Home Novosti Gradske novosti Potpisan Memorandum o razumijevanju između gradonačelnika i Mreže „Promoviši pozitivno“\nGradonačelnik Brčko distrikta Bosne i Hercegovine Siniša Milić danas je u zgradi Vijećnice u Brčkom potpisao Memorandum o razumijevanju s Mrežom „Promoviši pozitivno“ koja okuplja trinaest organizacija iz Distrikta,te na taj način formalizovao saradnju s ciljem jačanja društvene kohezije.\n„Ovo je jedan pozitivan iskorak u pravcu unapređenja naše saradnje, a sve s ciljem jačanja društvene kohezije. Takođe, mi smo i u proceduri donošenja novih propisa koji se tiču saradnje s nevladinim sektorom. Podsjećam vas da na prostoru Distrikta ima oko 740 nevladinih organizacija i različitih udruženja i nisu svi opredijeljeni da rade na realizaciji konkretnih projekata i iz tog razloga smo se odlučili na promjenu propisa koji će uvesti više reda u toj oblasti. Siguran sam da će uz zakonska rješenja koja su na pomolu Mreža „Promoviši pozitivno“, pa i sve njene članice, možda još više imati ili će dodatno doći do izražaja njihova dobra aktivnost“, kazao je Milić.\nKoordinator Mreže „Promoviši pozitivno“ Damir Radenković rekao je da su i do sada imali veliku saradnju i pomoć Kabineta gradonačelnika i da će potpisivanje današnjeg sporazuma formalizovati dodatne aktivnosti.\n„Potpisivanje za nas znači opredijeljenost gradonačelnika da podrži nevladine organizacije koje se bave suživotom, zajedničkim aktivnostima, ali i konkretnim radom s mladima i građanima Distrikta, a ujedno nam i znači da možemo aplicirati i na različite projekte kojima pokazujemo saradnju civilnog sektora i Vlade, što je jedan od ciljeva održivog razvoja. Želja nam je da kroz ovo pokažemo da naše različitosti etničke, kulturne, nacionalne i bilo koje druge jesu bogatstvo a ne prilika za problem, sukob, nasilje i sl. Takođe želimo i da kroz zakone regulišemo aktivnosti. Mi ćemo dati svoj nesebičan i veliki doprinos u javnim raspravama da ga usmjerimo na saradnju s nevladinim organizacijama koje postoje, rade, imaju svoju adresu i zaposlenike, a ne na one koje su tu samo zbog finansija“, kazao je Radenković podsjećajući da cjelokupnu Mrežu podržava i OSCE od 2013. godine, i da na njihovu inicijativu danas Mreža postoji.\nPrethodni postDomagoj Mendeš osvojio treću nagradu na međunarodnom takmičenju iz robotike\nSledeći postPodignute optužnice protiv šest referenata za katastar\nUrednik - November 19, 2019 0\nVeć treća sezona ... Od četvrtka 21. novembra 2019. godine Balkan pab ponovo postaje stecište ljubitelja kvizova, druženja, dobre zabave, dijeljenja i sticanja novih...


ŠOJGU: AMERIČKI NERAZUMNI KORACI GLAVNA PRIJETNjA RUSIJI | SRNA\nMOSKVA, 22. SEPTEMBRA /SRNA/ - Specijalne službe zapadnih država svakodnevno preduzimaju na stotine pokušaja da se ubace u komunikacioni sistem ruskih Oružanih snaga, izjavio je ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu.\n"Po nekoliko stotina puta na dnevnom nivou pokušavaju da uđu u našu mrežu komunikacije", rekao je Šojgu u intervjuu za "Moskovski komsomoljac".\n"Navodno smo bombardovali bolnicu, pripremamo se da zauzmemo neku zemlju, desetine sanduka je negde stiglo, neko od ljudi iz rukovodstva Ministarstva odbrane je nešto napravio", kaže Šojgu.\n"Sa trenutnim nivoom informatizacije i automatizacije visoka je vjerovatnoća greške u sistemu upravljanja naoružanjem i upravo zato, u posljednje vrijeme u prvi plan je izašlo pitanje osiguranja informacione bezbjednosti", rekao je Šojgu.\n"Kada shvataš svoju ranjivost i zainteresovani ste za očuvanje ravnoteže i opšte bezbjednosti, to te tjera da uključiš mozak. A kada smatraš, kao što to po inerciji rade u SAD, da je ravnoteža snaga napravljena u tvoju korist, u glavi ti mogu doći različite ideje, uključujući najnerazumnije", rekao je Šojgu.\n"Svi rizici i posljedice koje za sobom vuče totalni rat su svima očigledne", rekao je Šojgu.\n"Osim toga, mi ne pokušavamo da se takmičimo sa njima na svim frontovima. Ako vi analizirate vojni budžet SAD, shvatićete da imaju ogromne troškove za različite baze koje se nalaze po cijelom svijetu. Amerika takvih baza ima 170", rekao je Šojgu, naglasivši da su troškovi SAD samo na operacije u Avganistanu jednaki sa godišnjim ruskim budžetom.


INTERPOL: U Crnoj gori uhapšene tri osobe, a u Srbiji jedan muškarac! • HAPPYTV.RS\nINTERPOL: U Crnoj gori uhapšene tri osobe, a u Srbiji jedan muškarac!\nCrnogorska policija uhapsila je tri osobe po međunarodnim poternicama Interpola Beograd i Interpola UNMIK, a u Srbiji je uhapšen muškarac iz Bara, po poternici podgoričkog Interpola, saopšteno iz Uprave policije Crne Gore.\nNa granicnom prelazu Kula, na izlazu iz Crne Gore, uhapšen je G.B (59) iz Srbije, na osnovu međunarodne poternice koju je raspisao beogradski Interpol.\nKako se navodi u saopštenju, on je tražen radi izdržavanja zatvora od četiri godine i devet meseci, na koje je osuđen presudom Višeg suda u Vranju zbog krivičnog dela nezakonita proizvodnja, posedovanje i distribucija narkotika.\nUlcinjska policija uhapsila je S.A (50) iz Srbije, po međunarodnoj poternici koju je raspisao beogradski Interpol, radi izdržavanja kazne zatvora od godinu dana, zbog krivičnog dela teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja.\nPo medunarodnoj poternici Interpola UNMIK, na graničnom prelazu Aerodrom Podgorica, crnogorska policija je uhapsila Dž. B (42) sa Kosova. Kako se navodi, Dž.B. se potraživao radi izdržavanja zatvora od tri godine i šest meseci zbog krivicnog dela razbojništvo, pocinjenog na Kosovu.\nU Srbiji je, po međunarodnoj poternici Interpola Podgorica, uhapšen D. U (31) iz Bara koji se potraživao radi izdržavanja kazne zatvora od godinu dana zbog krivicnog dela prevara.


Klačar (CeSID): Veliki Trnovac posledica promene izbornih zakona i direktnog uticaja na rezultat\nBeta 20. juna 2022. 09:15\nIzvršni direktor Centra za slobodne izbore i demokratiju (CeSID) Bojan Klačar izjavio je danas, komentarišući što još uvek nema konačnih rezultata parlamentarnih izbora, da je to posledica promene izbornih zakona, ali i toga što biračko mesto u Velikom Trnovcu direktno utiče na rezultate glasanja.\nKlačar je za današnji Blic objasnio da će se, zbog izmena u zakonskom okviru, za svake sledeće izbore rezultati saznavati kasnije u odnosu na pre, jer su produženi rokovi i ubačen još jedan organ odlučivanja.\n„Osim Republičke izborne komisije (RIK) i Upravnog suda, postoje i Opštinske i Gradske izborne komisije, ili lokalne izborne komisije, kako to zakon precizira“, kazao je on.\nKao drugi mogući razlog, Klačar je naveo činjenicu da postoji direktan uticaj tog biračkog mesta na rezultat glasanja.\n„On znači ili mandat albanskoj koaliciji, a s druge strane, po Dontovoj metodi, oduzimanje jednog skupštinskog mesta Socijalističke partije Srbije“, rekao je Klačar.\nOn je ocenio da je to stvorilo nervozu i dovelo do pojačane kampanje i velike zainteresovanosti stranaka i glasača da izadju na te izbore, ali da se „pokazalo da birački odbori imaju male kapacitete da sprovedu izbore u složenim i emotivnim odnosima kakvi su u Velikom Trnovcu“.\nIzbori na biračkom mestu broj šest u Velikom Trnovcu po četvrti put će biti održani u četvrtak, 23. juna.


Konačno - stav Vrhovnog kasacionog suda o troškovima kredita!!! - Profi Sistem Com\nVrhovni kasacioni sud na sednici Građanskog odeljenja Vrhovnog kasacionog suda održanoj 22. maja 2018. godine, doneo je dugo očekivani stav o pravu banaka da naplaćuju troškove obrade kredita, odnosno u vezi sa načinom ugovaranja i naplatom troškova kredita.\nPodsetimo se da su pre ovog stava bili zauzeti i drugi stavovi u odlukama kako Vrhovnog, tako i Apelacionog suda u Beogradu.\nU presudi Apelacionog suda u Beogradu, Gž 5061/2017 od 14. decembra 2017. godine, navodi se da banka ima pravo samo na stvarne troškove koji su nastali iz kreditnog odnosa, a nema pravo na naplatu troškova obrade kredita, te korisnik kredita ima pravo na povraćaj iznosa naplaćenih po osnovu troškova obrade kredita stečenih bez osnova.\nU rešenju Vrhovnog kasacionog suda, Rev 1655/2017 od 1. novembra 2017. godine stoji:\n„U pogledu dela zahteva koji se odnosi na isplatu naknade na ime obrade kredita sudovi se pozivaju na činjenicu da je ona predstavljala deo cene ugovora. Ovakav zaključak se za sada ne može prihvatiti, jer su elementi ugovora o kreditu sadržani u članu 1065. ZOO, prema kome se banka obavezuje da korisniku kredita stavi na raspolaganje određeni iznos novčanih sredstava, na određeno ili neodređeno vreme, za neku namenu ili bez utvrđene namene, a korisnik se obavezuje da banci plaća ugovorenu kamatu i dobijeni iznos novca vrati u vreme i na način kako je utvrđeno ugovorom, pa se ne vidi po kom osnovu su sudovi zaključili da je naknada na ime obrade kredita ugovoreni element ugovora o kreditu.“\nNovi stav Vrhovnog kasacionog suda glasi:\nKompletan tekst možete videti u okviru programa „Propis Soft„


Stipendije za đake romske nacionalnosti | Autonomija\nStipendije za đake romske nacionalnosti\nZamenik pokrajinskog sekretara za obrazovanje Zoltan Jegeš rekao je da će od ove jeseni 380 učenika romske nacionalnosti ponovo primati stipendije u školama u Vojvodini.\nZoltan Jegeš je na konferenciji za novinare rekao da je zadovoljan inkluzijom romskih učenika u srednjim školama i na Novosadskom univerzitetu, ali ne i inkluzijom u osnovnim školama.\nNa konferenciji za novinare je rečeno da nevladina organizacija Novosadski humanitarni centar, u saradnji sa Pokrajinskim sekretarijatom za obrazovanje i uz podršku Evropske Unije, realizuje projekat „Svi različiti, svi jednaki“.\nPredviđeno je da projekat traje godinu dana, od 29. juna ove do 29. juna naredne godine, s ciljem da se podstakne stvaranje inkluzivne kulture, politike i prakse u osnovnim školama u Vojvodini, kako bi sva deca, bez obzira na pol, invalidnost, socijalno ili etničko poreklo, imala jednak pristup obrazovanju.\nProjekat se sprovodi osnovnim školama „Šamu Mihalj“ u Bečeju, „Žarko Zrenjanin“ u Apatinu i „Vuk Karadžić“ u Novom Sadu.


Stigao je Chromium Edge browser | Mobilni.info\nNaslovna Ekskluzivno Stigao je Chromium Edge browser\nStigao je Chromium Edge browser\nKada je Microsoft lansirao Edge sa Windows 10 operativnim sistemom, uložio je dosta resursa u izgradnju sopstvenog EdgeHTML browser framework-a. Ipak, njihova nastojanja da poboljšaju udeo svog browsera na tržištu nije uspeo i zbog prevelike Google-ove dominacije, kompanija je 2018. godine najavila da će Edge prebaciti na Chromium engine.\nSa Microsoft-ove tačke gledišta to je izgledalo kao logično rešenje, jer prelazak na zaokružen i generalno bolji engine ostavlja programerima više prostora da se bave razvojem nekih jedinstvenih opcija. Uostalom, ideja je bila da, ako ponudi brži i stabilniji Edge, manje korisnika će se odlučiti da pređe na Chrome.\nSada je došlo vreme da se najave pretvore u objavu. Microsoft je zvanično predstavio Chromium-zasnovan Edge browser, koji pokreće isti engine kao i Google Chrome. Korisnici koji žele odmah da instaliraju ovaj novi Edge moraće to da urade ručno, jer će automatski update biti dostupan tek od sledeće nedelje.\nMikrobi na Marsu: Početak kolonizacije\nNovi Edge donosi bolje performanse tokom surfovanja, veću sigurnost i nudi neke nove funkcije, kao što je Internet Explorer mod, za kompatibilnost sa nekim starijim web aplikacijama. Jedna od korisnijih opcija koja je bila najavljivana, Collections, koja prikuplja informacije sa web stranica i organizuje ih u lako deljive dokumente, za sada neće biti dostupna, a Microsoft je potvrdio da će ona biti na raspolaganju za najkasnije dva meseca. Ako ne možete toliko da čekate da probate ovu opciju, možete da je testirate preko Edge beta kanala.\nPrethodni tekstY2K bag, sa zakašnjenjem od 20 godina\nSledeći tekstDođite na natjecanje mladih hrvatskih robotičara


Predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko sa sinovima od subote boravi u najpoznatijem zimskom centru u Srbiji na planini Kopaonik. Poznato je da beloruski predsednik ne putuje često iz svoje zemlje, na Zapadu ima imidž poslednjeg evropskog diktatora, a u Srbiji je bio dobrodošao u vreme vlasti Slobodana Miloševića. Na Kopaoniku vreme provodi u prisustvu jakog obezbeđenja, dok je njegov dolazak bio tajna sve dok ga novinari nisu otkrili.\nLukašenko je odseo u najluksuznijem apartmanu "President" hotela "Grand", a neprekidno ga obezbeđuje jaka pratnja koju po nekim medijima čini 30, a po drugim 150 telohranitelja. U Srbiju je stigao uz maksimalnu diskreciju preko civilnog aerodroma "Konstantin Veliki" u Nišu, odakle je bez zadržavanja nastavio ka najpoznatijem skijalištu u Srbiji. Doputovao je sa dva aviona tipa "Boing 737-800" i "Embrajer". Pomoćnik predsednika "MK grupe" koja upravlja hotelom "Grand" Jaroslav Stupavski potvrdio je za Radio Slobodna Evropa da će Lukašenko verovatno u petak održati konferenciju za novinare:\n"Sinoć smo večerali zajedno i on je prihvatio da medijima dà kratke izjave."\nRSE: Šta će biti tema, njegove impresije o poseti Kopaoniku?\n"Pre svega impresije o poseti Kopaoniku i Srbiji, pošto je u privatnoj poseti verovatno neće hteti da priča o politici, ali je spreman da sat vremena odgovara na pitanja novinara."\nRSE: Da li su kod vas u "Grandu" preduzete neke posebne mere obezbeđenja zbog njegovog prisustva?\n"Sigurno da jesu, on kao i svaki strani državnik u našoj zemlji uživa zaštitu naših bezbednosnih snaga, ali isto tako i njegovih koji su došli sa njim."\nRSE: Lukašenko nema preterano pozitivan imidž u svetu zbog načina na koji drži vlast u Belorusiji, da li mislite da posete takvih političara mogu biti dobra reklama."\n"Mogu samo da kažem da je on za nas drag gost kao i svi ostali gosti koji su došli ovde redovnim putem, a što se tiče politike, naša kuća nema politiku izjašnjavanja o političarima. To je kao kada ne bih voleo nekog našeg političara i zbog toga mu zabranjivao ulaz u hotel. Da li je to pozitivno ili negativno, on je za nas gost i uživa status VIP gosta."\nRSE: Da li nam možete otkriti tajnu, mediji pominju da se na Kopaoniku sastao sa nekim srpskim političarima?\n"On je ovde na privatnom godišnjem odmoru sa svojom porodicom, sa svojim sinovima, i koliko znamo nije se sastajao ni sa kim, već vreme upražnjava na bazenu u kupanju, skijanju i nordijskom trčanju."\nNe postoji niko ko može i ko bi trebalo da uskrati pravo Lukašenku da godišnji odmor provodi u Srbiji, ocenio je profesor Fakulteta političkih nauka u Beogradu Čedomir Čupić. Ipak, Čupić, koji je i sam bio na udaru vlasti Slobodana Miloševića, podvlači kako je nemoguće izbeći podsećanje da je Lukašenko bio jedini evropski političar koji je održavao dobre odnose sa Miloševićem. Stoga i njegov dolazak u Srbiju budi stare rane:\n"To je jedna neprijatna činjenica. Mislim da čovek koji je svojevremeno dolazio i pomagao diktatora sada ponovo ima naklonjenost prema Srbiji. On verovatno smatra, pretpostavljam, da ljudi koji se trenutno nalaze na čelu Srbije u najmanju ruku gaje neke simpatije prema njemu, ili ovde oseća neku sigurnost."\nČupić dodaje da ne bi trebalo zaboraviti da u aktuelnoj vlasti u Srbiji učestvuje i stranka na čijem je čelu do smrti bio Slobodan Milošević:\n"To je jedan od razloga. Ovih dana čuli smo izjavu jednog ministra u Vladi koji nas ponovo podseća na Miloševića, sve njegove "vrline" i sve velike nepravde koje su prema njemu učinjene. To je možda, takođe, jedna od mogućih garancija tom čoveku jer se ovde nalaze ljudi sa kojima se on od ranije zna – to mu uliva sigurnost."\nLukašenko sa Kopaonika odlazi u subotu kada se vraća za Belorusiju.


Donacija za obnovu pravoslavnog groblja u Kolijevkama\nPomoć Vlade BPK i potpredsjednika Federacije BiH u obnovi vjerskih i sakralnih objekata u mjestima povratka\nU okviru pomoći za obnovu vjerskih i sakralnih objekata u mjestima povratka, Vlada Bosansko-podrinjskog kantona Goražde donirala je dio sredstava (4000 KM) pravoslavnoj crkvenoj opštini Goražde za obnovu pravoslavnog groblja u mjestu Kolijevke, općina Goražde.\nPo predmjeru za uređenje navedene grobljanske parcele potrebna su sredstva u iznosu od 9.500 KM.\nPored pomoći Vlade, u realizaciju ovog projekta sa finansijskom pomoći od 2000 KM uključio se i potpredsjednik Federacije BiH Svetozar Pudarić.\nOn je juče sa kantonalnom ministricom za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice Nelom Čarapić i predstavnicima pravoslavne crkvene opštine Goražde obišao predmetnu grobljansku parcelu u Kolijevkama.\nTom prilikom, predstavnici pravoslavne crkvene opštine Goražde iskazali su zadovoljstvo i zahvalnost na doniranim sredstvima te upoznali federalne i kantonalne zvaničnike sa potrebama i planiranim aktivnostima u realizaciji ovog i drugih projekata .


Jeremić: Ne zna se da li će biti izbora 21. juna | Borba Info\nHome/Aktuelno/Jeremić: Ne zna se da li će biti izbora 21. juna\nJeremić: Ne zna se da li će biti izbora 21. juna\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je da su izbori najavljeni za 21. jun, ali da se i dalje ne zna da li će tog dana zaista biti održani, a da će Narodna stranka bojkotovati izbore sve dok oni ne budu slobodni i sprovedeni u demokratskim okolnostima.\n“Biće potreban najmanje jedan ozbiljan ciklus bojkota da bi vlast shvatila da mora da promeni izborne uslove. Održaćemo reč i bojkotovati lažne izbore sve dok se ne uspostave normalni uslovi”, rekao je Jeremić u razgovoru koji je organizovala Konferencija srpsko-američkog liderstva, udruženje koje okuplja Srbe u SAD.\nJeremić je naveo da Srbija više nije demokratska država, i podsetio da je američka organizacija Fridom haus Srbiju svrstala u kategoriju hibridnih režima.\n“To je prava slika stanja u Srbiji nije poznato čak ni kada će biti održani izbori. Opozicija teško može gradjanima da predstavi svoje stavove preko medija, jer su gotovo svi pod kontrolom vlasti, koja se ne libi od toga da u kampanji zloupotrebljava državne resurse. U takvim uslovima nema govora o izlasku na izbore”, rekao je Jeremić.\nJeremić je naveo da će Srbija posle epidemije virusa korona teško napredovati bez angažovanja dijaspore, i da je ona “esencijalni sastojak našeg eventualnog uspeha”.\n“Pandemija će ubrzati strateške procese u svetu. Prelazak na nove tehnologije i novu ekonomiju neće trajati 10 godina, već svega godinu do dve. U tom kratkom periodu globalni lanci snabdevanja će biti transformisani, mnogo više poslova će se obavljati preko interneta, a naši ljudi u svetu, koji to posmatraju iz blizine, će imati mnogo ideja kako bi Srbija od svega toga mogla imati koristi”, rekao je Jeremić.\nJeremić je istakao da će Narodna stranka po promeni vlasti raditi na uspostavljanju pravnog poretka i sistema koji će omogućiti “lako i prirodno angažovanje dijaspore” u Srbiji.\n“Ako je neko odlučio da se vrati u Srbiju, ne nužno zauvek, nego možda na dve ili tri godine, dobiće poreske olakšice i vlada će mu povratak pojednostaviti ukidanjem birokratskih prepreka”, rekao je Jeremić.\nJeremić je dodao da bi dijaspora, sa druge strane, trebalo da se više uključi u politički život Srbije i da više glasa na izborima u Srbiji.\n“Aktuelna vlast nije naklonjena glasanju dijaspore, jer smatra da su to glasovi protiv nje. Zato se održava komplikovan, arhaični sistem koji praktično odvraća ljude od glasanja, s obzirom da moraju da putuju do ambasada ili konzulata Srbije da bi dali svoj glas. Neophodno je omogućiti elektronsko glasanje u dijaspori”, rekao je Jeremić.\nPredsednik Narodne stranke je naveo je “strogo poštovanje zakona i pravila najveća promena u srpskoj ekonomiji koju bi trebalo sprovesti”.\n“Uveren sam da 95 odsto uspešne ekonomske politike zavisi od uspostavljanja jasnih pravila koja će poštovati svi učesnici i efikasnog sistema za kažnjavanje onih koji ne poštuju pravila dakle uspostavljanje čvrste vladavine prava. Ostalih pet odsto predstavljaju modeli poreskih sistema ili različite ekonomske politike”, rekao je Jeremić.\nPrevious Zaboleo ga Putinov šamar pa kaže: “Nezavisnost Kosova nije i neće biti tema razgovora”\nNext Tepić: Vlast omogućava trgovinu oružjem čoveku koji je na crnoj listi SAD\nVreme je da se sa defanzivne taktike informacionog obračuna pređe na ofanzivnu strategiju informaciono-psihološkog, kognitivnog …


UCG: Na Fakultetu dramskih umjetnosti deset budžetskih mjesta na specijalističkim studijama - Montenegro magazin\nNa Fakultetu dramskih umjetnosti Univerziteta Crne Gore na studijskim programima Režija i Produkcija biće ukupno 10 mjesta na specijalističkim studijama, i to po pet mjesta na oba programa. Svih deset mjesta biće finansirana iz budžeta.\nTo je saopštila prodekanica za nastavu Fakulteta dramskih umjetnosti Jovana Bojović.\n-Na studijskom programu Režija studenti će biti u prilici da izaberu Pozorišnu režiju, Filmsku režiju, TV režiju, i Dokumentarni film. Na Produkciji, izborne oblasti su: Savremena filmska, Radio, TV kao i Pozorišna produkcija. Pravo upisa na specijalističke studije, na Fakultetu dramskih umjetnosti, imaju studenti sa bečelor diplomom iz određenih oblasti umjetnosti – objasnila je prodekanica Bojović.\n-Takođe, steći će usko stručne vještine osmišljavanja i koordiniranja umjetničkih i tehničko-tehnoloških aspekata rada na filmu, televiziji i pozorištu – kazala je Bojović.


Atletičarka Akademca iz Bijeljine najbolja na Belom krosu :: Dešavanja u Bijeljini ::\n17. May 2021. / 00:23\nAtletičarka Akademca iz Bijeljine najbolja na Belom krosu\nDanas je u Beogradu u organizaciji Atletskog kluba 21. Maj, a pod pokroviteljstvom Grada Beograda, Sekretarijata za sport i omladinu i Evropske Atletske Asocijacije (EAA) održan 52. Međunarodni Beli Kros.\nBijeljinski Atletski klub Akademac učestvovao je sa četiri takmičarke, a Ema Kovač je pobjedila u kategoriji atletskih škola i tako donijela prvu medalju sa ove trke koja se održava već pola vijeka u Bijeljinu.\n- Istrajan rad i zajedničko zalaganje sa najmlađim članovima našeg kluba polako daju svoje rezultate, te je tako Ema Kovač ovom prilikom potvrdila veliki potencijal pobjedom, a veliku borbenost su pokazale i Ana Gordić, Anastasija Bugarinović i Lana Benović, rekli su u klubu.\nBeli kros predstavlja tradicionalnu manifestaciju koja se gotovo već 50 godina održava zimi, najčešće na snijegom pokrivenim terenima u beogradskom izletištu Košutnjak, odakle je kros i dobio naziv.\nNa Kongresu Evropske atletske asocijacije (EAA), 18. oktobra 2006, Beli kros je dobio status "permit" takmičenja EAA, čime je ušao u program takmičenja EAA, ali i prihvatio uslove propisane za takmičenja ovog programa.\nU Bijeljini zasijedalo Predsjedništvo žena DNS\nSimonović za čvršću odbranu Radnika\nBijeljina za godinu dana dobija četiri fiskulturne sale?


Naslovna Fudbal Meksiko – Kad će to četvrtfinale?\nMEXICO CITY, MEXICO - JUNE 01: A fan of Mexico watches the training session ahead of FIFA Russia 2018 World Cup at Centro de Alto Rendimiento on June 1, 2018 in Mexico City, Mexico. (Photo by Hector Vivas/Getty Images)\nMeksikanci nisu imali mnogo problema u kvalifikacijama pošto su kao lideri grupe plasman na Svetsko prvenstvo obezbedili još u septembru prošle godine, ali ključno pitanje koje već dve decenije muči drugu najmnogoljudniju naciju u Latinskoj Americi glasi: Da li je Meksiko konačno spreman za četvrtfinale?\n„Trikolori“ su na prethodnih šest Mundijala uvek prolazili grupnu fazu, ali nikada nisu imali dovoljno sreće da odigraju „El quinto partido“ (peti meč). Delovalo je da će u tome uspeti na SP u Brazilu kada su u osmini finala protiv Holandije imali 1:0 sve do 88. minuta, ali je zatim Klas Jan Huntelar režirao veliki preokret „Oranja“.\nPored činjenice da je veoma kvalitetan, sastav Meksika poseduje ogromno iskustvo na Svetskom kupu. Ipak, problem na relaciji vezni red – Čičarito i dalje postoji, što se moglo primetiti i na prijateljskom susretu sa Velsom (0:0), pa će reprezentacija iz južnog dela Severne Amerike morati da bude nešto agresivnija ukoliko planira da se domogne četvrtfinala.\nOsorio prvi put vodi reprezentaciju na Svetski kup, ali tu avanturu mogla bi da mu pokvari lista povređenih, tačnije, nedovoljno spremnih igrača. Takmičiće se sa aktuelnim svetskim šampionom Nemačkom, Južnom Korejom i Švedskom u grupi F koja se u osmini finala ukršta sa našom grupom.\nMEXICO CITY, MEXICO – JUNE 02: Andres Guardado (L) and Javier Hernandez (R) of Mexico joke during the International Friendly match between Mexico and Scotland at Estadio Azteca on June 2, 2018 in Mexico City, Mexico. (Photo by Manuel Velasquez/Getty Images)\nBivši napadač Mančester junajteda i član Vest Hema Havijer Ernandes Čičarito nedavno je postao najbolji strelac u istoriji reprezentacije i od njega će se po pravilu očekivati najviše. Legendarni Rafael Markez će komandovati odbranom, dok će kapiten Andres Kvardado ponovo nositi najveći teret na sredini terena posle još jedne odlične sezone u Betisu.\nEktor Moreno (Real Sosijedad) i Dijego Rejes (Porto) se još uvek oporavljaju od povrede, baš kao i Karlos Salsedo iz Frankfurta, ali Osorio ih je stavio na spisak i najverovatnije će se naći u defanzivnoj liniji Meksika ukoliko ne budu imali većih zdravstvenih problema.\nNaravno, u veznom redu se nalazi i omaleni Đovani Dos Santos, kao i njegov godinu dana mlađi brat Džonatan, a možda i najveće iznenađenje na spisku jeste Erik Gutieres iz Pačuke koga je Osorio opisao kao igrača koji radi slične stvari na terenu poput Kvardada.\nPored Čičarita u napadu se nalazi i nekadašnji član Arsenala Karlos Vela koji će najverovatnije zaigrati na desnom krilu, a u napadu je i veteran Oribe Peralta.\nIrving Losano, 22-godišnji krilni fudbaler holandskog PSV-a, važi za najtalentovanijeg igrača u aktuelnom sastavu. Već u svojoj prvoj sezoni na evropskom tlu popularni „Čaki“ uspeo je da osvoji titulu sa klubom, a na 34 meča u svim takmičenjima zabeležio je 19 golova.\nNajveći uspeh reprezentacija Meksika ostvarila je 1986. godine kada je bila domaćin Svetskog prvenstva. Drugi put su stigli do četvrtfinala pošto su upisali tri pobede i dva remija, eliminisani su nakon penal serije protiv Nemačke, a tadašnju selekciju predvodio je srpski stručnjak Bora Milutinović.\nMeksiko nije učestvovao na samo pet Mundijala, ali trebalo bi uzeti u obzir da su se 1938. godine povukli sa turnira u Francuskoj, dok su 1988. diskvalifikovani iz svih međunarodnih fudbalskih takmičenja u naredne dve godine, uključujući i SP u Italiji 1990. zbog toga što je njihov juniorski tim u kvalifikacijama za Svetski kup igrao sa četiri fudbalera koji su bili iznad starosne granice.\nNekonvencionalni Kolumbijac Huan Karlos Osorio, čiji je nadimak „El Recreacionista“, studirao je u Liverpulu gde je iznajmio stan u blizini Melvuda kako bi mogao da posmatra treninge slavnog engleskog kluba.\nMEXICO CITY, MEXICO – JUNE 02: Juan Carlos Osorio coach of Mexico looks on during the International Friendly match between Mexico and Scotland at Estadio Azteca on June 2, 2018 in Mexico City, Mexico. (Photo by Manuel Velasquez/Getty Images)\nSelektor Osorio, koji će najverovatnije napustiti ekipu nakon turnira u Rusiji, uglavnom je koristio formaciju 4-3-3, ali je na poslednjim prijateljskim mečevima isprobavao drugačiju taktiku, pogotovo u odbrani koja je pod njegovim vođstvom bila prilično nesigurna.\nSvakako imaju kvalitet da prođu grupu i tako ispoštuju tradiciju dugu 24 godine. Međutim, ono o čemu Meksikanci najviše razmišljaju jeste četvrtfinale, ali ukoliko Brazil u našoj grupi opravda ulogu velikog favorita, a „El Tri“ ostane ispod Nemaca, ta misija će biti praktično nemoguća.\nPrethodni tekstMilićević za Meridian: Teret na SMS-u, žao mi je Gaćinovića (VIDEO)\nSledeći tekstPartizan i sezona koja ne sme da se ponovi


Lider opozicije Venecuele Huan Guaido ponovo je pozvao vojsku da otkaže poslušnost administraciji predsednika Nikolasa Madura.\nGuaido je u govoru pred više hiljada pristalica u Karakasu poručio da će opozicioni pokret biti na ulicama sve dok Maduro ne prestane da "uzurpira" mesto predsednika i raspiše nove predsedničke izbore koje bi nadgledali međunarodni posmatrači.\nOn je najavio da će opozicija u narednim danim pokušati da kopnem i morem u zemlju unese humanitarnu pomoć.\nGuaido je ovaj potez nazvao "testom" za vojsku da li će omogućiti prolaz neophodno pomoći ili će se povinovati naredbama Madurove administracije.\nMaduro je pred svojim pristalicama u drugom delu grada poručio da je jedini predsednik i predložio održavanje vanrednih parlamentarnih izbora.\nOn je poslednje proteste protiv njega ocenio kao deo pokušaja puča predvođenih SAD i pozvao pristalice da organizuju marš u odbranu Bolivarske revolucije.\nLider Venecuele imao je i poruku za administraciju američkog predsednika Donalda Trampa koja je nedavno uvela sankcije na izvoz nafte u sklopu napora da naruše glavni izvor prihoda Madurove administracije i time oslabi njegovu vlast.\n"Da li misliš da si car sveta? Da li misliš da će se Venecuela predati i poslušati tvoje naredbe? Nećemo se predati", poručio je Maduro Trampu.


SEEbiz.eu / HR / Vučić: Pozivam kineske partnere i u RTB Bor i Petrohemiju\nAleksandar Vučić RTB Bor Petrohemija Železara Smederevo HeSteel Xi Jinping\nDatum objave: 18.06.2016. - 19:54:19\nBEOGRAD - Sastanak predsednika tehničke Vlade Srbije Aleksandra Vučića i predsednika Kine Xi Jinpinga održan je danas u Palati Srbije u Beogradu.\nPredsednik Xi rekao je da je važno da se nastavi srpsko-kineska saradnja i unaprede bilateralni odnosi.\n"Kineska strana je spremna da razgovara o svim važnim oblastima", rekao je Xi na početku sastanka.\nVučić je na početku sastanka rekao da je poseta predsednika Xija izvanredna prilika za unapredjenje odnosa dve zemlje i da su od velike važnosti za Srbiju razvoj saobraćajne infrastrukture kroz kineski projekat "Jedan pojas. Jedan put", pokretanje Železare Smederevo i mogućnost dalje saradnje u energetici.\n"Razvili smo izvanrednu saradnju u infrastrukturi, kineske kompanije ne samo da su izgradile dunavski most (Zun-Borča), već rade na izgradnji većine deonica na Koridoru 11. Druga stvar je pitanje Železare i beskrajno smo vam zahvalni što ste investirali u novu Železaru. Još jednu oblast koju smo danas otrvorili, to je pitanje saradnje u energetici, rudarstvu i hemijskom sektoru", rekao je Vučić.\nOn je dodao da će "biti pomalo nepristojan" i pozvati kineske partnere da posete Rudnik bakra Bor, i da razgovaraju o mogućnostima za pančevačku Petrohemiju.\nXi se danas najpre sastao s predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem, i ocenili su da je saradnja dve zemlje veoma važna.\nPredstavnici Kine i Srbije potpisali su danas 22 sporazuma o saradni u infrastrukturi, obrazovanju, kulturi i telekomunikacijama.\nPredsednik Kine se na kraju današnjeg programa sastao s predsednicom Narodne skupštine Srbije, Majom Gojković, a sutra će, na kraju trodnevne zvanične posete Srbiji, u Smederevo posetiti Železaru koju je kupila kineska firma "HeSteel".


DunavCoop » Politika privatnosti\nHvala što ste posetili naš internet sajt. Vaš pristup, kao i korišćenje ovog našeg internet sajta http://dunav-coop.rs/ podleže ovim uslovima korišćenja i važećim zakonskim propisima koji uređuju ovu oblast. Pristupom i korišćenjem internet sajta, prihvatate bez ograničenja, ove uslove korišćenja. Ukoliko ne prihvatate ove uslove korišćenja bez ograničenja, molimo Vas da napustite internet sajt.\nInternet sajt i svi tekstovi, logotipi, grafika, slike, audio materijal i ostali materijal na ovom internet sajtu http://dunav-coop.rs/, jesu autorsko pravo ili vlasništvo DunavCoop ili su na internet sajt postavljeni uz dozvolu vlasnika ili ovlašćenog nosioca prava. Korišćenje Sadržaja, osim na način opisan u ovim uslovima korišćenja, bez pisane dozvole vlasnika Sadržaja je strogo zabranjeno. DuvanCoop će zaštiti svoja autorska prava, svoja prava intelektualne svojine i ostala srodna prava, kao i druga prava, u najvećoj meri dozvoljenoj zakonom, uključujući i krivično gonjenje.\nSadržaj internet sajta može sadržati netačne podatke ili štamparske greške. Promene na internet sajtu se mogu napraviti periodično u bilo kom trenutku i bez obaveštenja. Međutim, DuvanCoop se ne obavezuje da redovno ažurira informacije sadržane na ovom internet sajtu. Takođe, DuvanCoop ne garantuje da će internet sajt funkcionisati bez prekida ili grešaka, da će nedostaci biti blagovremeno ispravljani ili da je internet sajt kompatibilan sa vašim hardverom ili softverom. Informacije date na ovom internet sajtu ne treba tumačiti kao savete za donošenje odluka bilo koje vrste. Treba da se posavetujete sa odgovarajućim stručnjakom ako Vam je potreban specifičan savet prilagođen Vašoj situaciji.\nInternet sajt koristite na sopstveni rizik. DunavCoop nije odgovoran za materijalnu ili nematerijalnu štetu, direktnu ili indirektnu koja nastane iz korišćenja ili je u nekoj vezi sa korišćenjem internet sajta ili njegovog Sadržaja.\nInternet sajt može sadržati linkove drugih internet sajtova čiji vlasnik ili korisnik nije DuvanCoop. Takvi linkovi su obezbeđeni isključivo da bi Vama pružili što više informacija. DunavCoop ne kontroliše i nije odgovoran za rad, sadržaj, politiku privatnosti ili bezbednost ovih sajtova. DunavCoop ne kontroliše sadržaj ili proizvode ili usluge dostupne na ovim internet sajtovima. Ako uspostavite vezu sa takvim internet sajtovima preko linka na našem internet sajtu, to činite na sopstveni rizik i bez saglasnosti DunavCoop.\nPrava intelektualne svojine i ostala prava na bilo koji softver koji je dostupan za preuzimanje sa internet sajta http://dunav-coop.rs/, pripadaju DunavCoop-u. Vaša upotreba Softvera podleže uslovima sporazuma o licenci koji prate ili su uključeni u Softver. DuvanCoop ne prihvata odgovornost za sadržinu pravila korišćenja ili ostalih dokumenata koji su uključeni u Softver ili ga prate. Nemojte instalirati niti koristiti Softver ako se ne slažete sa takvim sporazumima o licenci. Kada preuzimate Softver sa internet sajta, to činite na sopstveni rizik.\nDunavCoop može u svakom trenutku izmeniti ove uslove korišćenja tako što će ažurirati ovaj tekst. Vi ćete automatski biti obavezani novim uslovima korišćenja sadržanim u izmenama, te bi iz tog razloga trebalo da periodično posetite ovu stranicu radi upoznavanja sa trenutno važećim uslovima korišćenja.\nDunavCoop čuva privatnost svih posetilaca svojih internet sajtova i štiti lične podatke posetilaca internet sajta. Molimo vas da pažljivo pročitate Politiku privatnosti koja sledi kako biste razumeli kako koristimo i štitimo informacije koje nam pružate.


b92.net – PC Press Top 50\nTokom čitave godine među najposećenijim sajtovima, elektronsko izdanje “Blica” zaslužilo je prvo mesto u kategoriji Vesti i informacije. “Blic” je kroz sajt plasirao ne samo vesti iz dnevnih novina, već i iz drugih Ringier izdanja, pa je sadržaj bio raznolik, uvek ažuran i provokativan. Privukao je mnoštvo komentara, oko njega se formirala aktivna online zajednica, a sve to je dostiglo vrhunac promocijom Android aplikacije koja je olakšala pristup sa pametnih telefona.\nAgregator vesti sa drugih sajtova interesantan je pre svega za one koji bi želeli širi pogled na današnji dan, ali nemaju vremena da taj pogled formiraju pretražujući razne izvore – najvažnije će naći na jednom mestu. Sajt Naslovi.net je uveo i mogućnost pretrage koja se može filtrirati po vremenskom periodu i po izvorima, pa je interesantan i kada pripremamo neki pregled i tragamo za starijim vestima.\nSajt javnog servisa se tokom 2011. nije previše menjao – zadržao je svoje dobre osobine, a pre svega odmeren pristup informacijama i stavljanje akcenta na ozbiljne i bitne teme umesto tabloidnog šarenila. Za mnoge posetioce sajt RTS a je mesto gde će pogledati šta se važno desilo danas, ali bi u sledećem periodu taj pregled trebalo prilagoditi i vlasnicima mobilnih uređaja.


Delovi trapa, rezervni delovi, Rasinski okrug, Kruševac\nDelphi je vodeći svetski proizvođač na tržištu automobilskih rezervnih delova. Nekada je poslovao u sastavu General Motors-a, a danas je samostalna kompanija sa preko 30 tehničkih centara i 200 proizvodnih lokacija u Evropi, Aziji, Severnoj i Južnoj Americi.\nDanašnji evropski asortiman Delphi kompanije sadrži preko 2000 kataloških brojeva, uključujući spone, kugle, viljuške, ramena, selen blokove i stabilizatore.\nVišedecenijsko iskustvo i napredak tehnologije u proizvodnji originalnih auto delova omogućavaju da kompanija Delphi danas ima ponudu rezervnih delova po najvišim svetskim standardima i specifikacijama i kvalitetu jednakim prvoj ugradnji. Mnogi važni delovi i sklopovi čine sistem delova trapa. Usled oštećenja na putu celokupni sistem trapa je podležan habanji i oštećenju kao i svi drugi sistemi, što dalje poruzrokuje dodatna oštećenja na drugim delovima. Delovi trapa su jako bitni za bezbednost samog vozila, a doprinose i ekonomičnijem i efikasnijem upravljanju vozilom.\nLemforder je sinonim za kvalitet i najviši stepen upravljanja i delova vešanja. Saradnja sa vodećim proizvođačma automobila koji koriste Lemförder u prvoj ugradnji je dokaz visokog kvaliteta OE ove kompanije.\nBitni delovi koje proizvodi evropska kompanija Lemfoder su:\nLemförder delovi za upravljanje i komponente vešanja su visokog kvaliteta koji garantuje maksimalnu bezbednost ne smao za putničke automobile već i za komercijalna vozila. Jedan od najvažnih delova bezbednosti u vozilima jeste kočioni sistem.\nMeyle je poznati nemački proizvođač delova. Meyle proizvodi i filtere vazduha, filtere goriva, amortizere, svećice i ostalu prateću opremu. Danas Meyle kompanija ima širok asortiman auto-delova koji obuhvata preko 15.000 artikala za vozila evropskog i azijskog porekla. Pažljivo izabrani materjali, vrhunski dizajn, uspešno organizovane proizvodne linije i profesionalan kadar predstavljaju ključ uspeha Meyle kompanije. Delovi trapa Meyle kompanije su se najpre ugrađivali u nemačka vozila,a danas Meyle pokriva kompletno azijsko i evropsko tržište vozila.\nNTN-SNR kompanija danas ima preko 26 proizvodnih pogona sa preko 6000 radnika. Predstavlja broj jedan prve ugradnji u francuska vozila. Kompanija se bavi proizvodnjom ležajeva i diskova. U svojoj ponudi imaju preko 10000 delova kako za prvu ugradnju tako i za aftermarket. Asortiman NTN-SNR kugličnih ležajeva je jedan od najšire i najsveobuhvatnijih na tržištu.\nComeline kompanija je osnovana pre više od dvadesetak godina u Velikoj Britaniji. Moto Comeline kompanije jeste visok kvalitet proizvedenih delova uz siguranu i brzu isporuku po razumnim cenama. Comeline asortiman obuhvata filtere,homokinetičke zglobove,setove kočenja, setove kvačila, pumpe za vodu, brisače i ulja. Comline je razvilo moderan, niskobudžetni poslovni model, sa dobrim korisničkim servisom u srcu poslovanja. Proverite u našoj prodavnici auto delova, zašto su proizvodi Comline najbolji odnos cene i kvaliteta.


EU fondovi | Komesarijat za izbeglice i migracije Republika Srbija\nIPA Instrument za pretpristupnu pomoć\nIPA Instrument za pretpristupnu pomoć 2014-2020\nEvropska unija je izgradila mehanizam predpristupne pomoći zemljama kandidatima za članstvo u EU, kao i zemljama potencijalnim kandidatima za članstvo – Instrument predpristupne pomoći “IPA”. Reč je o jedinstvenom instrumentu koji objedinjuje sve programe pomoći državama koje žele da pristupe EU. Instrument predpristupne pomoći IPA ima dva glavna cilja: da pruži pomoć zemljama korisnicima u ispunjavanju političkih, ekonomskih i kriterijuma koji se odnose na usvajanje pravnih tekovina EU. Drugi, izgradnja administrativnih kapaciteta i jačanje pravosuđa i procesa priprema za korišćenje strukturnih i konezionih fondova EU nakon pristupanja Evropskoj uniji. Republika Srbija je korisnik ovog instrumenta od 2007. godine na osnovu Okvirnog sporazuma o pružanju podrške koji je Narodna skupština Republike Srbije ratifikovala 2007. godine. Od gotovo 11,5 milijardi evra, koliko je iznosio budžet IPA za period 2007-2013, Republici Srbiji je stavljeno na raspolaganje oko 1,4 milijardi evra. Ova pomoć je pružena Srbiji kao potencijalnom kandidatu za prijem u EU. Pomoć je opredeljena za realizaciju projekata koji su kroz proces programiranja prepoznati kao prioritetni i usaglašeni između Vlade Republike Srbije i Evropske komisije u obliku finansijskih sporazuma.\nSeptembra 2015. godine, počelo je sprovođenje Tvining projekta „Podrška Nacionalnom sistemu azila u Republici Srbiji“ koji finansira Evropska unija, a sprovode Komesarijat za izbeglice i migracije i Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije u partnerstvu sa Švedskom migracionom agencijom kao većinskim partnerom i Službom za integracijom Ministarstva bezbednosti i unutrašnjih poslova Kraljevine Holandije i Ministarstvom unutrašnjih poslova Republike Slovenije.\nProjekat, koji ima za cilj unapređenje celokupnog sistema azila uključujući i izmene i dopune Zakona o azilu, razvijanje mehanizama za integraciju lica kojima je odobrena zaštita, unapređenje tehnika intervjua i zaštite dokumenata koja se izdaju tražiocima azila, kao i sprovođenje informativne kampanje kako bi se podigao nivo svesti o pravima i obavezama tražilaca azila u Republici Srbiji kao i o posledicama zloupotrebe bezviznog režima od strane srpskih državljana u zemljama članicama EU.\nProjekat je finansirala Evropska unija iznosom od miliona evra u okviru programa IPA 2013. Projekat je završen u februaru 2018. godine.\nSprovođenjem projektnih komponeneti dodatno je unapređenkvalitet procedura koje se primenjuju pri donošenju odluka po zahtevima za azil, obezbeđen je unapređen pristup pravima onih lica kojima je odobrena zaštita, postignuta potpuna usklađenost nacionalnog zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU i ispunjeni preduslovi iz poglavlja 23 i 24 za pristupanje Srbije EU.\nEvropska unija je u martu 2014. godine uspostavila novi instrument podrške državama koje se nalaze u procesu pridruživanja i pristupanja EU - Instrument za pretpristupnu pomoć II. Za period 2014-2020 opredeljeno je ukupno 11,7 milijardi evra, od čega okvirno 1,5 milijardi evra za Republiku Srbiju. Pružajući ovu podršku, Evropska unija nastoji da podstakne sprovođenje neophodnih reformi koje su uslov za za pristupanje Evropskoj uniji i ekonomski i socijalni razvoj. Podrška se najčešće ogleda u pružanju usluga obuke i stručnog usavršavanja, u nabavci neophodne opreme, izgradnji infrastrukture i slično. Kao i u prethodnom periodu, fokus podrške biće na sektorima reforme javne uprave, vladavine prava, zaštite životne sredine, zapošljavanja, obrazovanja, preduzetništva, nauke i istraživanja, saobraćaja, energetike, poljoprivrede itd.\nU ovom programskom periodu do sada su usaglašena četiri godišnja IPA programa - za 2014, 2015, 2016. i 2017. godinu. Oni, uz podršku za program IPARD i podršku organizacijama civilnog društva, predstavljaju pomoć u ukupnom iznosu od preko 780 miliona evra.\nUkupna vrednost doprinosa EU programu IPA 2014. iznosi 179,1 miliona evra. Program IPA 2014. uključuje intervencije u sledećim sektorima: reforma javne uprave, unutrašnji poslovi, energetika, konkurentnost, razvoj ljudskih resursa i društveni razvoj. Pored toga, pomoć uključuje pripremu projektno-tehničke dokumentacije za realizaciju infrastrukturnih projekata, podršku procesu evropskih integracija i usklađivanje sa pravnim tekovinama EU i nadoknadu troškova učešća u programima Unije.\nKomesarijat za izbeglice i migracije, u okviru sektora unutrašnjih poslova, sprovodi projekat iz ovog programa pod nazivom: „Proširenje postojećih kapaciteta za smeštaj tražilaca azila” i „Poboljšanje uslova života IRL i povratnika po sporazumu o readmisiji“. Programske aktivnosti se odnose na proširenje kapaciteta za smeštaj tražilaca azila kroz rekonstrukciju postojećeg centra u okviru četiri ugovora, a aktivnosti koje će doprineti poboljšanju uslova života IRL i povratnika po sporazumu o readmisiji sprovode se u okviru grant šeme.


Kultura Archives - Štikla & Patika\nUnique You Books hitno su potrebna sredstva kako bi završili proces stvaranja jedinstvenih priča za svako dete\nUnique You Books je domaći start-up koji želi da kreira visoko personalizovane knjige sa kojima svako dete može da se identifikuje, što podrazumeva decu svih boja, kao i decu sa smetnjama u razvoju. Domaći start-up Unique You Books sa zadovoljstvom najavljuje pokretanje Kickstarter kampanje, u nadi da će prikupiti novčana […]\nNacionalna fondacija za umetničku igru danas započinje kampanju „Talenti rastu u Srbiji”\nUz podršku Delegacije EU u Srbiji i Fondacije Art Mentor iz Lucerna, Nacionalna fondacija za umetničku igru, danas započinje kampanju Talenti rastu u Srbiji. Cilj ovog projekta je javna podrška najmlađim umetnicima, odnosno učenicima umetničkih škola u Srbiji, u vremenu pandemije. Kampanju su podržali Opština Stari Grad, kao i kompanija Alma Quatro. […]\nPoslednje izvođenje Baletskih bisera u okviru obeležavanja 70 godina postojanja Baleta\nU okviru obeležavanja 70 godina postojanja Baleta Srpskog narodnog pozorišta biće upriličen poslednji gala koncert prvaka, solista i ansambla Baleta pod nazivom „Baletski biseri“. Na programu je dvanaest bisera baletske klasike i neoklasike – „Don Kihot”, „Žizela”, „Labudovo jezero”, „Uspavana lepotica”, „Grk Zorba”, „Vragolanka”… Koncert je u sredu, 3. marta […]\nNovi Sad za novi početak Beogradskog festivala igre\nGrčki koreograf Dimitris Papajoanu redovan je gost Beogradskog festivala igre. Godinama unazad oduševljavao je publiku svojim smelim i nadasve zahtevnim koreografskim delima. Planirano je da i ove godine, dobitnik nagrade „Jovan Ćirilov – za korak dalje“ za 2017. godinu, svojim komadom „Mastilo“ otvori 18. Beogradski festival igre, 20. marta, na […]


Medalja za građanske zasluge - Wikipedia\nDodeljuje se za Zasluge za Kralja, Dinastiju i Državu, za dugu i zaslužnu javnu službu i opšte zasluge za narod.\nUstanovljen 7. april 1902.\nMedalju za građanske zasluge osnovao je 7. aprila 1902. godine kralj Aleksandar I Obrenović, ali je njeno dodeljivanje nastavljeno bez ikakvog prekida i tokom potonjih vladavina Petra I, Aleksandra I i Petra II.\nMedalja je imala dva stepena (Zlatna i Srebrna medalja), i nosila se u 1. stepenu o crvenoj traci širokih svetlo plavih pruga uz ivice, a u 2. stepenu o crvenoj traci plavobelih ivica. Ipak, zna se da je posle 1903. godine 2. stepen nošen o istoj traci kao 1. stepen, iako se zakonska stipulacija nije izmenila.\nMedalja se dodeljivala za zasluge za Kralja, Dinastiju i Državu, za dugu i zaslužnu javnu službu i opšte zasluge za narod.\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Medalja_za_građanske_zasluge&oldid=40826737"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 12:09, 10 juni 2018.


Startuje jubilarni Memorijal – My WordPress Website\nStartuje jubilarni Memorijal\nTOPICS:40. jubilarni turnirFK Radnički SomborGradska hala MostongaKMF SomborMemorijalni turnir "Milan Vrcelj"\nPosted By: redakcija December 23, 2017\nTradicionalni Memorijalni turnir “Milan Vrcelj“, jedan od najstarijih turnira u našoj zemlji počinje u utorak, 26. decembra – navode organizatori.\nOve godine održaće se 40 po redu memorijalni turnir u malom fudbalu “Milan Vrcelj”. Turnir počinje u utorak, 26. decembra, nastupom pionira rođenih 2003/2004 godine. Narednog dana, programom je predviđeno da igraju deca rođena 2007 godine. U četvrtak, 28. decembra nastupa generacija 2008, a kako navode organizatori, u ovoj generaciji za sada ima i najviše prijavljenih ekipa. U petak, 29 decembra je predviđeno da nastupaju najmlađi takmičari (2009, 2010 i 2011 godište), dok će pretposlednjeg dana ove godine nastupiti deca 2005 godišta.\nNakon novogodišnjih praznika, turnir se nastavlja 3. januara, kada igraju deca 2006 godišta. Poslednja dva dana turnira, 4. i 5. januara nastapaju kadeti (2001/2002 godište), kao i omladinci (1999/2000 godište).\nKako se navodi, kotizacija za klubove (škole fudbala) iznosi 6.000 dinara, dok će za ostale ekipe cena kotizacije iznositi 4.000 dinara. Organizatori ovog turnira su fudbalski klub Radnički Sombor i klub malog fudbala Sombor, turnir se igra u Gradkoj hali Mostonga, očekuje se učešće preko 70 ekipa, a sve dodatne informacije o predstojećem memorijalnom turniru mogu se dobiti putem telefona 063/74 83 071 ili 064/25 85 490.\nSomborski bokseri zaustavljeni u polufinalnim mečevima, sutra finalne borbe\nNovi poraz omladinaca Radničkog\nSoko dobio četiri prvaka Vojvodine\nFuriozan kraj omladinskih selekcija Radničkog


Skjavone i Dementijeva u polufinalu Rolan Garosa\nItalijanka Frančeska Skjavone prva je polufinalistkinja Rolan Garosa nakon što je danas u Parizu savladala trećeg nosioca Karolinu Voznjacki sa 6:2, 6:3, a za plasman u finale igraće sa Jelenom Dementijevom koja je bila bolja od zemljakinje Nađe Petrove - 2:6, 6:2, 6:0.\nNijedna Italijanka do sada nije došla do polufinala Otvorenog prvenstva Francuske, a Skjavoneovoj nije smetalo ni deset godina razlike da u velikom stilu dođe do njenog prvog Grend slem polufinala.\nItalijanka će za plasman u finale igrati protiv Jelene Dementijeve koja je posle tri seta savladala zemljakinju Nađu Petrovu - 2:6, 6:2, 6:0.\nMeč odigran po dosta hladnom i vlažnom vremenu dodatno su odlagale i pauze zbog medicinskog tajm auta koji su tražile obe teniserke, ali se bolje snašla Dementijeva koja je zabeležila sedmu pobedu na poslednjih osam mečeva protiv Petrove.\nDementijavoj je , doduše, posao bio znatno olakšan u trećem setu jer se zbog problema sa butnim mišićem Petrova jedva kretala o čemu svedoči i rezultat od 6:0.\nUkoliko savlada Frančesku Skjavone, Dementijeva će prvi put posle 2004. godine igrati u finalu Rolan Garosa kada ju je savladala zemljakinja Anastasija Miškina.\nOvogodišnji turnir igra se za ukupan nagradni fond od 16 miliona evra.


MLADI I EVROPSKE VREDNOSTI - CPZV\nHome/CPZV, Program za mlade/MLADI I EVROPSKE VREDNOSTI\nOd ovog leta CPZV sprovodi projekat „Mladi i evropske vrednosti“ koji podržava Fondacija „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“.\nOsnovna svrha projekta jeste da se aktivnim uključivanjem dece i mladih u proces pripreme grada Novog Sada za Evropsku prestonicu kulture Novi Sad 2021 unapredi aktivistički potencijal dece i mladih kako bi njihove generacije u budućnosti preuzele odgovornost za razvoj kulturnih vrednosti.\nPored toga, ustanove kulture i obrazovanja i organizacije koje se bave kulturom biće podstaknute i osnažene da realizuju programe koji doprinose svrsi ovog projekta, tako što će biti obučene za pripremu i realizaciju projekata u oblasti kulture, a koji neguju evropske vrednosti, i dobiće podršku u vidu pripreme projektnih predloga koji odgovaraju ciljevima „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“.\nZato, ključne aktivnosti ovog projekta su:\nRadionice za jačanje kapaciteta institucija i organizacija u oblasti kulture i umetnosti za pripremu projektnih predloga odnosno razvijanje projektnih ideja, kao i za implementaciju projekata.\nPodrška ustanovama/organizacijama u oblasti kulture i umetnosti u pripremi projektnih predloga i apliciranju za sredstva za njihovu implementaciju.\nEvropsko mentorstvo za mlade kreativce i aktiviste:\nOvu komponentu pored Pored Fondacije „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“ podržava i Omladinski savez udruženja “Novi Sad omladinska prestonica Evrope – OPENS”.\nOsnovna ideja programa je da se kroz mentorski rad sa srednjoškolcima/kama u oblasti umetnosti i/ili kulturnog menadžmenta, ličnog razvoja i obrazovanja radi na promociji EU vrednosti na praktičnom-ličnom primeru. Sa mladima će se obrađivati teme iz oblasti umetnosti, kulture, ali i svega onoga što obeležava njihov školski život i svakodnevicu.\nKao rezultat mentorskog rada sa mladima a uz podršku CPZV tima, srednjoškolci/ke će definisati sopstvene projektne ideje koje mogu da se razviju u projektne predloge i realizovaće svoje male kreativne projekte. Takođe, biće uključeni u kulturne projekte Fondacije „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“ i aktivističke projekte Omladinskog saveza udruženja “Novi Sad omladinska prestonica Evrope – OPENS”, u skladu sa njihovim interesovanjima.


Rumunija blokirala isporuku ruske vojne pošiljke Srbiji\nTenkovi, ilustrativna fotografija\nRumunija je blokirala rusku vojnu pošiljku borbenih tenkova i oklopnih vozila Srbiji zbog međunarodnih sankcija protiv Rusije zbog njenih akcija u Ukrajini, prenosi Washington Post.\nMinistarstvo vanjskih poslova Rumunije u izjavi u petak saopćilo je da ne mogu izdati tranzitnu dozvolu za pošiljku zbog embarga Evropske unije iz 2014. godine. U saopćenju se ne navodi više detalja, prenosi Washington Post.\nZvaničnici Srbije su se žalili ranije ovog mjeseca da je Rumunija, NATO članica, spriječila isporuku nekih 60 polovnih ruskih tenkova i oklopnih vozila koji su trebali biti isporučeni iz Rusije preko Dunava u Srbiju.\nU medijskim izvještajima se navodi da je Rusija ove sedmice u Srbiju prevezla 10 oklopnih vozila u svojim avionima za transport. Rusija pomaže Srbiji da osnaži svoju vojsku, izazivajući zabrinutost na Balkanu, piše Washington Post.


May od svojih konzervativaca traži podršku za brexit – Totalno HR\nBritanska premijerka Theresa May u nedjelju je pozvala članove vlastite Konzervativne stranke da premoste “razlike koje nas dijele”, tri dana nakon što je pretrpjela još jedan ponižavajući poraz u parlamentu oko brexita.\nU pismu koje je poslala na adrese 317 konzervativnih parlamentaraca, May je rekla kako je rezultat glasovanja u četvrtak bio “razočaravajuć” te je naglasila da će “povijest suditi svima za uloge koje smo imali u procesu brexita”.\nTakođer je rekla da će se ovoga tjedna vratiti u Bruxelles na razgovore s predsjednikom Europske komisije Jean-Claude Junckerom te će idućih dana razgovarati sa svim čelnicima država EU.\nEuroskeptični konzervativci nisu glasovali u četvrtak o njezinu planu da traži izmjene dijelova dogovora s EU u zadnji trenutak, osudivši tako manjinsku vladu na parlamentarni poraz.\nEuroskeptici nisu bili sretni sa prijedlogom u kojem, čini se, nije bilo mogućnosti za brexit bez dogovora, tvrdeći da to slabi britansku pregovaračku moć.\n“Ne podcjenjujem koliko duboko ili koliko se iskreno kolege drže svojih stavova o ovom pitanju”, napisala je May.\n“No, vjerujem da će izostanak kompromisa potrebnih za sporazum o razlazu kojim se ostvaruje referendumska odluka kao i za njegovu potvrdu u parlamentu iznevjeriti ljude koji su nas izabrali da ih predstavljamo i risikira svijetlu budućnost koju zaslužuju”, zaključila je May. (Hina)\nOZNAKE izdvojenoEUBrexitVelika BritanijaTheresa May\nVijeće EU-a prihvatilo je u utorak niz zakonodavnih mjera u okviru priprema za eventualni izlazak Velike Britanije bez sporazuma oko čega vlada potpuna neizvjesnost, deset ... Read More\nNOVIJI ČLANAKPlenković Hrvatima u Muenchenu govorio o prednostima članstva u EU-u\nSTARIJI ČLANAKTrump zahtijeva da Europa preuzme 800 boraca Islamske države


Promovisaće Crnu Goru kao turističku destinaciju\nNTOCG i Morsko dobro dogovorili saradnju\nMikijelj se saglasio da saradnju sa NTOCG u narednom periodu treba podići na veći nivo.\n2528 pregleda\t2 komentar(a)\nNacionalna turistička organizacija Crne Gore (NTOCG) i Javno preduzeće (JP) Morsko dobro dogovorili su saradnju na promociji Crne Gore kao turističke destinacije.\nDirektorica NTOCG, Ana Tripković Marković, ugostila je predsjednika Upravnog odbora JP „Morsko dobro” Blaža Rađenovića i direktora JP „Morsko dobro“ Mladena Mikijelja.\nTripković Marković je, kako je saopšteno iz NTOCG, kazala je da je riječ o posjeti koja je značajna iz razloga što su plaže jedan od najznačajnih resursa Crne Gore kao turističke destinacije i nešto na čemu NTOCG stavlja fokus kada je u pitanju promocija.\nNa sastanku je, kako je saopšteno, bilo riječi i o zajedničkim nastupima u regionu, čije tržište je ove godine u fokusu.\nTripković Marković je rekla da će imati brojne zajedničke nastupe i u Srbiji i Bosni i Hercegovini (BiH).\n„Takođe, planiramo nastupe i na drugim emitivnim tržištima. Tako da se radi o jednoj kontinuiranoj saradnji sa JP „Morsko dobro”, navela je ona.\nNavodi se da su već danas dogovoreni prvi koraci zajedničke saradnje, koji se odnose na zajedničku promociju Crne Gore kao poželjne turističke destinacije.\nMikijelj je rekao da će početkom sljedeće sedmice zajednički nastupiti ka tržištima u regionu, i da je dogovorena promocija Crne Gore kao turističke destinacije u Srbiji i BiH.\n„Nadam se da ćemo na kvalitetan način ljude u regionu informisati da su plaže spremne, da je epidemiološka situacija u zemlji mnogo stabilnija nego što je bila prethodne godine, da su granice otvorene i da će zdravstvena sigurnost svih gostiju na obali Crne Gore biti značajno poboljšana”, poručio je Mikijelj.\nOn je rekao da je došlo vrijeme da gostima iz regiona daju do znanja da su poželjni na crnogorskom primorju.\n„Mislim da je to kroz promociju, koja se dešavala u proteklih mjesec, jasno saopšteno ljudima iz Srbije i BiH. Na nama je da tu promociju nastavimo i da na adekvatan i kvalitetan način dočekamo turiste tokom ljetnje sezone”, zaključio je Mikijelj.\nTripković Marković je sa predsjednikom Skupštine opštine Budva Krstom Radovićem razmatrala aktuelnu situaciju kada je u pitanju posjećenost Budve kao destinacije.\nOna je navela da je saradnja NTOCG sa Opštinom Budva, kao i Lokalnom turističkom organizacjiom (LTO) Budve značajna i intenzivna.\n„Budva pojedinačno ima najveće učešće u turizmu Crne Gore i sa tog aspekta mi je jako značajno da smo u toku sa svim aktivnostima“, rekla je Tripković Marković.\nOna je navela da imaju i veoma intenzivnu saradnju sa LTO Budve.\n„Juče sam bila njihov gost. Imali su studijsku grupu turističkih agencija iz Srbije koju je predvodio direktor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije – YUTA, Aleksandar Seničić“, rekla je Tripković Marković.\nKako je kazala, iz razgovora sa njima, saznali su da postoji nikad veće interesovanje turističkih agencija za Crnu Goru.\n„Ono što je veoma značajno je da jedan veliki dio gostiju, pored onih koji dolaze individualno, dolazi i preko turističkih agencija”, zaključila je Tripković Marković.\nNacionalna turistička organizacija Crne GoreNTOCGMorsko dobroturizam


Zvanično - Osmi odlazak iz Barselone i novi za smešne pare! - Sportske.net\nZvanično - Osmi odlazak iz Barselone i novi za smešne pare!\nDosadašnji fudbaler Barselone narednu sezonu provešće na pozajmici u Romi.\nNasri putuje u Italiju?Luis Enrikeov plan B - Formacija 3-5-2 u ovom sastavu?!Kjer se vraća na ApenineNapadač Barse blizu FiorentineVermalen doputovao u "Večni grad"\nKako je potvrdila Barselona na svom zvaničnom sajtu, Tomas Vermalen je potpisao ugovor sa Romom uz mogućnost otkupa ugovora narednog leta.\nRoma će za jednogodišnju pozajmicu platiti dva miliona evra plus 10 narednog leta ukoliko odluči da otkupi njegov ugovor.\nInače, Vermalen nije uspeo da opravda 19 miliona evra koliko je plaćen Arsenalu pošto je za dve godine odigrao svega 21 meč za tim Luisa Enrikea.\nBelgijanac je imao problema sa povredama, zbog čega u prvoj sezoni gotovo da nije ni igrao, pošto se vratio na teren tek krajem aprila.\nVermalen je čak osmi igrač koji je otpao sa Barsinog platnog spiska ovog leta, pošto su pre njega otišli - Martin Montoja, Dani Alveš, Mark Bartra, Adrijano, Aleks Song, Alen Halilović i Sandro Ramirez.\nIpak, Barselona je od prodaje ovih igrača zaradila tek oko 15 miliona evra, pošto su Dani Alveš, Montoja, Sandro i Song otišli besplatno, Bartra je plaćen 8 miliona, Halilović pet, a Adrijano svega 600.000 evra i danas Vermalen za dva.\nOčekuje se da do kraja prelaznog roka odu još trojica - Serhi Samper koji će na pozajmicu, kao i Daglas Pereira i Kristijan Teljo na koje Luis Enrike ne računa.


Zatresao mreže i Partizana i Zvezde, velika je želja Sava Miloševića, uskoro na Bliskom istoku? - Sportske.net\nFudbaleri Partizana u epizodi - Um caruje, ali i snaga je bitna!Navijači zabrinuti, ko odlučuje o prodaji Sadika - Partizan ili Roma? Iz Humske stigao odgovor!Stigla ponuda za Partizanovog vezistu, pa je odbijena!Zvezdin kapiten ga mnogo ceni, a on bi voleo u Partizan! Da li je zamena za Sadika?Jedna poseta je izmamila mnogo osmeha "crno-belima" u Beleku, Partizan se prisetio i čuvene pesme!\nStrelac 11 golova na 20 mečeva od početka sezone privukao je pažnju najvećih klubova u zemlji, ali i pojedinih u inostranstvu, a upravo je Savo Milošević preneo upravi Partizana svoje impresije o napadaču rođenom 1996. godine.


Obaveza svakog vozaca koji se ukljucuje u saobracaj je da to sme da cini samo na nacin koji ne ometa ostale ucensike u saobracaju, odnosno nacin koji ne iziskuje od ostalih ucesnika u saobracaju da preduzimaju radnje radi izbegavanja saobracajne nezgode.\nVozac sme da se ukljuci vozilom u saobracaj na putu sa povrsine na kojoj se ne vrsi saobracaj ili sa mesta na kome je vozilo bilo zaustavljeno ili parkirano ili da se ukljuci vozilom u saobracaj, samo ako se uverio da time nece ometati ostale ucesnike u saobracaju i o tome obavestio druge ucesnike u saobracaju.\nIskljucivanje vozila u saobracaju se radi uvek na povrsini na kojoj se ne obavlja javni saobracaj (gotovo uvek kada je to moguce), dok na kolovozu (samo ako mora na tom mestu – i samo ako je dozvoljeno postavljenom signalizacijom). Pozeljno je da kad god je to moguce vozac za svoje iskljucivanje iz saobracaja bira parkiraliste.\nUkljucivanje na auto-put vrsi se iskljucivo trakom za ukljucivanje i to onda kad je slobodna krajnja desna saobracajna traka u pravcu kretanja u dovoljnoj duzini uzimajuci u obzir i brzinu kretanja posmatranih vozila. Vozac je duzan da preduzme sve potrebne mere za bezbedno izvodjenje pomenute radnje, sto podrazumeva odgovarajuci algoritam koji zahteva da se vozac prvo uveri da li je moguce da na bezbedan nacin izvede ukljucivanje na auto put. Potom, ukoliko su se stekli uslovi da na bezbedan nacin izvede radnju, vozac je duzan da najavi svoju nameru ukljucivanjem levog pokazivaca pravca. Zatim, duzan je postepeno da ubrzava i iskoristiti skoro citavu duzinu saobracajne trake za postizanje brzina pribliznih koje se voze na auto putu i pre nego sto definitivno izvede radnju, duzan je ponovo da se uveri (3. pogleda) i da vidi da li je ostalo sve bezbedno za ukljucivanje na auto put i na kraju zavrsi radnju.\nIskljucenje sa auto-puta vrsi se trakom obelezenom za iskljucivanje vozila sa auto-puta i to tako sto se prvo vozac uveri i vidi da li moze da izvede zeljenu radnju na bezbedan nacin (3. pogleda), potom najavi svoju nameru ukljucivanjem desnog pokazivaca pravca. Zatim, ponovo se uveri da li je ostalo sve bezbedno i prestrojava se u traku za iskljucivanje sa auto puta, nastavlja da smanjuje brzinu i iskljucuje se.


Hočevar: Da jedni druge nepotčinjavamo, već obogaćujemo – NovostiDana.rs\nHočevar: Da jedni druge nepotčinjavamo, već obogaćujemo\nBEOGRAD – Beogradski nadbiskup Stanislav Hočevar čestitao je danas Božić svim vernicima koji taj praznik slave 25. decembra, poručivši da kultura naših međusobnih odnosa nije u tome da jedni druge potčinjavamo, nego da jedni druge obogaćujemo.\n„Dokle god svi ljudi na svim nivoima ne zažive Isusovo milosrđe prema nama samima, među nama će biti nerazumevanja, sukoba i mržnje. To je razlog zašto papa Franja toliko naglašava da pre svega treba da se molimo jedni za druge“, rekao je Hočevar u Božićnoj poslanici.\nKako je rekao, prihvatajući izazov Isusovog otelovenja, postanimo i mi jedni drugima pravi izazov novih odnosa i nove ljubavi.\n„Neka budu zaista srećni i blagosloveni dani božićnog slavlja i neka bogatstvo milosrđa prati sve dane godine 2016.“, rekao je Hočevar čestitajući Božić i vernicima istočnih crkava, uz poruku: „Mir božiji, Hristos se rodi, Vaistinu se rodi“.\nHočevar je dodao da u razgovorima sa mladima uvek čuje jedne iste ođeke da nemaju nikakvu sigurnost za budućnost, pitanje zašto da studiraju kada neće imati posal, zašto da se venčaju kad neće moći da prehrane porodicu…\n„Takva i slična, ali veoma teška pitanja, ođekuju mi sa svih strana“, rekao je Hočevar dodajući da svi pomalo zaboravljamo da je sebi moguće osigurati život jedino ako najpre otkrijemo činjenicu da postoji jedna velika i mnogo šira stvarnost.\nBožić poručio je ne slavimo zato da bismo uživali u nekom svom zatvorenom krugu, nego da bismo konačno promenili naše međusobne odnose.\n„Isusovo rođenje u zemaljskoj porodici pretpostavlja dve stvari – da svako dete ima pravo na oca i majku i da svako dete može normalno da se razvija samo u društvu u kojem vladaju autentični porodični odnosi“, rekao je Hočevar.


Milić: Zapad da razmisli o podeli Kosova - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nMilićeva kaže da ako je zapadna međunarodna zajednica zaista toliko uplašena ruskim uticajem, onda je nerešeno pitanje Beograda i Prištine "jedan od velikih kanala uticaja koji Rusija može da koristi".\nS druge strane, pretpostavljala je da kada je Srbija prihvatila Briselski sporazum, da će zemlje članice EU i NATO koje nisu priznale KiM to učiniti.\n- Mogu da razumem da je jako teško izaći i prihvatiti obavezujući sporazum kada imate zemlje članice EU i NATO koje nisu priznale Kosovo - istakla je Milić.\n- Kad se sve uzme u obzir i koliko je region izložen pretnjama spolja, vreme je da zapadna zajednica tretirajući novi status Kosova, razmisli o podeli Kosova kao najmanje lošem rešenju tretirajući ga kao jedinstven slučaj, koji ne može da izazove logiku da to može da uradi Republika Srpska. Mislim da je to moguće uraditi na jednoj konferenciji na kojoj bi se otvorila i pitanja razjašnjenja graničnih sporova Srbije i Hrvatske, kao i Srbije i BiH, i da to Srbija može da izvede menjanjem Ustava i da stavi međunarodnu zajednicu pred jedan svršen čin - pa da vidimo šta bi bilo - kaže Jelena Milić.


A. J. 3. juna 2019. 16:19\nProslavljeni španski fudbaler Hoze Antonio Rejes poginuo je u subotu u 36. godini u saobraćajnoj nesreći, kada je automobil kojim je upravljao sleteo sa puta.\nTragična smrt bivšeg reprezentativca „crvene furije“ zavila je Španiju, ali i celu fudbalsku Evropu u crno, a članovi porodice, bivši saigrači i navijači oprostili su se od Rejesa na veličanstven način.\n— Sevilla Fútbol Club – #YoMeQuedoEnCasa (@SevillaFC) June 2, 2019\nNakon što je na stadionu Sanchez Pizjuan juče celo poslepodne trajala komemoracija, kovčeg sa njegovim telom, kojem su se poklonili brojni španski fudbalski zvaničnici, kasno uveče vraćen je u Rejesovu kuću.\nPotpunu tišinu, koja je do tada vladala na ulici ispred stadiona, iako je tamo bilo desetak hiljada slomljenih navijača Sevilje, prekinuo je spontani, gromoglasni alpauz i himna kluba, a vatra zapaljenih baklji obasjala je noć.\nPoslednje zbogom su svi Rejesu rekli ovog ponedeljka, kada je bivši fudbaler Sevilje, Arsenala, Reala, Atletika i Benfike sahranjen u Sevilji.\nKovčeg sa njegovim telom nošen je ulicama ovog grada, ogrnut zastavama Španije i Sevilje, kluba u kom je ponikao.\nfudbalerhose antonio rejessahrana


Počinje isplata duga demobilisanim borcima - Klix.ba\nNikšić i Helez se dogovorili\n30.6.2011. u 17:30\nOvo je dogovoreno na današnjem radno-konsultativnom sastanku kojeg su federalni premijer Nermin Nikšić i federalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Zukan Helez održali sa direktorima federalnog i kantonalnim zavodima za zapošljavanje.\nKako je rečeno novinarima nakon sastanka, 70.000 demobilisanih boraca dobit će naknadu od 165 KM, a ukupan dug prema njima iznosi 30 miliona KM.\nSredstva za isplatu duga demobilisanim borcima iz 2008. i 2009. godine obezbijeđena su iz tri izvora, Vlade FBiH, federalnog Zavoda za zapošljavanje, te kantonalnih zavoda za zapošljavanje.\nMinistar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Zukan Helez izjavio je da kantonalne službe ne mogu pratiti dva prethodna izvora, te da je posebno teška situacija u Srednjo-bosanskom, Hercegovačko-neretvanskom,Tuzlanskom i Zeničko-dobojskom kantonu.\nFederalni zavod za zapošljavanje za ovu svrhu izdvojio je više od 10 miliona KM, a direktor ovog zavoda Miralem Šarić se nada da će dug borcima biti isplaćen do kraja ove godine.\nSvjedok: Karadžić nije sprječavao zločine\n30.06.2011. u 17:35\nRadojičić: Platformaši prizivaju intervenciju OHR-a\n30.06.2011. u 17:24


Potpisujem :: Rodna i perspektiva žena sa iskustvom rodno zasnovanog nasilja\nAutonomni ženski centar predstavlja studiju o socijalnoj politici u Srbiji, iz rodne i iz perspektive žena sa iskustvom rodono zasnovanog nasilja. Reč je o prikazu aktivnosti u cilju transponovanja pravnih tekovina Evropske unije u zakonodavstvo Republike Srbije, iz nedavno usvojenog Akcionog pana za Poglavlje 19 – Socijalna politika i zapošljavanje. U fokusu analize su četiri oblasti: socijalna inkluzija, socijalna zaštita, zabrana diskriminacije i jednake mogućnosti.\nU studiji je, između ostalog, dat sažet izveštaj o intervencijama koje je sugerisao Autonomni ženski centar (u periodu 2017-2020.), s ciljem uticaja na promene u rodnoj i politici zaštite žena sa iskustvom nasilja, koje bi unapredile položaj žena. Takođe, komentarisani su procesi razvoja usluga socijalne zaštite u zajednici, sa posebnim naglaskom na usluge podrške za žene sa iskustvom nasilja, uz prikaz uspostavljanja „nacionalnog SOS telefona“, kao ilustracije za ono što bi se moglo nazvati primerom „zarobljene države“.\nRepublika Srbija još nije otvorila pregovaračko Poglavlje 19 – Socijalna politika i zapošljavanje. U zaključcima naše studije istaknuto je kako se na osnovu više izvora može zaključiti da napori koje država čini u razmatranim oblastima ne dovode od poboljšanja stanja. U najboljem slučaju, postignut je „izvestan napredak“, koji se najčešće odnosi na usvajanje zakona ili strateških dokumenata, ali je prisutan znatan broj neusaglašenosti sa standardima, zabrinutost za primenu regulative i strateških mera, kao i ozbiljan nedostatak ažuriranih podataka o tome. Istovremeno, izveštaji i preporuke relevantnih međunarodnih tela nemaju dovoljan ili nikakav uticaj na procese i ishode usvajanja zakonskih i strateških rešenja. To se odnosi i na GREVIO izveštaj o primeni Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju nasilja prema ženama i nasilja u porodici, koji je Srbija dobila januar 2020. godine.\nU studiji je, između ostalog, dat sažet izveštaj o intervencijama koje je sugerisao Autonomni ženski centar (u periodu 2017-2020.), s ciljem uticaja na promene u rodnoj i politici zaštite žena sa iskustvom nasilja, koje bi unapredile položaj žena. Takođe, komentarisani su procesi razvoja usluga socijalne zaštite u zajednici, sa posebnim naglaskom na usluge podrške za žene sa iskustvom nasilja, uz prikaz uspostavljanja „nacionalnog SOS telefona“, kao ilustracije za ono što bi se moglo nazvati primerom „zarobljene države“. Republika Srbija još nije otvorila pregovaračko Poglavlje 19 – Socijalna politika i zapošljavanje. U zaključcima naše studije istaknuto je kako se na osnovu više izvora može zaključiti da napori koje država čini u razmatranim oblastima ne dovode od poboljšanja stanja. U najboljem slučaju, postignut je „izvestan napredak“, koji se najčešće odnosi na usvajanje zakona ili strateških dokumenata, ali je prisutan znatan broj neusaglašenosti sa standardima, zabrinutost za primenu regulative i strateških mera, kao i ozbiljan nedostatak ažuriranih podataka o tome. Istovremeno, izveštaji i preporuke relevantnih međunarodnih tela nemaju dovoljan ili nikakav uticaj na procese i ishode usvajanja zakonskih i strateških rešenja. To se odnosi i na GREVIO izveštaj o primeni Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju nasilja prema ženama i nasilja u porodici, koji je Srbija dobila januar 2020. godine.


Finansijska edukacija - Centar za Osiguranje\nNaslovna » Edukacija u osiguranju » Finansijska edukacija\nZnačajna uloga finansijske edukacije nastala je kao rezultat kako razvoja finansijskog tržišta, tako i demografskih i ekonomskih promena.\nFinansijska tržišta su postala soficistiranija sa širokom ponudom novih i kompleksnih proizvoda, koji sa sobom nose različite vrste rizika.\nUporedo sa razvojem finansijskog tržišta razvija se i potreba korisnika finansijskih usluga da koriste proizvode koje im tržište nudi. Da bi bili u mogućnosti da upravljaju svojim budžetom, a u skladu sa sopstvenim sklonostima ka rizicima, korisnici finansijskih usluga treba da budu osposobljeni da donesu adekvatnu odluku o sopstvenim investicijama.\nNe postoji jedinstvena definicija finansijske edukacije, ali je važno napomenuti da finansijska edukacija nije zamena za klasičnu edukaciju.\nPrema definiciji OECD-a: Finansijska edukacija predstavlja proces u kom korisnici finansijskih usluga/investitori unapređuju svoje razumevanje finansijskih proizvoda, njihovog koncepta i rizika koji ti proizvodi nose, onda zatim uz pomoć dobijenih informacija, instrukcija i/ili saveta razvijaju veštine i sposobnosti da prepoznaju i razumeju finansijski rizik kao i da na osnovu tih informacija donose odgovarajuće odluke, ali i da su upoznati sa tim gde da zatraže pomoć ili da preduzmu sve korake u cilju unapređenja svoje finansijske pismenosti.\nFinansijska edukacija podrazumeva:\nPružanje informacija korisnicima finansijskih usluga, predočavanje činjenica, podataka kao i pružanje specifičnih znanja korisnicima u cilju podizanja svesti o mogućnostima izbora i posledicama njihovog delovanja na finansijskom tržištu.\nDavanje instrukcija korisnicima finansijskih usluga, sa ciljem da ih osposobi za razumevanje finansijskih termina i njihovog koncepta putem obuke i edukacije.\nSavetovanje korisnika finansijskih usluga koje ne podrazumeva davanje komercijalnih saveta, već saveta o opštim finansijskim pitanjima i proizvodima kako bi se korisnici osposobili da samostalno koriste finansijske informacije i instrukcije koje dobijaju.\nZašto je neophodna i važna finansijska edukacija?\nU uslovima tržišne ekonomije svaki pojedinac pre svega vodi računa o svom kućnom budžetu i donosi samostalne odluke o ulaganjima i zaduživanjima preuzimajući rizik na sebe.\nObezbeđenjem informacija i unapređenjem razumevanja finansijskih usluga korisnici finansijskih usluga razvijaju svest o rizicima i stiču veštine upravljanja tim rizicima. Da bi, međutim, bili u mogućnosti da donesu adekvatnu odluku o investiranju svog novca, a u skladu sa sopstvenim profilom rizika, neophodno je da korisnici raspolažu potpunim i razumljivim informacijama, na osnovu kojih mogu izvršiti poređenja proizvoda sa kojima se susreću na tržištu. Dodatna znanja pružaju im sposobnost da izaberu odgovarajuću uslugu.\nFinansijski pismeni potrošači svojim aktivnim učešćem na finansijskom tržištu doprinose jačanju poverenja u finansijski sektor. Traganjem za proizvodima koji odgovaraju njihovim potrebama, potrošači podstiču finansijske institucije, da razvijaju nove proizvode, a samim tim podstiču konkurenciju i inovacije, kao i podizanje kvaliteta finansijskog tržišta na viši nivo.\nFinansijska edukacija vs. Zaštita potrošača\nFinansijska edukacija je funkcija komplementarna funkciji zaštite potrošača i preklapanja između ove dve funkcije su očigledna. Zajednička uloga im je pružanje informacija o finansijskim proizvodima.\nPod finansijskom edukacijom se pored informacija o finansijskim proizvodima, podrazumeva i davanje instrukcija i opštih finansijskih, ali ne i komercijalnih saveta za potrošače.\nPod zaštitom potrošača podrazumeva se obezbeđenje regulative, propisivanje minimuma standarda za poslovanje finansijskih institucija, postavljanje uslova za obelodanjivanje informacija u vezi sa finansijskim proizvodima koje te finansijske institucije nude.\nKanali za sprovođenje finansijska edukacije\nJedan od najčešće korišćenih kanala za sprovođenje finansijske edukacije su publikacije (brošure, lifleti, novine, novinski članici, magazini, godišnje publikacije…). One se mogu u različitim formama plasirati do krajnjih korisnika.\nDrugi oblici su internet i veb stranice, portali, savetodavna tela, call center, javna kampanja sa prezentacijama, okrugli stolovi, konferencije, seminari…\nKo su nosioci Finansijske edukacije (ko pruža finansijsku edukaciju)?\nUčesnici u procesu finansijske edukacije mogu biti državne i privatne institucije – Centralna banka, Ministarstvo finansija, Ministarstvo za obrazovanje, Berza, Komisija HoV kao i profesionalna udruženja (Udruženje banaka, Udruženje osiguravača, Udruženje penzijskih fondova…).\nBrojne su zemlje gde su centralne banke ili supervizori preuzeli vodeću ulogu u finansijskoj edukaciji – Poljska, SAD, Meksiko, Austrija, Irska, Velika Britanija…\nPružajući informacije razumljive građanima, profesionalna udruženja utiču na podizanje svesti svakog pojedinca i na taj način doprinose jačanju uloge finansijske edukacije.\nTreba napomenuti da je uloga finansijskih institucija veoma značajna u procesu finansijske edukacije i ona se u ogleda u edukaciji njihove prodajne mreže, koja pak ima važnu ulogu u kontaktu sa krajnjim korisnicima finansijskih proizvoda.


Orlovi lete ka medalji, samljeli Italiju za polufinale - Moja Hercegovina\nPočetna / Orlovi lete ka medalji, samljeli Italiju za polufinale\nOrlovi lete ka medalji, samljeli Italiju za polufinale\n13. Septembra 2017. 22:24\nDo kraja četvrtine rezultat je uglavnom bio u poen ili dva, a Orlovi su u drugu dionicu ušli sa pola koša prednosti. Međutim Saletovi košarkaši su u drugoj četvrtini zaigrali mnogo bolje, a i Italijani su pružali slabiji otpor nego u prvoj, pa je prednost brzo narasla. Sredinom četvrtine Srbi su prvi put došli do dvocifrene prednosti (+11).\nUspjeli su da je sačuvaju do kraja povremena, pa je rezultat na poluvremenu glasio 44:33. Otprilike do sredine treće četvrtine igralo se koš za koš, ali je onda prednost Srbije ponovo počela da raste i ubrzo dostigla 15 poena prednosti.\nMinut prije kraja prednost Srbije je iznosila 18 poena, pa je bilo jasno da je ovdje sve gotovo, ali su Italijani uspjeli malo da ublaže poraz. U polufinalu Orlovi će snage ponovo odmjeriti sa Rusijom koja je u četvrtfinalu slavila protiv Grčke rezultatom 74:69.\nSrbiju je predvodio Bogdanović sa 22 poena a detaljnu statistiku pogledajte ovde.\nOznakeevropsko prvenstvo košarka srbija u polufinalu


Hal siti - Blic Sport\n"Tobdžijama" dovoljna paljba u prvih 45 minuta, Arsenal se izjednačio sa Sitijem\nFudbaleri Arsenala pobedili su Hal na gostovanju sa 3:1, u poslednjem meču 35. kola Premijer lige.\nZakuvalo se pored terena: Sudija sprečio tuču trenera u Premijer ligi\nŽestoka borba vodi se u Premijer ligi za opstanak, akteri su i Hal i Sanderlend koji se nalaze iznad opasne zone i remizirali su 1:1 u 28. kolu, a u centru pažnje nisu bili strelci, već treneri Stiv Brus i Gus Pojet.\nPre je Frodo stigao do Mordora nego Vila do gola, Bane Ivanović strelac za titulu!\nKakva fudbalska subota u Premijer ligi! Najpre spektakularan gradski derbi u Londonu, a onda neočekivani tok mečeva u kojima su nastupili glavni pretendenti na tron: aktuelni šampion Mančester siti je u poslednjem minutu stigao do 1:1 i izbegao poraz od Hala koji je bio u zoni ispadanja, što je Čelsi iskoristio da, iako se desilo nešto "neverovatno" - Aston Vila je dala gol - pogotkom Baneta Ivanovića dođe do pobede od 2:1, time i čak sedam bodova prednosti u odnosu na drugoplasirane "građane".\nLiverpul deklasirao "pevce" u debiju Balotelija, uz eksperiment sa Lazarom\nFudbaleri Liverpula pobedili su Totenhem na gostovanju sa 3:0, dok je Aston Vila bila bolja od Hala u Birmingemu sa 2:1, u okviru trećeg kola Premijer lige.\nŠejn Long zvanično u Sautemptonu\nDoškorašnji fudbaler Hala Šejn Long potpisao je četvrogodišnji ugovor sa Sautemptonom.\nSad si uz'o trofej, Vengere: Arsenal osvojio FA kup, prvi pehar posle devet godina!\nGotovo da su zaboravili navijači Arsenala kako izgleda kada se raduju nekom peharu. Zapravo, nisu to doživeli punih devet godina, od pobede nad Mančester junajtedom u finalu FA kupa. I, upravo u tom, najstarijem a još uvek aktivnom fudbalskom takmičenju na svetu, pehar se iznova našao u rukama "tobdžija": ekipa trenera Arsena Vengera je zahvaljujući golu Ramzija posle produžetaka sa 3:2 savladala Hal, autsajdera koji je prokockao vođstvo, time i priliku da po prvi put u 110 godina dugoj klupskoj istoriji prigrli trofej.


Lukašenko i Pompeo razgovarali o međusobnim odnosima i međunarodnim pitanjima\nIzvor: Vostok.rs, 25.Okt.2020, 10:09\nBeloruski predsednik Aleksandar Lukašenko rekao je tokom telefonskog razgovora sa američkim državnim sekretarom da će Moskva i Minsk, u okviru obaveza ODKB, reagovati na eventualnu spoljnu agresiju. Pompeo je izneo uveravanja da od strane NATO takve pretnje nema.\n„Dve zemlje su spremne da zajedno reaguju na potencijalne spoljne pretnje. Konkretno, u skladu sa sporazumom u okviru ODKB - o zaštiti zajedničkog prostora - u slučaju spoljne agresije od strane Poljske, Litvanije ili drugih zemalja, Belorusija i Rusija će biti prinuđene da reaguju“, prenela je agencija Belta pozivajući se na pres-službu predsednika. Pompeo je sa svoje strane odgovorio da sa strane NATO, ni od Poljske i Litvanije, ne treba strahovati od takve opasnosti jer ona ne postoji. Kako se navodi, Lukašenko je obavestio sagovornika iz Vašingtona o nacionalnom dijalogu koji se sada „aktivno vodi u Belorusiji“. Pompeo je sa svoje strane poručio da Amerika ostaje privržena suverenitetu i nezavisnosti Minska i razvoju saradnje sa Belorusijom. „Sagovornici su razgovarali i o situaciji u svetu. Prema zajedničkom zaključku, situacija se od Pompeove posete Minsku u februaru drastično promenila, pojavili su se i stalno se pojavljuju novi izazovi. Pompeo i Lukašenko su razgovarali i o unutarpolitičkoj situaciji u Belorusiji i SAD“, navodi televizija.\nPogledaj vesti o: Moskva, NATO\nKurir: LUKAŠENKO RAZGOVARAO SA POMPEOM: U slučaju spoljne agresije, Belorusija i Rusija će reagovati!\nBlic: Pompeo razgovarao telefonom s Lukašenkom\nVostok.rs: Pompeo zvao Lukašenka


Palmer: Srbija i Crna Gora “treba da razgovaraju” | Starmo\nNaslovnica Region Palmer: Srbija i Crna Gora “treba da razgovaraju”\nPalmer: Srbija i Crna Gora “treba da razgovaraju”\nWashington — Najvažnija poruka je da Srbija i Crna Gora treba da razgovaraju, vlade treba da komuniciraju i treba da postoje otvoreni kanali komunikacije, rekao je zamjenik pomoćnika američkog državnog sekretara i specijalni predstavnik State Departmenta za Zapadni Balkan Matthew Palmer.\nPalmer je dao uvu izjavu povodom odluke Crne Gore da se Srbija za sada ne nađe na listi zemalja čiji građani mogu da uđu u Crnu Goru usljed popuštanja mjera protiv novog korona virusa.\nPalmer je za Glas Amerike rekao da Crna Gora ima pravo da uspostavi parametre za to ko može da uđe u zemlju, ali dodaje da treba i “pažljivo da razmotre kako bi to moglo da utiče na odnose sa važnim susjedom, kako će uticati na ljetnu turističku sezonu s obzirom na važnu ulogu srpskih turista u crnogorskoj ekonomiji”.\n“Ima prostora za razgovor, koji treba da bude otvoren, transparentan, da se vodi mirno i identifikuje put naprijed, u korist svih. Srbija i Crna Gora će vječno biti susjedi i treba da nađu način da rješavaju ta pitanja u partnerskom odnosu”, rekao je Palmer, prenosi Tanjug.


- I danas je najveća frekvencija saobraćaja na auto-putu, Gazeli i Brankovom mostu u smeru ka Dušanovcu. Kolone su se formirale i u Dubljanskoj ulici zbog radova na putu - rekli su za "Blic" iz Beogradskog taksija.\nZbog radova do 19. septembra DVE TRAKE MANJE U DELU TAKOVSKE, vozači imaju dve alternative\nStandardno za ovo doba dana gužve su i na Pančevačkom mostu u smeru ka gradu, kao i u Takovskoj ulici. U ostalim delovima grada nema dužih zadržavanja.\nPodsetimo, sve do 19. septembra raskrsnica Takovske i Džordža Vašingtona će biti sužena, odnosno vozačima će na raspolaganju biti samo po jedna traka u svakom smeru.\nBez većih saobraćajnih gužvi, kolone samo na Gazeli i Brankovom mostu


Otpočelo trgovanje kalifornijskim vodnim fjučersima na berzi - Energija Balkana\nPočetna » Ekonomija » Otpočelo trgovanje kalifornijskim vodnim fjučersima na berzi\nDve milijarde ljudi sada živi u državama koje muče problemi sa vodom, a gotovo dve trećine sveta moglo bi se suočiti sa nestašicom vode za samo četiri godine. Na njujorškoj berzi sada se osim zlatom, naftom i drugim robama trguje i fjučersima vode – resursa čija nestašica plaši mnoge. za sada analitičari nisu složni po pitanju da li će fjučers ugovori promeniti vodena tržišta i smanjiti rizik od nestašice.\nVoda se pridružila zlatu, nafti i drugim robama kojima se trguje na Vol Stritu (Wall Street), uz isticanje zabrinutosti da prirodni resursi koji održavaju život mogu postati oskudni u većem delu sveta.\nPoljoprivrednici, hedž fondovi i opštine sada su u mogućnosti da se zaštite – ili da se klade na – buduću dostupnost vode u Kaliforniji, najvećem američkom poljoprivrednom tržištu i petoj najvećoj svetskoj ekonomiji. Ugovorom CME Group Inc. iz januara 2021. godine, koji je povezan sa kalifornijskim spot tržištem vode vrednim 1,1 milijardu dolara, poslednji put se trgovalo u ponedeljak po 496 indeksnih poena, što je jednako ceni od 496 dolara po acre-foot (1 acre-foot iznosi 1.233.481,84 l), piše agencija Blumberg.\nUgovori, prvi takve vrste u SAD, objavljeni su u septembru, dok su vrućina i požari harali zapadnom obalom Amerike i dok je Kalifornija izlazila iz osmogodišnje suše. Oni treba da služe i kao zaštita za velike potrošače vode, kao što su proizvođači badema i elektroprivreda, od promenljive cene vode, kao i za praćenje nestašice za investitore širom sveta.\n„Klimatske promene, suše, rast stanovništva i zagađenje će verovatno učniti da problemi sa nestašicom vode i cenama postanu vruća tema u godinama koje dolaze. Definitivno ćemo gledati kako se razvija ovaj novi fjučers ugovor o vodi“, rekao je direktor i analitičar RBC Capital Markets Deane Dray.\nUjedinjene nacije već dugo upozoravaju da klimatske promene, koje je izazvao čovek, dovode do ozbiljnih suša i sve većih poplava, čineći dostupnost vode sve manje predvidivom. U Kaliforniji se najskorija sezona suša protezala od decembra 2011. do marta prošle godine, prema američkom monitoringu suše. Najteži efekti su se osetili u julu 2014. godine, pri čemu je 58% državnog zemljišta pretrpelo „izuzetnu sušu“, što je dovelo do gubitaka useva i pašnjaka i drugih vanrednih situacija sa vodom.\nFjučersi su vezani za indeks vode Nasdaq Veles California, koji je pokrenut pre dve godine i meri prosečnu (zapreminski) ponderisanu cenu vode. Ugovor o vodi iz januara 2021. godine, koji je objavljen u ponedeljak, imao je dve razmene (trgovine).\n„Oduševljen sam što smo trgovali. Na fizičkom tržištu je tako teško postići dogovor. Imam osećaj da se odigralo brzinom svetlosti“, rekao je Clay Landry, generalni direktor konsultantske firme WestWater Research, koja pruža podatke koji se koriste za izračunavanje indeksa vode.\nIndeks postavlja nedeljnu referentnu spot vrednost vode u Kaliforniji, potkrepljenu prosečnom ponderisanom količinom transakcionih cena na pet najvećih i najaktivnijih tržišta u državi.\nFjučersi su finansijski namireni, za razliku od potrebe za stvarnom fizičkom isporukom. Ugovori uključuju kvartalne ugovore do 2022. godine, od kojih svaki predstavlja 10 acre-feet vode, što je približno 3,26 miliona galona.\nPrema CME sa sedištem u Čikagu, fjučersi će pomoći korisnicima vode da upravljaju rizikom i bolje uskladiti ponudu i potražnju.\nDve milijarde ljudi sada živi u državama koje muče problemi sa vodom, a gotovo dve trećine sveta moglo bi se suočiti sa nestašicom vode za samo četiri godine, rekao je u intervjuu Tim McCourt, globalni šef indeksa kapitala i alternativnih investicionih proizvoda u CME. „Ideja upravljanja rizicima povezanim sa vodom svakako dobija na značaju.“\nTrenutno, ako farmer želi da zna koliko će voda koštati u Kaliforniji za šest meseci, to je nekako „najbolja pretpostavka“, rekao je u intervjuu Patrick Volf, viši menadžer i šef razvoja proizvoda u Nasdaq-u pojašnjavajući da će fjučersi omogućiti učesnicima na tržištu da vide „šta je svačija najbolja pretpostavka“.\nBarton „Buzz“ Thompson, profesor zakona o prirodnim resursima na Univerzitetu Stanford, rekao je da, iako „nema pojma“ hoće li fjučersi biti uspešni, on ne vidi to kao transformaciju tržišta vode.\n„Mislim da sam fjučers ugovor ne menja zaista vodena tržišta. Niti se menja rizik koji postoji tamo gde će u budućnosti u nekom trenutku postojati nedostatak vode“, rekao je Tompson.\nCME je odbio da identifikuje potencijalne učesnike na tržištu, osim što je napomenuo da su o razmeni čuli od kalifornijskih poljoprivrednih proizvođača, javne agencije za vodu, komunalne usluge, kao i institucionalnih investitoria poput menadžera imovine i hedž fondova.\nLandry iz WestWater Research je rekao da, pored verovatnoće „velikog interesa“ sa Wall Streeta, on očekuje da će prvi usvajači vodenih fjučersa biti velika i mala poljoprivredna preduzeća.\n„Bez ovog alata ljudi ne mogu upravljati rizikom snabdevanja vode“, rekao je Landry iz Bojsija u Ajdahu, u intervjuu. „Ovo možda neće u potpunosti rešiti taj problem, ali će pomoći ublažavanju finansijskog udara koji će ljudi podneti ako im se prekine snabdevanje vodom“.\nTagovi: acre-foot, agencije za vodu, Berza, cena vode, farmeri, fjučersi, hedž fondovi, investitori, Kalifornija, klimatske promene, komunalna preduzeća, nestašica, novac, požari, suša, tržište, Voda, vodni resursi, Wall Street\nPrevPRETHODNOManjak elektronike iz Kine zaustavlja nemačke proizvođače automobila\nSLEDEĆESimens u Kragujevcu proizveo prvi tramvaj za nemačko tržišteNext\nZašto su sneg, grad i požar skupi za industriju osiguranja?\nKlimatska kriza pomerila Zemljinu osu\nNorvežani, iako vole Teslu, odbijaju da smanje zavisnost od nafte


Zmija od DVA METRA izazvala paniku ispred zgrade u Vranju: Borba GOLIM RUKAMA trajala je punih sat vremena (VIDEO)\nVranjska Komunalna policija, uz asistenciju stručnog lica iz Udruženja „Poskok“ iz Vladičinog Hana, intervenisala je u sredu u Ulici Partizanski put u Vranju, gde su kod ulaza u jednu od stambenih zgrada uhvatili zmiju.\nNačelnik Komunalne policije Ivica Tašković rekao je za portal "Vranje News" da su je stanari primetili na stepeništu ispred ulaza u zgradu, te da se zmija zavukla u jednu od pukotina.\n- Nakon poziva, odmah smo intervenisali sa Vladicom Stojkovićem iz „Poskoka“ - rekao je Tašković.\nAkcija hvatanja smuka, dugačkog oko dva metra, trajala je otprilike sat vremena.\n- Morali smo da polomimo deo stepeništa da bismo je došli do nje i izvukli iz pukotine – objasnio je Tašković.\nOn je dodao da je smuk bezbedno odložen u specijalnu kutiju i da će kasnije biti pušten u neko prirodno stanište, van naseljenih mesta.\n- Apelujemo na građane da, kada primete zmiju, obaveste odmah Komunalnu policiju, da budu na bezbednoj udaljenosti i da posmatraju to mesto. Očekuje nas period od dvadesetak dana, kada će njihovo pojavljivanje biti intenzivnije - zaključio je Tašković.\nNEVEROVATAN SNIMAK S JUGA SRBIJE Razvaljivali fasadu kuće kako bi izvadili zmiju (VIDEO)\nMačak je prvi put u životu video ZMIJU, a verujemo da biste i vi ISTO REAGOVALI (VIDEO)\nZmija mu se zakačila za šorts, a kroz par sekundi bio je POTPUNO GO (VIDEO)


MILOMIR MARIĆ ŠOKIRAO IZJAVOM: “Iz Republike Srpske dolaze eskadroni smrti i glavne ubice” (VIDEO) - ArmijaRBiH.com\nPartizanski pukovnik Vlado Dapčević: Milošević je razbio Jugoslaviju, a JNA je poražena od nenaoružanog naroda (VIDEO)\nUrednik “Happy televizije” Milomir Marić kazao je da u Bratuncu postoji centar za obuku i da glavne ubice koje haraju Evropom, dolaze iz Republike Srpske.\nPoznati beogradski novinar Milomir Marić bavio se u jutarnjem programu svoje „Happy televizije“ hapšenjem srbijanske starlete Tijane Ajfon u Bijeljini.\nMarić kaže da je Tijana Ajfon sa četiri svoje saradnice kao Mata Hari prešla Drinu i da je policija našla velike količine oružja i droge. Marić kaže da postoji velika sumnja da su eskadroni smrti iz Republike Srpske, djeca koja su bila u nižim razredima osnovne škole za vrijeme posljednjeg rata. “Deca koja su se sada odmetnula i veruje se da su glavne ubice koje dolaze iz Republike Srpske. Ima jedan centar za obuku u Bratuncu. Očigledno je da su ovi ljudi došli iz neke akcije, da li iz Ukrajine ili Atine ili neke druge evropske prestolnice i da je Tijana Ajfon prešla preko Drine sa svoje četiri Amazonke da pomogne tim ljudima na odmoru nakon povratka sa žestokih akcija.”\n← Zoran Milanović razbjesnio HDZ\nPriča o Slavku Ećimoviću i Kurevskoj četi – hrabrim borcima koji su u maju 1992. godine pokušali osloboditi Prijedor →\nPogledajte emotivno obraćanje Nezima Halilovića Muderrisa na dženazi majke heroja Safeta Zajke /VIDEO/\n18. March 2020. redakcija 0\nIspovijesti zatočenika logora HVO-a koji su Draganu Čoviću bili robovi\n2. January 2018. redakcija 0


U prva četiri meseca 2021. potrošnja derivata nafte nešto veća nego 2019. – Srbija NASA Zemlja\nU prva četiri meseca 2021. potrošnja derivata nafte nešto veća nego 2019.\nOn je za Tanjug rekao da su fluktuacije cene goriva u Srbiji u poslednjih godinu i po dana posledica, pre svega, promena cene sirove nafte na svetskom tržištu.\nNaveo je da je početkom 2020. cena goriva najpre pala za oko 30 dinara i da se do danas nije vratila na taj nivo koji je bio pre početka kovida.\nNaravno, kaže, svaka promena sirovine od koje se proizvodi montorno gorivo utiče i na cenu motornog goriva.\n“U Srbiji za poslednjih šest meseci cena goriva je porasla za oko 14 ili 15 dinara ili oko 10 odsto, a u istom tom periodu je, recimo, sirova nafta poskupela sa 47 dolara po barelu na sadašnjih 70, što je negde oko 50 procenata”, kaže Mićović.\nSvi su se, navodi, već navikli da fluktuacije postoje u oba smera, a da su one naravno na svakom tržištu različite i zavise od razvijenosti tržišne konkurencije, razvijenosti tržišta, od veličine tržišta i od mnogo faktora.\n“Te promene se uvek dovedu na onaj nivo koji je zapravo prihvatljiv i u svim zemljama je smer kretanja cena goriva isti. Kada mi beležimo porast cena u Srbiji potpuno isto se dešava u svim zemljama u okruženju i obrnuto”, rekao je Mićović.\nNaveo je da cena goriva, pre svega, zavisi od ukupnih troškova naftnih kompanija, a da je svakako jedan od najvećih troškova cena sirove nafte.\nNapomenuo je da se još uvek ne zna tačno kako ćemo izaći iz ove krize koju je doneo kovid, ali da je izvesno da beležimo rast potrošnje nafte 2021.\n“One procene koja je urađena aprila da će ove godine doći do porasta od oko šest miliona barela na dan izgleda da se realizuje. Na jučerašnjoj sednici zemalja OPEK-a i pridružnih zemalja koje podržavaju restrikcije prozvodnje ostali su na planiranom povećanju proizvodnje sirove nafte za jul za 840.000 barela na dan”, kaže Mićović.\nTo su, dodaje, planirali i u aprilu i upravo na toj količini će biti realizovan rast proizvodnje.\nKaže da su se potpuno neki segementi vratili na svoj nivo kao što su poslovna putovanja i kargo trasnprot avionima.\n“Ekonomija se vraća zaista na ono što je bilo pre kovida. To doprinosi i povećanju potrošnje, a samim tim i povećanje potražnje sirove nafte”, kaže Mićović.\nUpitan o prognozama za naredni period, Mićović je rekao da niko ne može da da dugoročnu porgnozu, ali da je ono što je očekivano da će se ukupna globalna potrošnja nafte tek 2022. vratiti na nivo od 2019.\n“Međutim, regionalno i u svakoj zemlji taj secenario se odvija na drugačiji način”, dodaje Mićović.\nNa pitanje o rezervama nafe u Srbiji, Mićović je naveo da tržište nije zabeležilo ni jednog trenutka nestašicu goriva poslednjih 20 godina i da 90-ih godina pamtimo poslednje nestašice.\n“Sigurnost snabdevanja je dobra, pre svega svi energetski subjekti koji posluju na tržištu Srbije u svom interesu, da bi obezbedili dovoljne količine goriva za svoje kupce, obezbeđuju i dovoljne rezreve”, kaže Mićović.\nOne strateške, obavezne rezerve derivata nafte, dodaje, država je dužna da obezbedi.\nNaveo je da se od 2014. plaća naknada za formiranje obaveznih rezervi i da je po tom osnovu prikupljeno dosta novca, ali da za sav taj novac nisu kupljeni derivati nafte, nego da su pribavljeni u nešto manjoj količini.\n“Na osnovu pravilnika o planu formiranja obaveznih rezervi vidimo da su državne rezerve negde na nivou 25 dana prosečne potrošnje. Nije malo, ali svakako nije ni dovoljno pošto treba da dostignemo 61 dan prosečne dnevne potrošnje u Srbiji”, kaže Mićović.\nDosta toga, dodaje, treba uraditi da bismo dostigli nivo koji propisuju EU i koje ćemo morati da poštujemo pre ulaska u EU, a da već kao zemlja članica Energetske zajednice imamo tu obavezu.\nby admin September 19, 2021, 11:16 am


Volkswagen Phaeton ide u penziju bez naslednika - AUTOMOBILI\n27/05/2020 9:43:23 AM\nNASLOVNA / HOT / Volkswagen Phaeton ide u penziju bez naslednika\nVolkswagen će u martu 2016. godine da obustavi proizvodnju Phaeton modela nakon 14 godina prisustva na tržištu. Ova luksuzna limuzina koja je predstavljena davne 2002. godine sa ambicijom da konkuriše drugim nemačkim limuzinama visoke klase kao što je, na primer, Audi A8. Nažalost, previsoka cena i izuzetna konkurencija su učinili da Phaeton nikada ne doživi ozbiljan uspeh na tržištu. Štavie, Phaeton predstavlja najneisplativiji model u ponudi nemačke kompanije.\nPočetna cena je jednostavno bila prevelika, jer je 90.000 EUR-a jednostavno za kupce bilo previše i oni su se radije okretali luksuznijim brendovima. Da ova priča nema srećan kraj postarala se afera sa dizel motorima koja je imala jak udarac na finansije Volkswagena. Kao posledica toga, projekat naslednika Phaetona je ugašen, tako da novu verziju najverovatnije nećemo videti sve dok se ime ovog neuspešnog projekta ne izbriše iz kolektivne svesti.\nTagoviAutomobili Phaeton prestanak proizvodnje Volkswagen volkswagen phaeton\nPrethodno Ovo je izgleda Lada Xray Cross modela\nSledeće Renault Megane limuzina stiže sledeće godine


► Amfilohije odbacio Đukanovićevu inicijativu o jednoj pravoslavnoj crkvi\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije poručio je danas da je inicijativa predsednika Crne Gore Mila Đukanovića o formiranju pravoslavne crkve u Crnoj Gori "bez nacionalnog predznaka", "neprihvatljiva" i "besmislena".\n"Besmisleno je govoriti 'o formiranju pravoslavne crkve u Crnoj Gori'. O tome mogu govoriti samo nekršteni i ljudi za koje je crkva isto što i partija ili nevladina organizacija", kazao je u razgovoru za Pobjedu mitropolit Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori Amfilohije, komentarišući ideju Đukanovića da je put za rešavanje takozvanog crkvenog pitanja u Crnoj Gori objedinjavanje pravoslavnih vernika u jednu crkvu.\nCrnogorski predsednik ranije je ocenio da bi formiranje Pravoslavne crkve Crne Gore bez nacionalnog predznaka okončalo podeljenost pravoslavnih vernika i pozvao Mitropoliju crnogorsko-primorsku SPC da bude "deo rešenja", a ne da "ostanu, tradicionalno deo problema".\nPovodom predloga novog Zakona o slobodi veroispovesti, čije povlačenje traži SPC, Đukanović je kazao da je cilj državne politike da se obezbedi jedinstvo "pravoslavnog bića" u Crnoj Gori.\n"Tražiti osnivanje 'crkve pravoslavne', mogu samo ljudi koji ne znaju šta je crkva", komentar je mitropolita crnogorsko primorskog, na Đukanovićev prelodlog.\n"Samo oni koji osnivaju lažne, nepravoslavne, nehrišćanske i necrkvene zajednice, poput nekih nevladinih organizacija, mogu reći (kao Miraš Dedeić) da 'pravoslavna crkva čije biće nije nacionalno ne postoji u vaseljeni'... Nazivi pak, pravoslavnih pomesnih crkava po nacionalnom i državnom prefiksu predstavljaju spoljašnje, geografske i po većini vernika nazive uslovljene istorijskim i spoljašnjim promenama, a nikako prirodom, smislom i bićem same crkve", zaključio je Amfilohije.\nTom rešenju protivi se SPC koja optužuje vlast da zeli da "otme crkvenu imovinu" i poručuje da će je "braniti" ukoliko Skupština Crne Gore usvoji taj zakon. SPC je od Vlade tražila da povuče zakon iz procedure i pristupi izradi novog.