kulture "Mišar"


Početna » Antonio Gutereš » Page 4\nDačić: Važno je da se tema Kosova zadrži u fokusu UN\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić razgovarao je sa generalnim sekretarom Ujedinjenih nacija Antoniom Guterešem o situaciji na Kosovu i Metohiji i značaju uloge UNMIK-a u izgradnji trajnog mira, stabilnosti i bezbednosti u Pokrajini, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova.\nGrabar Kitarović neće prisustvovati skupu u Marakešu\nPredsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović poslala je diplomatskom poštom preko Ministarstva spoljnih i evropskih poslova pismo generalnom sekretaru UN Antoniju Guterešu u kojem ga obaveštava da neće prisustvovati međuvladinom skupu u Marakešu, potvrđeno je iz Ureda predsednice.\nObeležavanje Dana UN i 73. godišnjice osnivačke Povelje\nPovodom obeležavanja 73. godišnjice Povelje Ujedinjenih nacija, generalni sekretar UN Antonio Gutereš pozvao je države članice „da se čvršće obavežemo da ćemo obnoviti narušeno poverenje, da ćemo doprineti oporavku planete, da nikoga nećemo izostaviti, da ćemo čuvati dostojanstvo čoveka i čovečanstva, kao ujedinjene nacije“.\nGutereš: Smanjuje se „meka sila“ Amerike\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija (UN) Antonio Gutereš izjavio je u intervjuu magazinu Atlantik da se „smanjuje meka sila“ Sjedinjenih Američkih Država i da su počeli da opadaju uticaj i moć SAD.\nGutereš: Razlozi za brigu zbog Kosova\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija (UN) Antonio Gutereš upozorio da su gradnja puta pored manastira Visoki Dečani i izostanak rezultata u istrazi ubistva Olivera Ivanovića razlog za brigu na Kosovu, pozdravljajući istovremeno nastavak dijaloga između Beograda i Prištine uz posredovanje Evropske unije (EU), prenosi RTS.\nGutereš pozvao na trenutni prekid „nerijateljstva“\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš pozvao je na trenutni prekid „nerijateljstva“ da bi se izbegao „novi požar“ na Bliskom istoku pošto su izraelske snage bombardovale iranske mete unutar Sirije, javlja Asošijeted pres.\nGutereš: Realna opasnost od rata\nGeneralni sekretar UN Antonio Gutereš apelovao je na američkog predsednika Donalda Trampa da ne povuče SAD iz međunarodnog sporazuma s Teheranom, koji je osmišljen da bi se Iran sprečio da proizvede nuklearno oružje.\nPiše: M. K. 3. 5. 2018.\nGuteres: Ponašanje kosovske policije zabrinjavajuće\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Guteres „zabrinut“ je zbog znakova pogoršanja odnosa između Beograda i Prištine, posebno nakon hapšenja direktora vladine Kancelarije za KiM Marka Đurića, piše RTS.\nVučić se sastao sa generalnim sekretarom UN\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se u Njujorku sa generalnim sekretarom Ujedinjenih nacija Antoniom Guterešom.\nPiše: Danas Online/ RTS 21. 3. 2018.\nJeremić: Vučić sa Guterešom tražio sastanak danas za sutra\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je danas za N1 da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić zatražio sastanak sa generalnim sekretarom UN Antoniom Guterešom u ponedeljak uveče za sredu, napominjući da se „to ne radi“.


Komisija za lokalnu samoupravu Predstavničkog doma Parlamenta FBiH je na 4. sjednici, održanoj 22.02.2016. godine, razmatrala sljedeći:\nUsvajanje Zapisnika 3. sjednice,\nPrijedlog Zakona o finansiranju poslova premjera i uspostavljanja katastra nekretnina,\nRezolucija Skupštine Saveza općina i gradova FBiH,\nU skladu sa članom 67. a u vezi sa članom 44. stav 2. Poslovnika o radu Predstavničkog doma Parlamenta FBiH, Komisija Domu podnosi sljedeći:\nZapisnik 3. sjednice Komsije za lokalnu samoupravu jednoglasno je usvojen.\nUime Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove, Prijedlog Zakona o finansiranju poslova premjera i uspostavljanja katastra nekretnina obrazlagala je Antonija Sikimić.\nOvaj zakon Komisija je već razmatrala na dnevnom redu 2. sjednice (26.10.2015.), a Federalna uprava je Vladi FBiH uputila amandman (26.10.2015.) u vezi sa ovim zakonom. Predstavnica Federalne uprave nema informaciju zašto Vlada nije prihvatila njihov amandman i zašto je povukla Zakon sa dnevnog reda 3. sjednice Predstavničkog doma (27. i 28.10.2015.).\nSa pet glasova za, uz dva glasa protiv i uz jedan uzdržani glas, Komisija za lokalnu samoupravu podržala je Prijedlog Zakona o finansiranju poslova premjera i uspostavljanja katastra nekretnina sa predloženim amandmanom Federalne uprave. Savez općina i gradova FBiH ne podržava donošenje ovog zakona.\nKomisija za lokalnu samoupravu Predstavničkog doma PFBiH podržava Rezoluciju Skupštine Saveza općina i gradova FBiH, kao i Strategiju razvoja Saveza općina i gradova FBiH za period 2015. – 2022. godina.\nKomisija će na narednoj sjednici razmatrati Nacrt Sporazuma o saradnji Saveza općina i gradova FBiH i Parlamenta FBiH.\nNa osnovu člana 53. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamenta FBiH za izvjestiteljicu je određena Mira Grgić, predsjednica Komisije.\nMira Grgić, s. r.


Nušićijada od 25. do 28. avgusta u Ivanjici\nLjubav koja traje već 70 godina: Upoznala ga je kad je imala 13 i istog trena se zaljubila\nBeta 18. avgusta 2016. 16:00\nFestival „Nušićijada“ biće održan u Ivanjici od 26. do 28. avgusta pod sloganom „Premošćavanja“ uz bogat kulturno-umetnički program, a obeležiće 110 godina od izgradnje simbola varošice – Kamenog mosta na reci Moravici, najavili su danas organizatori.\nNa konferenciji za novinare u Mikser hausu u Beogradu najavljeno je da je i ove godine za vreme festivala uloga prvog čoveka Ivanjice dodeljena „Nušiću“ – glumcu Pozorišta na Terazijama Milanu Milosavljeviću, koji preuzima ključeve grada od aktuelnog predsednika opštine.\nKoordinatorka festivala Vera Jovanović kazala je da je „sve“ spremno za „Nušićijadu“ koja ove godine počinje dan ranije nego što je uobičajeno – 25. avgusta, da je program „bogat i kvalitetan“ i da se nada da će festival privući mnogo ljudi iz zemlje i inostranstva.\nOna je kazala da je slogan festivala „Premošćavanje“ posvećen 110. godišnjici od izgranje kamenog mosta u Ivanjici i da taj slogan akcenta stavlja na „povezivanju i potrebi za lepim, uzvišenim i dobrim“.\nJovanović je kazala da festival počinje u četvrtak, 25. avgusta koncertom Zemunskog kamernog orkestra na platou ispred Spomenika revolucije, kao i otvaranjem izložbe „Premošćavanja: Most i njegovi ljudi na drugoj strani“.\n„U petak, 26. avgusta biće Mala i Velika parada, progami koji su posvećeni deci, a posle parada sledi svečano otvaranje festivala, nakon čega će uslediti humor i druženje s (Zoranom) Kesićem, stand up Darka Mitrovića, kabare ‘Cimet i vanila'“, rekla je ona i dodala da će tog dana biti organizovan i razgovor na temu „Šta je most?“.\nU subotu, 27. avgusta prvi put će biti održani koncerti za decu do tri godine, živa biblioteka, radionica „Nušić i reč“ s besednicima Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu, navela je Jovanović.\n„Biće odigrana predstava pozorišta Boško Buha ‘Majstori, Majstori’ u čast Milorada Mandića Mande. Njega će igrati Dejan Lutkić“, kazala je on i dodala da publiku tog dana očekuje i veliki koncert grupe „Rundek kargo trio“ u čast svih mostova.\nPoslednjeg dana festivala, 28. avgusta biće nagradjena najbolja satirična priča, u Domu kulture biće odigrana pozorišna predstava „Sumnjivo lice“ Centra E8, Mikser Hausa i Nušićijade, a u 21.00 festival će biti svečano zatvoren.\nJovanović je kazala da „predstavu ‘Sumnjivo lice’ izdvaja hrabrost u kritičkom sagledavanju društva“. „(Branislav) Nušić je danas čini se aktuelniji nego ikad, to nije dobar pokazatelj stanja u društvu s jedne strane, dok je za nas umetnike večita inspiricaji za nove teme“.\nZamenik predsednika Skupštine opštine Ivanjica Vladimir Bojanović je kazao da će opština nastaviti da pomaže festival, da će raditi na njegovom razvoju i unapredjivanju.\nPredstavnik Turističke organizacije Ivanjica Milan Ostojić rekao je da je „Nušićijada“ festival koji je u turističkom smislu prešao regionalne okvire, da promoviše sve potencijale tog mesta i da je dobitnik brojnih priznanja.\nNovi svetski rekord: OVOLIKO novca je jedan kupac dao za sliku Leonarda da…