Šef srpske diplomatije o komešanju na međunarodnoj sceni: Priština je izgubila podršku VELIKIH | Najnovije vesti - Srbija danas\n30.08.2018. • 06:01 Srbija Danas/Blic\nŠef srpske diplomatije o komešanju na međunarodnoj sceni: Priština je izgubila podršku VELIKIH\nDačić komentarisao promenu stavova u svetu o Kosovu\nČinjenica da su nemačka kancelarka Angela Merkel i predsednik SAD Donald Tramp razgovarali o Kosovu i dali podršku za razgovore koji vodi rešavanju tog pitanja veliki je pomak i dokaz da su se promenile stvari, reči su šefa srpske diplomatije Ivice Dačića.\nOn je tako prokomentarisao aktuelna dešavanja u vezi sa dijalogom u Briselu - razgovor dva najmoćnija svetska političara, ali i poruke koje su poslednjih dana stizale u vezi sa razgraničenjem o kojem je govorio predsednik Vučić.\nVučić poručio na mitingu u Majdanpeku da je veoma važno da izađu na glasanje: Da pobedimo u nedelju, narod neće prazne priče\nPrvi na listi SNS u Majdanpeku Vagner: Vučić dolaskom pokazao koliko mu je stalo do građana\nPREDSEDNIČE, MOŽE LI SELFI?! Građani u Rudnoj Glavi želeli da ovekoveče trenutak sa Vučićem (FOTO)\n- Veliki pomak je u pitanju i dokaz da su se promenile stvari. Ipak, teška borba nam tek predstoji, a od tih na koje treba i dalje uticati, najbitnija je Nemačka - kaže Dačić.\nOn se osvrnuo i na izjave koje dolaze iz Prištine, poput one Hašima Tačija da se protivi etničkim granicama, ali da "nije naivan i da zna da Srbiji odgovara da ne žuri sa neizbežnim priznanjem (lažnog) Kosova".\n- Priština je izgubila podršku. Nema više stava da je sve rešeno. Oni to nikako da shvate i zato tako tragično shvataju sve ove izjave iz sveta, kao i povlačenje priznanja - napominje Dačić.\nPažnju u srpskoj javnosti izazvala je i izjava hrvatskog premijera Andreja Plenkovića, da je "za poštovanje granica" uz poštovanje Badinterove komisije, ali Dačić kaže da je to licemerno.\n- Kad je reč o Badinterovoj komisiji, ona je govorila o međurepubličkim granicama, nigde nije spominjala pokrajine, tako da su svi oni koji su priznali Kosovo, to uradili protiv Badinterove komisije. Tu spada i Hrvatska i licemerno je da se oni pozivaju na tu komisiju - ocenjuje Dačić.\nBRNABIĆ U TREBINJU: Srbija uložila u Republiku Srpsku više od 20 miliona evra za 4 godine!\nTramp i Merkelova su se u telefonskom razgovoru usaglasili, kako je precizirala nemačka kancelarka, da podržavaju sve razgovore koji vode cilju - rešenju pitanja Kosova, ali i da se mora biti oprezan da "potezi na jednoj teritoriji ne dovedu do poteza na drugim teritorijama". Nešto ranije evropski komesar Johanes Han rekao je da bi Brisel trebalo da prihvati dogovor kojim bi se rešio dugogodišnji problem Kosova. Ipak, istakao je da se radi o bilateralnom rešenju koje ne može da se koristi kao primer za druga pitanja.\nInteresantno je da su se u vezi sa razgraničenjem sukobili i političari na Kosovu, i to oni iz vladajuće koalicije. Kako piše "Koha", dve članice koalicije Alijansa za budučnost Kosova Ramuša Hardinaja i Nisma Fatmira Ljimaja, pridružiće se opoziciji u zahtevu za sazivanje sednice parlamenta na kojoj bi bila doneta rezolucija kojom bi se Tačiju zabranilo da sa Beogradom pregovara o "teritorijalnom integritetu Beograda".\nSednica će, kako se veruje, biti održana 4. septembra, tri dana pre najavljenog nastavka dijaloga u Briselu. Kadri Veselji, koji je predsednik najuticajnije vladajuće DPK, kritikovao je, međutim, opoziciju zbog takvog zahteva, ocenivši takav zahtev apsurdnim i nepotrebnim. Istakao je da institucije ne smeju da "postanu deo tamnog scenarija, da dovode u zabludu građane i izazivaju napetost i paniku".\nTagovi: Ivica Dačić, Aleksandar Vučić, Angela Merkel, Donald Tramp, Johanes Han, Hašim Tači, Ramuš Haradinaj, Kadri Veslji, Fatmir Ljimaj, Kosovo, Beograd, Priština, Andrej Plenković\nTramp slomio stav Merkelove: Za samo 6 meseci Srbima SEVER KOSOVA\nKako je Forum u Alpbahu postao PREKRETNICA? Razgraničenje između tzv. Kosova i Srbije više nije TABU TEMA


Suficit u avgustu veći od junskog i julskog | MINA\nNaslovnica Glavna vijest Suficit u avgustu veći od junskog i julskog\nSuficit u avgustu veći od junskog i julskog\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Suficit budžeta u avgustu biće veći od junskog i julskog zajedno, saopštio je ministar finansija, Milojko Spajić i dodao da je u državnom trezoru pola milijarde EUR, a da će dug na kraju godine biti na nivou 78 odsto BDP-a.\nSpajić je za narednu godinu najavio veliki razvojni budžet i sigurno povećanje zarada za određene kategorije stanovništva.\nSuficit budžeta u junu iznosio je tri miliona EUR, dok je u julu bio 43 miliona EUR.\nSpajić je gostujući u Dnevniku Televizije Crne Gore kazao da je državna kasa u mnogo boljem stanju nego što je bila krajem prošle godine, kada je dug bio na rekordnom nivou od preko 100 odsto BDP-a i nije bilo ništa u trezoru.\n“Na kraju godine dug će biti na nivou od 78 odsto BDP-a i to će biti mnogo povoljnija situacija u odnosu na onu koju smo zatekli”, rekao je Spajić, prenosi portal RTCG.\n“Budžet se izvrašava po planu, imao je suficit u junu, julu, a sada i u avgustu. Suficit u avgustu će biti veći od junskog i julskog zajedno i to je rezultat koji se nije desio u istoriji Crne Gore”, saopštio je Spajić.


Počinje 12. Međunarodna studentska nedelja u Beogradu („ISWiB”) | Adria Daily\nNalazite se na:Početna»Najave»Počinje 12. Međunarodna studentska nedelja u Beogradu („ISWiB”)\nOd Nikola Stojanović izbačeno\t 12. jula 2018. 0 Comments\nCeremonija otvaranja 12. po redu Međunarodne studentske nedelje u Beogradu („ISWiB), najvećeg okupljanja studenata iz svih delova sveta u Jugoistočnoj Evropi, biće održana 16. jula 2018. od 12 časova – ispred Skupštine grada Beograda.\nOvogodišnji festival nosi naziv „Preuzmi inicijativu” i ugostiće oko 300 mladih ljudi, uključujući strane i domaće učesnike, ali i volonterski tim „ISWiB-a”.\nKulturno-edukativni karakter Međunarodne studentske nedelje ogleda se kroz deset radionica – koje prate globalno aktuelne teme, poput socijalnog preduzetništva, informacionih tehnologija, digitalnog marketinga, biznisa i zaštite prirodnog okruženja, a umetnička dimenzija je oličena u radionicama posvećenim plesu, fotografiji, jogi i mnogim drugim disciplinama.\nPored radionica, program ovog festivala obuhvata i niz manifestacija, na kojima će učesnici imati priliku da predstave svoje i upoznaju tuđe kulture, jezike i običaje, a multikulturalni duh „ISWiB-a” moći će da osete i svi zainteresovani koji se učesnicima pridruže na Umetničkoj večeri u klubu „Zappa Barka”. U toku večeri će nastupiti mladi džez muzičari sa Fakulteta muzičke umetnosti u Beogradu i bend „Sizip”, a humanitarni karakter događaja je razlog više za dolazak – za sve one koji žele da osete jedinstvenu energiju „ISWiB-a”.\nTradicionalno najposećeniji festivalski događaj, Defile zastava, biće održan 21. jula – kada će učesnici „ISWiB-a” prodefilovati užim centrom Beograda, počevši od Trga Nikole Pašića u 16 časova i 45 minuta. U toku osmodnevnog trajanja festivala, a posebno u toku Defilea zastava, Beograd će izgledati kao prava svetska prestonica, s obzirom na to da će se njegovim ulicama vijoriti zastave više od 50 država.\nOsim učesnika i organizatora („Svetski omladinski talas”), otvaranju će prisustvovati i predstavnici Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Ministarstva kulture i informisanja, koji su podržali ovaj projekat. Takođe, partneri Međunarodne studentske nedelje su i „Stadion Shopping Centar”, „Via Academica”, Beogradska poslovna škola i brojni drugi.\n(Fotografije: Međunarodna studentska nedelja, Beograd; ©ISWiB)\nPrethodni članakOmiljeni domaći personalizirani brend Ulica snova proširuje ponudu!\nSledeći članak Jedinstveni ekološki mural od limenki na 18. „EXIT-u”


Podrška nezavisnosti Kosova?\nGëzim BAXHAKU, Ljudmila CVETKOVIC\nIzjava predsednika Sjedinjenih Američkih država Džordža Buša da politički status Kosova treba da ispunu potrebe većine, ali da ima u vidu i prava manjina, na Kosovu je naišla na puno odobravanja i ocenjena je kao podrška zahtevima stanovnika Kosova da se prilikom utvrđivanja statusa ima u vidu politička volja naroda za nezavisnošću, ali uz istovremeno obezbeđivanje ostvarivanja prava manjina prema najvišim standardima.\nPotpredsednik Demokratskog saveza Kosova Naim Jerliu u izjavi za naš program ističe kako treba pozdraviti ovakvu izjavu predsednika Buša, jer:\n“To je na neki način sve veća podrška konačnom priznavanju volje naroda Kosova za nezavisnom i suverenom državom, uz poštovanje svih prava pripadnika manjina.”\nPortparol najveće opozicione stranke, Demokratske partije Kosova, Vlora Qitaku (Ćitaku) kaže kako je izjava predsednika Buša u istoj ravni sa izjavom Kontakt grupe:\n“Mi smo svesni da kao većina imamo obaveze prema manjinama, nealbanskim zajednicama na Kosovu i mi smo opredeljeni da radimo na stvaranju demokratskog i tolerantnog društva, u kojim će biti dovoljnog demokratskog prostora za sve.”\nĆitaku ističe da DPK pozdravlja izjavu predsednika Buša i to je, prema njenim rečima, još jedan podstrek za dalje angažovanje na konsoldiaciji demokratskih vrednosti i standarda. Sama nezavisnost Kosova, navodi Ćitaki, nije zadnji cilj, već je namera da Kosovo kao nezavisna i suverena država bude dostojan član evropske porodice. Član Predsedništva Alijanse za budućnost Kosova Ernest Luma ističe da Alijansa, ali i građani Kosova, izuzetno poštuju svaku izjavu i stav Sjedinjenih Država i predsednika Buša, pa je ova njegova izjava posebno značajan događaj za Kosovo:\n“Stav predsednika Bussa je dobrodošla satisfakcija oko načina rešavanja konačnog statusa Kosova. To je izjava u skladu sa našim opredeljenjem i angažovanjem, kako institucija, tako i političkih partija i građana Kosova da status Kosova bude u stvari poštovanje volje većine. Mi ćemo se, naravno, kaže Luma, angažovati i preduzeti odgovornost za poštivanje prava i što bolji položaj pripadnika manjina na Kosovu posle konačnog statusa.\nU Beogradu se izjava američkog predsednika Džordža Buša različito tumači u odnosu na to da li je značila prejudiciranje nezavisnosti Kosova ili ne. Analitičari međutim, iako ne vide ništa novo u ovoj izjavi, primećuju da to što je Buš uopšte govorio o tome znači da je Kosovo jedan od prioriteta međunarodne politike Sjedinjenih Američkih Država za ovu godinu.\nUdovoljavanje većini je u suprotnosti sa međunarodnim pravom, kaže Sanda Rašković-Ivić, predsednica Koordinacionog centra za Kosovo, komentarišuci deo izjave američkog predsednika da rešenje za Kosovo mora da uzme u obzir zahteve većine:\n„Unapređivanje stabilnosti na Balkanu nikako se neće postići ako se bude udovoljavalo želji većine u pojedinim regionima. Ako se udovolji većini Albanaca na Kosovu, onda to isto pravo imaju Albanci u Makedoniji i onda to isto pravo imaju Srbi u Republici Srpskoj. Znači, na Balkanu konkretno imamo već nekoliko lokacija koje bi mogle da budu potencijalni izvor destabilizacije, ukoliko se Albancima odnosno albanskoj većini na Kosovu i Metohiji udovolji.“\nZa razliku od predsednice Koordinacionog centra, koja je i potpredsednica premijerove Demokratske stranke Srbije, Goran Bogdanović, član pregovaračkog tima Beograda za status Kosova iz Demokratske stranke predsednika Srbije misli da se izjava američkog predsednika može tumačiti na više načina, te da je i Albanci i Srbi mogu shvatiti kao potez koji ide u korist jedne ili druge strane. To što je Buš rekao da se isto tako moraju uzeti u obzir i prava manjina govori da se SAD zalažu za poštovanje ljudskih prava na Kosovu, a da je poznato u kojoj su meri ugrožena prava srpske zajednice, kaže Bogdanović:\n„Hoću da verujem da predsednik Buš tom izjavom nije prejudicirao konačan status Kosova i Metohije, jer znamo da većina građana Kosova i Metohije želi nezavisnost Kosova. Naravno, to je u suprotnosti sa interesima pre svega srpske zajednice na prostoru Kosmeta. Amerika je država koja može da ima uticaja pre svega na Albance i ja se nadam da neće dozvoliti da se desi još jedan egzodus srpskom narodu. I smatram da ta poruka premijeru Koštunici ide upravo u tom pravcu – da pomogne u rešavanju ukupne situacije.“\nZa analitičare, Bušova izjava nije ništa novo. To se ne razlikuje od onog sto je državni podsekretar Nikolas Berns rekao pre godinu dana, kaže Nenad Đurđević iz Projekta za etničke odnose i Centra za nenasilni otpor:\n„Ono što bih ja pročitao iz te izjave je da sigurno nećemo doći do takozvanog konačnog rešenja statusa do kraja godine, nego će to biti nešto što je prelazno rešenje, koje će pre svega ojačati međunarodno prisustvo na Kosovu i dati određene oblike suverenosti Kosovu. Definitivno mislim da ova izjava govori o tome da SAD nisu baš sigurne da bi trebalo preko noći doneti odluku, nego da se jednostavno te stvari rešavaju postepeno, kako je on rekao – korak po korak. Mislim da to nije nova izjava, ali ono što je zanimljivo, to je da je predsedik Buš to uopšte komentarisao, što će reći da je to jedan od prioriteta američke spoljne politike za ovu godinu.“


Podsetimo, izabranici Slavoljuba Đorđevića pokazali su u poslednje vreme sjajnu formu, savladavši Olimpijakos u Beogradu (2:1), potom i Totenhem (2:0), a onda i odigravši 1:1 sa Bajernom pred meč odluke u Grčkoj.\nU Atinu su stigli sa željom da ostvare pobedu koja bi im garantovala evropsko proleće, a tako su i zaigrali od prvog minuta.\nU 41. su uspeli i da povedu, kada je Andrija Radulović iskoristio lošu intervenciju rivala na oko 30 metara od gola, posle čega se domogao lopte, istrčao 15-ak metara, a onda preciznom dijagonalom zatresao mrežu bratskog kluba, koji je već ranije ostao bez šansi za "prezimljavanje u Evropi".\nAndrija Radulović slavi gol u Atini\nIspostavilo se da je taj detalj obezbedio trijumf gostima sa "Marakane", koji su tako samo potvrdili plasman u nokaut fazu.\nNaime, čak i da su izgubili u Atini, beogradski crveno-beli bi uspeli da prođu dalje jer je njihov direktan rival za drugo mesto, Totenhem, u meču koji je igran u isto vreme "isprašen" od lidera Bajerna sa 3:0 golovima Daniliuka u 20, Arej-Mbija u 51. i Štilera u 74. minutu.\nBajern će, kao pobednik grupe, odmah proći u osminu finala, a Zvezda će kao drugoplasirani tim morati da nastupi i u šesnaestini finala.\nŽreb za nokaut fazu će biti održan u ponedeljak u 14 sati.\n1. Bajern 6 4 2 0 18:2 14 bodova\n2. Crvena zvezda 6 3 2 1 8:11 11\n3. Totenhem 6 2 1 3 12:12 7\n4. Olimpijakos 6 0 1 4 2:15 1


Inđija 70 dinara, Maradik 80, Beška 100, Kovilj 140, Novi Sad 210, Zmajevo 320, Vrbas 360, Feketić 44, Bačka Topoloa 480, Žednik 520, Subotica - jug 560 dinara.\nPodseća da je otvoreno pet novih, bočnih naplatnih stanica, na potezu od Siriga do Subotice. Reč je o naplatnim stanicama "Zmajevo", "Vrbas", "Feketić", "Bačka Topola", "Žednik" – sa obe strane auto-puta.\nNovi režim, nakon gašenja čeone naplatne stanice Sirig, podrazumeva kanalisanje saobraćaja u dva kanala za prolaz kroz postojeću naplatnu stanicu sa leve i desne strane kolovozne trake. Saobraćajne trake na kojima se ne odvija saobraćaj ograđene su saobraćajnom signalizacijom i opremom kako bi se saobraćaj odvijao bezbedno. Novi, izmenjen režim saobraćaja važi do uklanjanja čeone naplatne stanice Sirig, tačnije do 15. marta 2018. godine, navodi se u saopštenju.\nNekorišćen put propao, za sanaciju potrebno najmanje milijardu dinara\nAutoput od Preljine do Požege koštaće pola milijarde dolara


Zakazana sednica skupštine grada - juGmedia\nVRANJE – Na devetnaestoj sednici skupštine grada odbornici će 10. januara razmatrati prestanak funkcije predsednika tog tela Dejana Tričkovića iz SNS-a.Na dnevnom redu će biti i ostavke i prestanak mandata pojedinim članovima gradskog veća koji su podneli ostavku.\nOdbornici će raspravljati i o predlogu odluke o izradi Plana detaljne regulacije privredno radne zone Bunuševac 2, Programima poslovanja za 2014. godinu gradskih javnih preduzeća i ustanova, izveštaju o radu gradskog štaba za vanredne situacije za 2013. godinu sa Predlogom godišnjeg plana rada za 2014. godinu, kao i Izveštaju o ispitivanju mikrobiološke, fizičko-hemijske i radiološke ispravnosti vode za piće na području grada Vranja.\nNa prvoj sednici Skupštine grada u 2014. godini ukupno će se razmatrati 28 tačaka dnevnog reda.\nNIŠ – Studenti Ekonomskog fakulteta u Nišu danas su podelili novogodišnje paketiće deci koja borave u Sigurnoj kući. Poklone za 16 mališana čine…\nStand up predstava prvi put u Niš\nNIŠ - U bioskopu "Kupina" 23.februara od 20 sati održaće se veče StandUp komedije. (više…)\nUdruženje „Štek house“ iz Niša raspisalo je konkurs za umetnike svih profila od 15 do 30 godina koji u svojim radovima imaju za temu grad Niš.…


Višegradski “Terpentin” ima izuzetan potencijal za proizvodnju | BizMag\nHome BiH Privreda Višegradski “Terpentin” ima izuzetan potencijal za proizvodnju\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac izjavio je da višegradska Fabrika boja i lakova “Terpentin”, koja je nakon 11 godina pod stečajem ponovo počela sa radom, ima izuzetan potencijal i da se nada da će ići uzlaznom putanjom i svoje proizvode plasirati i na tržite EU.\n“Ovo preduzeće ima izuzetan potencijal da se bavi proizvodnom djelatnošću na principu domaće proizvodnje, a kao ministar želim da podstaknem sve proizvodne kapacitete da zajedničkim naporima sa institucijama na nivou BiH razvijamo domaću proizvodnju. Jačanjem domaće proizvodnje, zaposlićemo domaće stanovništvo i bićemo socijalno odgovorni, a razvijaćemo i lokalne zajednice”, naglasio je Košarac.\n“Pozvaću sve kompanije da poštuju taj princip i da kompanijama kao što je Terpentin damo šansu kroz plasman na tržište. Lepeza njihovih proizvoda je veoma široka, kao i primjena koja je velika u različitim segmentima privrede, tako da se nadam da će ova kompanija ići uzlaznom putanjom i da će plasirati svoje proizvode i na tržište EU”, naveo je Košarac.\n“Veoma je važno sačuvati zdravlje ljudi, a u Višegradu, koji je turističko mjesto, moraju postojati visoki standardi očuvanja životne sredine”, naveo je Košarac.\nGeneralni direktor višegradskog preduzeća “Autometal”, koje rukovodi fabrikom “Terpentin”, Milan Đukanović rekao je da osnovu kvalitetnog proizvoda ovog preduzeća na tržištu čine kvalitetne sirovine, te stručan i obrazovan kadar inženjera i tehnologa.\n“Fokusirani smo na velike industrijske potrošače, odnosno na drvnu, metalnu i građevinsku industriju. Ulažemo u istraživački razvoj i obezbjeđivanje kvaliteta naših proizvoda, čime možemo da se uklopimo u svjetske standarde zadovoljavanja kvaliteta, tako da smatram da su boje “Terpentina” kvalitetan proizvod koji možemo da ponudimo tržištu BiH, regiona i šire”, naglasio je Đukanović.\nNačelnik opštine Višegrad Mladen Đurević rekao je da su sa ministrom Košarcem razmatrali sve neophodne korake za dalji razvoj fabrike “Terpentin” sa sva tri nivoa – opštinskog, entitetskog i državnog.\n“Svako novo radno mjesto i novi proizvodni pogoni u našoj lokalnoj zajednici su veoma važni. U posljednje četiri godine smo uspjeli da animiramo pet firmi iz Srbije da pokrenu proizvodnju u Višegradu, a te firme zapošljavaju preko 100 radnika. Naš prioritet je da ovdje otvaramo radna mjesta, da ostaju mladi i stvaraju porodice”, istakao je Đurević.\n#fabrika boja i lakova\nPrevious articleNa VE Podveležje montiran prvi vjetroagregat\nNext articleFructa trade otvara novi Kort


Šta nakon „noža u leđa" Francuskoj ili duboka kriza među NATO saveznicima\nOdluka o povlačenju ambasadora je retko radikalan potez među saveznicima, kaže Dušan Gujaničić, istraživač Instituta za političke studije\nTežina francuskih poteza kojima je Pariz odgovorio na odustajanje Australije od kupovine njenih podmornica, prevazilazi komercijalni spor. Oni govore o dubokoj političkoj i diplomatskoj krizi među saveznicima, koja može da ima uticaja i na odnose unutar NATO-a.\nNa najavu da će SAD, Velika Britanija i Australija formirati novi bezbednosni savez (AUKUS), kao i na odustajanje Kanbere od kupovine francuskih podmornica, Francuska je odgovorila, prvo, da se radi o „nožu u leđa“ Francuskoj, a potom i povlačenju ambasadora iz australijske, američke i britanske prestonice.\nOdluka o povlačenju ambasadora je retko radikalan potez među saveznicima, kaže Dušan Gujaničić, istraživač Instituta za političke studije.\n„Ovo je potez koji, po mom mišljenju, Francusku podseća da mora da preispita svoju ulogu u okvirima transatlantskog savezništva u smislu da mora više da se posveti svojim kapacitetima“, smatra on.\nNaš sagovornik veruje da je u procesu odlučivanja da odustane od sporazuma sa Francuskom, Vašington uticao na Australiju „prijateljskim ubeđivanjem“. Zbog toga smatra da se ne radi samo o komercijalnom, već i o političkom sporu.\nSa komercijalne strane gledano, Francuska vojna industrija je potpuno nezavisna, proizvodni proces je zaokružen i, kako bi taj proces održavala, od vitalne je važnosti da izvozi oružje, kaže Slobodan Zečević iz Instituta za evropske studije.\nKada govori o političkoj strani krize, Zečević napominje da se iz nje može zaključiti da bi EU morala ima svoju odbrambenu i spoljnu politiku, samostalne u odnosu na SAD.\n„Problem je što Evropljani, pre svega Francuzi i Nemci nisu uspeli da izgrade zajedničku spoljnu i odbrambenu politiku, koja je poprilično bazirana na međudržavnom konsenzusu, a čim postoji međudržavni konsenzus to znači da ne može da bude efikasnih dogovora u toj oblasti. Prema tome, ovo jasno pokazuje evropsku geostratešku slabost u globalizovanom svetu“, kaže Zečević.\nAko se uzme u obzir da se Francuska u punom kapacitetu vratila u NATO tek nedavno, kada je, posle 40 godina, tadašnji predsednik Nikola Sarkozi odlučio da vrati svoju zemlju u integrisanu komandu NATO, neminovno se postavlja pitanje kako će sadašnji odnos prema Francuskoj uticati na odnose u severnoatlantskoj alijansi.\nTrenutna kriza ni u kom slučaju ne može da doprinese jačanju poverenja između saveznika, ako su mogli da pogaze reč i poslovni moral kada je u pitanju bliski saveznik, kako će se SAD ponašati prema nekim drugim zemljama, pita se Gujaničić.\n„Ne kažem da će Makron preduzeti neke ultraradikalne poteze u smislu povlačenja iz NATO, ali da će ga ovo dobro zamisliti, sigurno hoće. Drugo, ovo što se dogodilo potvrđuje tezu da su očekivanja da će se Džo Bajden vratiti na kolosek saradnje sa Evropljanima bila lažna. Od toga očigledno nema ništa. To je sada jasno i ovo je možda najbolja potvrda toga“, smatra Gujaničić.\nZečević, kako kaže, očekuje da se, nakon vojno-diplomatskog skandala sa podmornicama u francuskoj javnosti postavi pitanje treba li Francuska da ostane u integrisanoj komandi NATO.\nJoš jedan momenat je, prema Zečevićevom mišljenju, važan za razumevanje težine francuskog odgovora na izazov upućen iz Australije – to su interesi Francuske u azijsko-pacifičkom regionu, gde Francuska poseduje niz prekomorskih kolonija koje obuhvataju veliku morsku površinu. Geostrateškom saradnjom sa Australijom i Indijom, Francuska je nastojala da učvrsti svoj uticaj u tom delu sveta – dok je sa Indijom zaključila ugovor o prodaji aviona tipa „Rafal“, ugovor sa Australijom trebalo je da zaokruži geostratešku koncepciju francuskog prisustva u regionu koji u ekonomskom smislu postaje sve značajniji.\n„Međutim, sada su im Amerikanci pokvarili posao. Očigledno je da je ovde pobedila logika SAD, logika stvaranja jedne vrste pacifičkog NATO koji bi bio baziran na partnerstvu između SAD, Velike Britanije, Australije i, verovatno, Novog Zelanda, Japana, Južne Koreje i Filipina. Sve su to zemlje gde će Amerikanci pokušati da ostvare vodeću ulogu, kao što imaju vodeću ulogu u Evropi kroz NATO“, zaključuje Zečević.\nOdluka o povlačenju francuskih ambasadora iz Vašingtona i Kanbere stigla je nedugo pošto je američki predsednik Džozef Bajden najavio formiranje novog saveza između njegove zemlje, Velike Britanije i Australije, istovremeno najavivši da će državu-kontinent snabdeti nuklearnim podmornicama.\nIzvor Sputnjik, 18. septembar 2021.\nPreporučujemoDušan GujaničićNATOpodmorniceSlobodan ZečevićFrancuska


Milijunaš /Arhitektica lovila nagradu od 33.000 KM: Biste li vi znali odgovor na ovo pitanje? / Radio Sarajevo\nFoto: HRT/Arhitektica lovila nagradu od 33.000 KM\n10. 06. 2021. u 23:01:00 Radiosarajevo.ba\nU večerašnjem Milijunašu nastupila su dvojica studenta koji nisu uspjeli prijeći drugi prag te arhitektica Ana Brusić Batistić iz Rijeke.\nNakon što je student Ivan Kordić krivo odgovorio da je iskrcavanje savezničkih vojnih snaga u Normandiji 1944. godine poznatog kao Dan D počela operacijom Neptun, studentica arhitekture Ana pobjedom u igri 'Najbrži prst' zauzela je njegovo mjesto.\nAna je na pitanju za 32.000 kuna (oko 8.500 KM) upitala znalce za odgovor na pitanje koja su dva cara imenjaka vladala brazilskim Carstvom koje je postojalo 67 godina te na kraju tačno odgovorila s 'Pedro', od ponuđenih Pedro, Alvaro, Diego ili Fernando, prenosi Večenji list.\nIduće pitanje, ono za 64.000 kuna (oko 16.500 KM) također je odgovorila tačno - Ko je kome u pismu iz augusta 1939. pisao o "novom i važnom izvoru energije u neposrednoj budućnosti''?\nFoto: HRT: Arhitektica lovila nagradu od 33.000 KM\nTagovi: Milijunaš kviz nagrada Tarik Filipović


ELEKTORSKI SISTEM: Zašto je on neophodan za SAD? | Najnovije vesti - Srbija danas\n14.01.2019. • 17:29 P. Rajić\nElektorski izborni sistem trpi brojne kritike, zbog navodnog manjka demokratičnosti. Ovakav sistem dozvoljava mogućnost pobede jednog kandidata zahvaljujući broju osvojenih elektorskih a ne direktnih glasova birača, ali sa druge strane on takođe održava balans na federalističkom temelju SAD.\nČinjenice govore da je 45. predsednik SAD Donald Tramp ubedljivo porazio svog protivkandidata Hilari Klinton zahvaljujući elektorskom sistemu i seriji pobeda na severu zemlje u državama "Severnih jezera", Ohaju, Mičigenu, Pensilvaniji, Viskonsinu gde je napravio iznenađenje i uspeo da preuzme države na koje su demokrate čvrsto računale (sa delimičnim izuzetkom Ohaja). Istovremeno, Tramp je ubedljivo izgubio na "narodnom glasanju", sa razlikom od gotovo 3 miliona glasova.\nSlične kritike elektorskog sistema bile su prisutne u američkoj javnosti nakon pobede 43. predsednika SAD DŽordža Buša mlađeg, koji je takođe osvojio manje glasova izašlih birača od svog protivkandidata Ala Gora, ali je uspeo da dođe do većine elektora. Ovakva situacija se na predsedničkim izborima zbivala još tri puta: 1824., 1876., 1888. godine. Ukidanje elektorskog sistema bi SAD donelo veći broj problema koje sasvim sigurno „uvećavanje demokratskog legitimiteta“ ne bi moglo da anulira.\nHaos u Vašingtonu zbog NEVREMENA! Rade samo HITNE SLUŽBE, na putevima više od 230 saobraćajnih NESREĆA (VIDEO)\nZa razliku od vremena kada je elektorski sitem i osmišljavan, danas ne bi bile najmanje države najveći gubitnici njegovog ukidanja i uvođenja direktnog glasanja za predsedničke kandidate.\nTakozvane "kolebljive države", odnosno "sving stejsts", danas uživaju najveći benefit svog položaja u postojećem izbornom sistemu. Države koje glasaju različito od izbora do izbora, za razliku od stabilno crvenih (republikanskih) i stabilno plavih (demokratskih) u vreme predsedničke izborne kampanje postaju poprište ključne političke borbe.\nKolorado, Florida, Ajova, Mičigen, Minesota, Ohajo, Nevada, Severna Karolina, Pensilvanija, Virdžinija, Viskonsin države su koje kandidati mesecima obilaze i gde održavaju na desetina mitinga, performansa i lokalnih medijskih nastupa kako bi motivisali birače da ih podrže i donesu ključnu prevagu.\nRepublikanski kandidat često ni ne posećuje Kaliforniju ili NJu Jork tokom izborne kampanje znajući da tamo ne može odneti trijumf, slično kao što demokratski kandidati uglavnom ne troše sredstva na kampanju u „Biblijskom pojasu“ na jugoistoku SAD. Izuzetak predstavljaju jedino tektonske političke promene poput pobede Ronalda Regana 1984. godine u 49 od 50 američkih saveznih država.\nSa izuzetkom Floride koja zahvaljujući prevashodno svom razvijenom finansijskom, uslužnom, građevinarskom i turističkom sektoru i Ohaja koji predstavlja jedan od američkih centara informaciono-tehnološkog, naučnog i agro-tehnološkog sektora, ali i najvećeg proizvođača plastike i guma u SAD, druge kolebljive države neretko su prinuđene da se oslone na političke i druge subsidije koje im se udeljuju sa federalnog nivoa.\nSAD već decenijama žive na obalama Atlantskog i Pacifičkog okeana. Najznačajnija privredna, ali i kulturna aktivnost odvija se na istočnoj i zapadnoj obali. Države koje se nalaze između često nisu na vidiku federalnih vlasti, krupnih medija i nemaju onaj nivo atraktivnosti neophodan za ulaganje finansijskih sredstava u proizvodnju ili u finansijske i šou-biznis sektore, kakve imaju Kalifornija i NJu Jork.\nStoga su predsednički izbori i "zlatni glas" koji najčešće nose, njihov ključni politički kapital koji ih u konačnici izjednačava sa bogatijim i uticajnijim državama sa kojima zajedno čine istu federaciju. U slučaju ukidanja elektorskog sistema i uvođenja direktnog izbora, ove države bi dramatično izgubile na značaju, postale bi konstantna "Fly Over Zone", sa iseljavanjem i devastacijom bi se nastavilo ubrzano i posledice bi se ubrzo osetile u celoj državi.\nDalje, ukidanje elektorskog sistema bi pospešilo eroziju i konačan raspad dvopartijskog političkog sistema. Iako na prvi pogled deluje da bi uključivanje novih partija na federalnu političku scenu pospešilo demokratizaciju društva, poledice bi bile sasvim drugačije. SAD su jedna od politički najstabilnijih država. Iako u ovoj državi funkcioniše ogroman broj političkih organizacija, samo su se republikanci i demokrate uspeli organizovati na željenom nivou i nametnuti kao svenacionalne političke snage.\nIpak, u obe partije funkcioniše više različitih frakcija, koje povezuju slaganja samo oko fundamentalnih principa u vezi funkcionisanja američkog društva. Tako, kod republikanaca se politički stavovi drastično razlikuju po pitanju spoljne politike između neokonzervativaca i libertarijanaca. Kod demokrata pak, razlike u pristupu socijalnoj politici ukoliko se uporede stavovi centrista i pravednika su duboke.\nNa ovaj način se težište društvene debate o brojnim pitanjima smešta u dva politička giganta koji su ideološki dovoljno različiti da privlače drugačije socijalne slojeve, a opet dovoljno bliski da mogu funkcionisati na Kapitolu, kako bi postigli kompromis kada to od njih zahteva potreba državotvornosti. Ovim se sva ona politička nestabilnost koju stvaraju oprečni stavovi o tako krupnim pitanjima, apsorbuje unutar političkih partija, umesto da se prelije na javnu scenu i time dodatno optereti društvo internim podelama.\nU slučaju stvaranja novih političkih opcija, bilo bi neophodno formirati koalicione vlade, koje bi bile sačinjene od različitih subjekata, što bi temeljno izmenilo američku političku kulturu i uvelo je u doba nestabilnosti, pa čak i uvođenja instituta kakvi su SAD nepoznati poput vanrednih opštih izbora. I dok se sa ovim fenomenom manje složene države lakše nose, SAD bi bile daleko ranjivije i podložnije otvaranju socijalnih rovova po brojnim osnovama, koji bi doveli do dodatne polarizacije društva, koja bi vodila kontinuitetu sukoba i verovatno se okončala manje ili više nekontrolisanim urušavanjem sistema.\nIako na prvi pogled tako deluje, kreiranje sistema direktnog izbora zapravo ne bi doprinelo demokratizaciji političke scene SAD. Naprotiv, ono bi vodilo urbanizaciji američke političke scene na kojoj bi postao dominantniji stav kreiran na liberalnoj ideologiji, što bi vodilo još oštrijem raslojavanju i udaljavanju tradicionalistički orijentisanih društvenih slojeva koji bi se osećali potpuno odbačeno od strane uprave sopstvene države, a naposletku i društva, što bi vodilo još radikalnijim sukobima i otvaranju podela za koje se veruje da su decenijama prevaziđene.\nDakle, atipičnost američkog političkog sistema, gde je zaista moguće da kandidat ne dobije većinu glasova izašlih građana, a postane predsednik, anomalija je koja proističe iz suštinske atipičnosti procesa nastanka i razvoja SAD kao političkog društva.\nI paradoksalno, anomalija je koja to društvo drži na okupu.\nElektorski sistem Elektorski koledž Amerika SAD izbori glasanje Donald Tramp federaizam Hilari Klinton\nOglasio se Lavrov, evo kakav je ISHOD ISTORIJSKOG RAZGOVORA Rusije i Japana\nUPRKOS SANKCIJAMA: Iran će proizvoditi SOPSTVENO URANIJUMSKO gorivo (FOTO)\nMILIONI SU U PITANJU! Otkriveno koliko novca Megan i Kejt troše SAMO NA HALJINE, javnost OGORČENA (FOTO)


Kroz program CS4EU podržano je čak 49 projekata na lokalnom ili nacionalnom nivou, što je doprinelo osnaživanju 35 različitih partnerskih organizacija civilnog društva i medija, kao i unapredilo njihovo uključivanje u proces pristupanja Srbije Evropskoj uniji. Programskim partnerima je bila obezbeđena i ekspertska podrška, pa je kroz različite obuke, studijske posete i razmene iskustava samo u trećoj godini programa obučeno skoro 200 učesnika.\nBOŠ je kroz ovaj Program uspostavila mrežu organizacija civilnog društva širom Srbije, koje rade u oblastima vladavine prava, omladinskih politika, zaštite životne sredine i medijskih sloboda. Uspela je da ih spoji i poveže organizujući zajedničke aktivnosti, osmišljavajući nove inicijative i podstičući da ove organizacije i mediji promovišu jedni druge i zalažu se za unapređenje\nprocesa evropskih integracija. Unutrašnji kapaciteti organizacija su dodatno ojačani, što je dovelo do toga da postanu održivije i konkurentnije u oblastima i temama kojima se bave i da na kraju budu prepoznati kao nosioci promena i nosioci glasa građana u svojim zajednicama.\nU dokumentima Evropske unije koji se dotičup pitanja proširenja skoro uvek se naglašava važnost učešća organizacija civilnog društva u procesu donošenja odluka, procesu pristupanja Srbije EU i uopšte bilo kakvim konsultativnim procesima za unapređenje pravnog okvira, jer one predstavljaju jednog od glavnih zastupnika interesa građana i glavnog konstruktivnog kritičara procesa pregovora.\nZa početak, zbog svog stalnog i posvećenog rada u različitim oblastima politika u okviru procesa pristupanja Srbije EU, programski partneri na CS4EU programu su doprineli da godišnji izveštaj Evropske komisije za Srbiju za 2019. godinu konačno dobije ton na kom civilno društvo Srbije godinama unazad insistira. Godinama unazad, izveštaji Evropske komisije o Srbiji imali su diplomatski i administrativni ton, međutim, kvalitetni pisani doprinosi organizacija civilnog društva doveli su do artikulacije zabrinutosti EU, naročito u onim oblastima koje se posebno bitne i koje se tiču: nezavisnosti institucija, slobode izražavanja, nezavisnosti medija i bezbednosti novinara. Doprinosi CS4EU partnera o kvalitetu vazduha u Srbiji, energetskoj politici, zaštiti prirode, reformi javne uprave i poštovanju i zaštiti ljudskih prava pripadnika manjina i dece našli su svoje mesto u Izveštaju, i to najčešće kao potpuno prihvaćeni, u svom sadržaju i formi.\nMnogi partneri su kroz CS4EU program pokazali da civilno društvo ne sme odustati, jer se istrajnošću dolazi do pozitivnih promena.\nTako je, kao jedan od mnogih primera, na inicijativu Novosadske novinarske škole podržan nastavni plan za novi predmet posvećen medijskoj pismenosti. Medijska strategija, posle višemesečne rasprave, konačno je pripremljena u saradnji s predstavnicima civilnog društva i različitim medijskim udruženjima, na čelu s Nezavisnim udruženjem novinara Srbije. To je bio proces koji je uključivao brojne predstavnike i zainteresovane strane u cilju poboljšanja prvobitnog teksta Strategije i odražavanja stvarnog stanja u medijima i medijskim udruženjima u Srbiji.\nAlternativni izveštaj o stanju mladih u Srbiji koji godinu za godinom izdaje Krovna organizacija mladih Srbije, postao je izvor za podatke i informacije o razmišljanjima, stavovima i položaju mladih u Srbiji.\nFondacija „Tijana Jurićˮ, posle dve i po godine upornog i kontinuiranog procesa javnog zagovaranja, uspela je da potpisi više od 150.000 građana budu razmotreni i da inicijativa o uvođenju izmena u Krivični zakonik bude prihvaćena u Narodnoj skupštini.\nRad partnera tokom CS4EU programa bio je usmeren i na produbljivanje razumevanja procesa pridruživanja Evropskoj uniji i uloge koju civilno društvo i građani u tom procesu mogu imati. Organizacija Zaštita potrošača ‒ Potrošački savetnik podigla je svest građana o važnosti njihovih prava kao potrošača, što se ogleda i u sve većem broju žalbi koje dobijaju od građana iz godine u godinu. Njihov angažman je doveo do toga da postanu centralna tačka za pitanja građana i da ojačaju lokalna udruženja građana u Boru, Kikindi i Novom Sadu, koja su sada u stanju da samostalno odgovaraju na upite građana na lokalnom nivou.\nKako su nezavisni mediji izuzetno važni za očuvanje demokratskog društva, kroz tri godine CS4EU programa postojalo je nastojanje da medijski partneri steknu preko potrebnu održivost i veću vidljivost. Na primer, European Western Balkans, portal na srpskom jeziku, postao je vodeći portal za vesti i analize o procesu evropskih integracija i dešavanjima u EU, ne samo za građane već́ i druge medije. S druge strane, lokalni mediji poput Foruma žena Prijepolja ili Južnih vesti, sa svojim jedinstvenim načinom oblikovanja priča o svojim lokalnim zajednicama, uspešno su se odupreli stalnim pritiscima i preprekama u svom radu i nastavili stalno i pravovremeno da informišu građane o temama koje se tiču njihovog svakodnevnog života, a imaju EU predznak.\nUz medije, neke od partnerskih organizacija imale su i značajan uticaj na pitanje izgradnje mini-hidroelektrana na području Stare planine. Zajedno s drugim lokalnim organizacijama i građanima uspevali su da šire informacije o štetnim efektima nepoštovanja standarda potrebnih za izgradnju mini-hidroelektrana, pomagali da javnost ostane u toku sa svakodnevnim dešavanjima i protestima. Iako je proces izgradnje hidroelektrana i dalje u toku, zbog sve većeg fokusa javnosti na ovo pitanje, neka od postojećih gradilišta su zaustavljena.\nPrvobitno je bilo planirano da CS4EU projekat traje tri godine, međutim, program je produžen i za naredne dve godine, za šta nisu bili zaslužni samo uspesi CS4EU partnera već i njihovi neuspesi. Baš ti neuspesi, koji su se događali uprkos kontinuiranim naporima i inicijativama organizacija i medija, a usled različitih pritisaka ili ignorisanja od javnih vlasti, pokazuju vrednost očuvanja i podržanja civilnog društva u Srbiji.


Spasavanje poslova na Kosovu | Izbor iz štampe | DW | 29.09.2011\nSpasavanje poslova na Kosovu\nSukobi na kosovskoj granici početkom nedelje nemačkoj štampi uglavnom nisu bili vredni pomena. Danas su objavljeni prvi komentari o tome.\nKfor na prelazima Jarinje i Brnjak\nList Frankfurter algemajne cajtung ovako objašnjava situaciju: „Granica između dve države dugačka je oko 350 kilometara, ali nemiran je deo od oko 80 kilometara sa čije obe strane žive Srbi. Taj deo su kontrolisale srpsko-albanske bande dok letos Kfor nije preuzeo kontrolu nad graničnim punktovima. Te bande ne zanimaju ni red i poredak, niti ’spasavanje srpstva na Kosovu’ već samo spasavanje sopstvenih poslova. U ovom sukobu se radi pre svega o vladavini kriminalnih bandi zbog kojih ne mogu normalno da žive Srbi sa severa Kosova koji poštuju pravni poredak“.\nAutor članka Mihael Martens u nastavku objašnjava razliku između politike bivšeg srpskog premijera Vojislava Koštunice i sadašnjeg predsednika Borisa Tadića: prvi „nije hteo da odstupi od pretenzija na Kosovo ni po cenu prekida pristupnih pregovora sa Evropskom unijom“; za drugog „EU predstavlja strateški cilj, pri čemu želi podelu Kosova, i bilo bi mu po volji kada bi se (albanski) ostatak Kosova priključio Albaniji. Jer, Beograd smatra da bi na taj način bila uklonjena važna prepreka na putu Srbije ka Evropskoj uniji: ’Srbija neće morati da prizna Kosovo koga više nema’, rekla je jedna važna osoba iz Tadićevog okruženja. Zato ne čudi ni što je Tadić pre nekoliko meseci upravo u razgovoru za ovaj list bio pun razumevanja za navodnu želju Tirane da bude stvorena velika Albanija. ’Mogli bismo da živimo s tim, ukoliko bismo imali dogovorena rešenja’, rekao je, i objasnio šta time misli: ’dogovor u kome svaka strana dobija ponešto’.\nKancelarka Merkel sa predsednikom Tadićem prilikom posete Beogradu 23.8.2011.\n„Doduše, trenutno ni Vašington ni EU ne žele podelu Kosova. Srpska elita je još uvek pod šokom izazvanim posetom kancelarke Angele Merkel Beogradu. Ona je Tadiću jasno i glasno – na šta on nije bio pripremljen – rekla da ne sme biti podele. Bez rešenja za sever Kosova, Srbija može da zaboravi pristup Evropskoj uniji, poruka je koju je Merkelova jasno stavila do znanja srpskom predsedniku.“\n„Greška nagraditi Beograd statusom kandidata“\nDnevnik Zidojče cajtung u komentaru pod naslovom „Problem Srbije“ piše: „Kosovo je nezavisno od pre četiri godine. I pored svih upozorenja Beograda, ta odluka je stabilizovala Balkan. Otcepljenje bivše albanske pokrajine pod srpskom kontrolom nije donelo nesreću regionu. Nije došlo do masovnog odlaska Srba, međuetničko nasilje se primetno smanjilo, većina Srba na Kosovu se pomirila sa novom državom. […] Krajnje je vreme da se Evropska unija suoči sa ovim problemom i prisili Beograd da konačno preuzme konstruktivnu ulogu u kosovskom konfliktu. Srbija ne mora da odmah prizna Kosovo, ali treba da se pomiri se njegovim otcepljenjem. Umesto toga, Beograd traži teritorijalnu podelu Kosova. Ali, promene granica na Balkanu mogle bi da ugroze stabilnost. S obzirom na provokacije ekstremista, kojima novcem i logistikom pomaže srpska vlada, bila bi greška da se Beograd već u oktobru nagradi statusom kandidata za pristup EU.“\nKljučne reči kosovo, srbija, beograd, nemačka štampa\nTrajni link https://p.dw.com/p/12ipd


Kakvi su planovi večitih rivala za zimski prelazni rok - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Kakvi su planovi večitih rivala za zimski prelazni rok\nZvezda tera strance, a Partizan lokalce\nV. Živanović30.12.2019. 15:30\nZa manje od dve nedelje Crvena zvezda i Partizan započeće zimske pripreme, ali nema dileme da će do početka drugog dela sezone biti promena u igračkom kadru oba kluba sa Topčiderskog brda.\nNovi trener Crvene zvezde Dejan Stanković demantovao je prethodnih dana pisanja tabloida da će na osnovu svojih poznanstava dovesti neko od bombastičnih pojačanja poput italijanskog napadača Marija Balotelija ili bivšeg kapitena Srbije Branislava Ivanovića. Stanković je upravi napomenuo da želi da na prvom delu priprema, koji će biti sproveden na Kipru, ima na raspolaganju sve igrače i da će pred put u Tursku (24. januar) odlučiti na koga neće računati u drugom delu sezone.\nUprkos ovome nema dileme da će Zvezda pokušati da se ratosilja viška stanaca, koji zbog ograničenja na četiri po utakmici u domaćem prvenstvu neće moći da se naigraju na proleće. Gužvu u napadu crveno-beli će pokušati da reše prodajom Ričmonda Boaćija, za koga navodno postoji najveće interesovanje inostranih klubova, a da su Tomane i Pavkov sasvim dovoljni za ofanzivu do leta.\nDani na “Mitiću” odbrojani su i levom beku Žanderu koji je zbog skrivljenog penala protiv Olimpijakosa označen kao glavni krivac za ispadanje iz Evrope. Verovatno se neće računati ni na Hozea Kanjasa, španskog vezistu koji je letos došao u klub, ali nije pružio partije koje su se očekivale.\nNije isključeno da u slučaju dobre ponude iz ekipe ode i najbolji igrač i kapiten Marko Marin, verovatno u neku arapsku zemlju. Blizu odlaska je i El Fardu Ben koji letos nije ni bio registrovan za Ligu šampiona.\nNa spisku domaćih igrača koji su blizu transfer liste, a o kojima će Stanković odlučivati posle već pomenutog Kipra nalaze se: Milan Jevtović, Dušan Jovančić, Veljko Simić, Srđan Babić i Milan Gajić. Letos je blizu odlaska bio i Milan Rodić, pa nije isključeno da ga klub pusti ukoliko dođe obostrano primamljiva ponuda.\nŠto se tiče dolazaka, uprava će verovatno ispuniti nekoliko želja novog trenera, ukoliko ih bude. Nije tajna da su u redovima srpskog šampiona čvrsto odlučili da se veća šansa da fudbalerima iz omladinskog pogona, što je još pre odlaska Vladana Milojevića najavio sportski direktor Mitar Mrkela.\nČak je i Stanković sam izjavio da kao fudbaler koji je u Zvezdi debitovao sa 16 godina ima dodatnu obavezu da sada i on kao trener daje šansu klincima koji bi u budućnosti mogli da postanu nosioci igre. Treba napomenuti i to da još uvek nije poznato u kojoj će formaciji crveno-beli igrati sa novim trenerom, pa će verovatno i taj faktor do kraja prelaznog roka diktirati uslove kako se ne bi nepotrebno gomilali fudbaleri na istim ili sličnim pozicijama.\nSavo Milošević je letos kao trener Partizana postavio odličnu osnovu i nema sumnje da će posle sasvim solidnih jesenjih rezultata gledati da minimalno pravi promene u timu. Igranje u fazi po grupama Lige Evrope i prodaja Strahinje Pavlovića Monaku finansijski su stabilizovali crno-bele, barem kada je u pitanju 2020. godina.\nVelikih para za trošenje ipak nema, pa će svako klub svakako prilikom pazarenja ići “na sigurno”. Jedna od takvih kupovina trebalo bi da se odnosi i na napadača Umara Sadika koji je u Humskoj trenutno na pozajmici iz Rome, ali Partizan i “vučica” imaju od letos neformalan dogovor da srpski klub može po pristojnoj ceni (oko 2 miliona evra) da otkupi ceo ugovor.\nŽelja Partizana je da dovede i slobodnog Slobodana Rajkovića koji od letos ne igra nigde od kako je raskinuo ugovor sa Palermom koji je zbog dugova izbačen u najnižu italijansku ligu. Zna se da Rajkovića želi i Peruđa, pa će bivši fudbaler Čelsija verovatno još neko vreme vagati da li želi da se vrati u srpski fudbal.\nKada je prodaja u pitanju, Milošević je dobio zeleno svetlo od uprave da ne ora da ode niko na koga računa za prvi tim. Bibras Natho, Takuma Asano i Lazar Marković imaju ugovore do leta 2022. godine, tako da nema dileme da se na proleće očekuje da budu nosioci igre.\nNavijači ne moraju da brinu ni za Sejdubu Sumu koji je nedavno potpisao ugovor do 2023. Vladimir Stojković i Saša Zdejlar imaju ugovore do 2021. i moguće je da odu jedino ako za njih stigne dovoljno visoka ponuda koja bi zadovoljila i klub i njih. Zeleno svetlo da napusti Humsku dobio je Aleksandar Šćekić za koga su u toku pregovori sa turskim Genčlerbirligijem.\nJoš uvek vlada velika nedoumica oko talentovanog levog beka Zlatana Šehovića koji je kod Miloševića bio u drugom planu (igrao Urošević), iako je u vreme Zorana Batice Mirkovića bio prvotimac. Nema dileme da Šehović kao talentovan igrač želi da bude u sredini u kojoj će više dobijati šansu u startnih 11, pa nije isključeno da se u slučaju dobre ponude možda napravi i dogovor i za pozajmicu u neki klub.\nZa Boaćija 2,5 miliona evra\nCrvena zvezda je prethodnih dana odbila ponudu Konjaspra za Ričmonda Boaćija. Turski klub je crveno-belima ponudio oko 900.000 evra, ali šampion Srbije za napadača iz Gane očekuje 2,5 miliona evropskih novčanica. Razlog za ovu cenu verovatno leži u tome što ga je Zvezda iz Kine za istu cifru vratila u klub leta 2018. godine.\nSa Rajkovićem zapelo oko plate\nSlobodan Rajković je prema nezvaničnim informacijama tražio od Partizana godišnju platu od 500.000 evra, ali su crno-beli u ovom trenutku spremni da mu ponude samo 300.000. Uprava kluba iz Humske opravdano ima sumnju u fizičku spremnost Rajkovića koji pola godine nigde nije igrao, te smatraju da je njihova ponuda više nego velikodušna. S druge strane, pitanje je da li bi Rajković od Peruđe ili nekog drugog kluba u Italiji mogao da dobije više novca, te je ustvari jedina dilema da li zaista želi da zaigra u Partizanu, odnosno da se vrati u Srbiju. Dolazak u Humsku svakako bi mu značio u daljoj afirmaciji jer bi imao priliku da igra i evropske utakmice naredne jeseni.\nBibras Nathobranislav ivanovicDejan StankovićFK Crvena zvezdaFK PartizanFudballazar markovicMario Balotelimitar mrkelaSaša ZdjelarSavo MiloševićSejduba SumaSlobodan RajkovićTakuma Asanovladimir stojkovic\nTeniski savez Australije saopštio je danas da će obaviti...\nKošarkaši Atlante pobedili su noćas Milvoki sa 121:114 i...


Najnovije istraživanje: SNS-u preko 55 odsto podrške građana, samo četiri liste bi ušle u parlament, Trifunović duplirao rejting PSG | Telegraf - Najnovije vesti\n8. mart 2019 | 09:06 » 09:19\nNajnovije istraživanje: SNS-u preko 55 odsto podrške građana, samo četiri liste bi ušle u parlament, Trifunović duplirao rejting PSG\nAnketa agencije Faktor plus rađena je telefonski na teritoriji Srbije, bez Kosova, a ispitano je 1.200 ljudi\nSrpska napredna stranka ima stabilan rejting, a da se izbori održavaju u nedelju, za ovu stranku glasalo bi 55,1 odsto glasača, navodi se u najnovijem istraživanju agencije Faktor plus, čije rezultate danas prenosi "Blic".\nCenzus bi prešli i Savez za Srbiju, koji bi podržalo 12,2 odsto glasača, Socijalistička partija Srbije sa deset odsto glasova, kao i Pokret slobodnih građana, sa pet odsto podrške.\nVladimir Pejić iz agencije Faktor Plus rekao je za "Blic" da se kampanja predsednika Srbije Aleksandra Vučića, uprkos kritikama, pokazala kao uspešan odgovor na građanske proteste i učvrstila je biračko telo SNS-a.\nOn navodi da je jedino iznenađenje u istraživanju rejting PSG-a koji je udvostručen od kada ga je preuzeo Sergej Trifunović.\n- To je zanimljivo budući da nemaju ni infrastrukturu, da su ih napustili svi članovi i skoro celo rukovodstvo. Hoće li Trifunović jačati organizaciju ili je blesak poput Saše Radulovića i Belog, to ćemo tek videti - kaže Pejić.\nPejić - Foto: Tanjug/Dragan Kujundžić\nOn ocenjuje i da su među novim glasačima PSG uglavnom neopredeljeni.\n- Skok rejtinga PSG ne mora nužno da bude loš po SzS, jer bi u eventualnim postizbornim koalicijama možda imali više nego da nastupe zajedno. Videćemo i da li Trifunović odgovara SzS-u - rekao je Pejić, dodajući da do sada nije primetio njegovu konfrontaciju s Draganom Ðilasom.\nPejić kaže da je primetan i blagi rast nacionalno opredeljenih stranaka - SPAS-a Aleksandra Šapića, Demokratske stranke Srbije, a u istraživanjima se ovog meseca pojavio i SNP Nenada Popovića.\n- To ima veze s Kosovom, jer je građanima taj stav makar deklarativno prihvatljiv. Radikali su blago pali, ali svi zajedno, sve te četiri stranke imaju oko 15 odsto glasova - objašnjava Pejić.\nNa pitanje da li bi izašli na izbore koji bi se održali u nedelju ukoliko ih opozicija ne bi bojkotovala, pozitivno se izjasnilo 46 odsto ispitanih, 30 procenata ne bi izašlo, dok 24 odsto nema stav.\nKada je reč o raspoloženju prema Evropskoj uniji, javlja se blagi skok onih koji su za članstvo.\n- U prethodnom istraživanju bilo je oko dva procenta više onih koji su bili protiv EU - kaže Pejić za "Blic".\nAnketa agencije Faktor plus rađena je telefonski na teritoriji Srbije, bez Kosova, a ispitano je 1.200 ljudi.\nIspod cenzusa bi, po podacima agencije Faktor plus na hipotetičkim izborima u nedelju, ostala Srpska radikalna stranka sa 3,8 odsto podrške ispitanika, Partija ujedinjenih penzionera Srbije sa 3,4 odsto, Srpski patriotski savez (SPAS) sa 3,1 i Demokratska stranka Srbije koja je prikupila 2,8 podrške ispitanika.\nPoslednja dva mesta, sa 2,3 odsto podrške, dele Srpska narodna partija i Socijaldemokratska stranka.\nZaseda Savet za nacionalnu bezbednost zbog prištinske Platforme, Selaković najavio: Odgovor Vučića biće racionalan, odgovoran i čvrst (FOTO)\nTagovi: Aleksandar Vučić, Faktor plus, istraživanje javnog mnjenja, Pokret slobodnih građana, PSG, Savez za Srbiju, Sergej Trifunović, SNS, Srpska napredna stranka, SzS\nGoran 09.03.2019 09:36\nNema nikakvih pozitivnih efekata po rajting SZS od njihovih šetnji.\nDakki 09.03.2019 09:10\nSNS ima zasluzeno najvecu podrsku u narodu.\nIvana 08.03.2019 14:23\nNormalno je da je SNS iznad 55% jer gradjani veruju naprednjacima.


NORBAS – CPTT\nNORBAS projekat za svrhu ima izgradnju platforme za saradnju i razvoj visokoškolskih institucija iz Bosne i Hercegovine i Srbije (BAS) i Norveške (NOR). Saradnja je predviđena u zajedničkim istraživačkim i obrazovnim aktivnostima te kao povezivanje sa preduzećima iz sektora informacionih i komunikacionih tehnologija (IKT). Svrha ovih aktivnosti je jačanje uloge univerziteta u privrednom i društvenom razvoju, sa fokusom na razvoj kapaciteta elektrotehničkih fakulteta.\nNosilac projekta je Norveški univerzitet za tehničke nauke u Trondhajmu (NTNU), a glavni partneri Elektrotehnički fakultet u Banjoj Luci (ETFBL) i Elektronski fakultet u Nišu (ELFAK). Kao pridruženi partner Univerziteta u Banjoj Luci (UBL) u projektu učestvuje i Inovacioni centar Banja Luka (ICBL). UPC je koordinator ovog projekta ispred UBL.\nImplementacija je projekta je počela u januaru 2012 i trajati će do decembra 2015 godine. Troškove projekta pokriva vlada kraljevine Norveške kroz HERD IKT program Ministarstva vanjskih poslova. Ukupna vrijednost projekta je oko 1 600 000,00 BAM.\nFokus projekta kao i ukupnog HERD programa je na\nJačanju kapaciteta univerziteta za obrazovanje radne snage sa adekvatnim inovacionim kvalifikacijama za tržište rada;\nJačanje naučno-istraživačkih kapaciteta univerziteta sa zapadnog Balkana;\nIzgradnja infrastrukture za saradnju univerziteta sa privredom i transfer znanja i tehnologija.\nJačanje kapaciteta za obrazovanje radne snage se odnosi na povećavanje atraktivnosti studijski programa na ETFBL i ELFAK. Ovo podrazumijeva razmjenu iskustava nastavnog osoblja u realizaciji nastave, poboljšanje postojećih i uvođenje novih predmeta sa laboratorijskim vježbama i prikladnim priručnicima razvijenim kroz saradnju partnera. Osim direktnog poboljšanja kvaliteta nastave, projekat podrazumijeva i uvođenje dodatnih prilika za projekte i prakse u privredi za studente ovih fakulteta; te integrisanje rezultata naučno-istraživačkog rada nastavnog osoblja u predmete dokstoskih studija.\nKapacitete za saradnju istraživačkih grupa u oblasti IKT na partnerskim univerzitetima realizujemo kroz razvoj mladih istraživača (odnosno zajedničke doktorske studije za 4 doktoranda), realizaciju zajedničkih istraživačkih aktivnosti i projekata, studijske posjete istraživača, te stvaranje osnove za buduću saradnju kroz EU projekte.\nSaradnja sa privredom će se jačati kroz uspostavljeni centar za transfer tehnologija u ICBL-u, a u toku je i osnivanje kancelarije za transfer tehnologija na Univerizitu u Banjoj Luci. Osim podrške transferu tehnologija od akademske zajednice ka privredi, ovaj dio projekta obuhvata i transfer znanja kroz saradnju na zajedničkim istraživačkim projektima, te programe obuke za naučnike i privrednike kako bi smo podstakli realizaciju ovaku saradnju.\nZa više informacija o projektu posjetite internet stranicu http://norbas.elfak.ni.ac.rs/


Široko nebo - Naslovna - FOX\nDruga sezona prati privatne detektive Kejsi Djuel i Dženi Hojt koje su ponovo zajedno da bi istražile olupinu automobila izvan Helene u Montani, za koju uskoro otkrivaju da možda nije tako jednostavan slučaj kao što se činilo.\nVukovi uvek traže krv\nNek bude on\nNišta bolje od psa\nKejsi, Dženi, Džeri i Lindor sarađuju kako bi vratili stvari u funkciju nakon što je motel razrušen. Slučajevi Klajnsaser i Ronald nisu u ništa boljem stanju. Na ranču, Šajen koristi priliku da preokrene dinamiku moći u porodici u svoju korist.\nLjubav je neobična i opasna stvar


Više javno tužilaštvo u Beogradu naložilo je odeljenju za Visoko tehnološki kriminal da istraži sporne navode nekadašnje političarke Vesne Pešić objavljene na društvenoj mreži Tviter.\nPredmet je formiran u subotu odmah nakon >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << objave tvita na nalogu V. P, precizirala je Bjeloševa.\nPešićeva je na svom nalogu napisala: "Hajde bre da vas vidim šta ćete kada se proglasi doživotnim predsednikom. Dok tviteraši bezbrižno tviterišu. O tome ne mislite. Eno ga Putin baš to radi. Ako Brnabićka da ostavku, da znate - sprema se doživotni Vučić. E, nema tu bojkota, samo cev u glavu".\nVesna Pešić je posle na Tviteru navela da joj nije palo napamet da preti Aleksandru Vučiću.\n"Evo navalilo na mene na Pinku da hoću da ubijem predsednika. A ja htela da ubijem sebe. Svašta će da preokrenu u napad, zaista neverovatno. Čak sam taj tvit izbrisala, da ne bi došlo do ovakvih izobličenih režimskih napada", napisala je Pešić juče popodne na Tviteru povodom burnih reagovanja na njen prethodni tvit.\nViše javno tužilaštvo u Beogradu naložilo je odeljenju za Visokotehnološki kriminal da istraži sporne navode Vesne Pešić objavljene na društvenoj mreži Tviter..."Javni tužilac je naložila da se preduzmu sve mere u skladu sa zakonom. Slede provere da li ima elemenata krivičnog dela za postupak...


Crkvu u Sarajevu zapalila ista politika koja hoće da ukine RS (foto) - Sputnjik Srbija\n14:10 21.08.2016 Preuzmite kraći link\nIncident u Sarajevu delo je militantnih muslimanskih političara koji hoće da završe ono što nisu završili u ratu, komentariše za Sputnjik paljenje pravoslavnog hrama u glavnom gradu BiH Staša Košarac, poslanik u Parlamentu BiH.\nStaša Košarac, poslanik SNSD-a u Parlamentu BiH, za Sputnjik kaže da se u Sarajevu ništa ne dešava slučajno, pa tako ni paljenje pravoslavnog Hrama Preobraženja Gospodnjeg u Sarajevu ne vidi kao slučajnost.\nZapaljeni deo Hrama Preobraženja Gospodnjeg u Sarajevu\nOn podseća da je hram pre samo dva dana proslavio slavu na kojoj su se okupili i Srbi koji su nekada bili stanovnici Sarajeva. Koliko nas je malo govori i popis stanovništva u BiH, koji nije realan, ali i kao takav pokazuje da su u ovom gradu Srbi svedeni na nivo statističke greške, dodaje on.\n„Ja ne verujem da iza takvih incidenta stoje neki neodgovorni pojedinci, već militantna politika muslimanskih političara koji i dalje misle da je politika zastrašivanja jedina politika koja postoji. Određene muslimanske političke elite čine takve incidente da bi zastrašile i ovo malo Srba koji žive u gradu i da bi naravno ostvarile svoje političke ciljeve koje nisu do kraja postigle u ratu“, kaže Košarac.\nOn kaže da je zabrinjavajuće da je ta crkva više puta napadana i paljena što govori dosta o tome kako se vlasti u Sarajevu odnose prema pravoslavnim hramovima. Košarac smatra da je ista politika koja je zapalila Hram Preobraženja Gospodnjeg, politika koja želi i da ukine RS i koja ne želi da se održi referendum najavljen u RS.\n„Takva politika i politika Bakira Izetbegovića nije politika koja želi dobro RS. Mi želimo da sačuvamo svoje pravo, tako da ne ugrozimo druge i to je poenta referenduma. Potpuno je vidljivo da muslimanski politički imaju za cilj da destabilizuju situaciju u BiH i da to ’fakturišu‘ RS. Ovaj incident je po meni jasna poruka Sarajeva da su incidenti mogući“, zaključuje Košarac.\nSrpska pravoslavna crkva, paljenje, hram Preobraženja Gospodnjeg, Staša Košarac, Republika Srpska, BiH, Sarajevo


Lagumdžija sa čelnicima UN-a i ministrom vanjskih poslova Holandije - Klix.ba\nBiH Lagumdžija sa čelnicima UN-a i ministrom vanjskih poslova Holandije\nLagumdžija sa čelnicima UN-a i ministrom vanjskih poslova Holandije\n21.1.2015. u 09:28\nZamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Zlatko Lagumdžija, nakon sastanka sa generalnim sekretarom Ujedinjenih naroda Ban Ki-moonom, razgovarao je 20. januara 2015. godine, tokom radne posjete New Yorku, u odvojenim susretima sa brojnim drugim zvaničnicima.\nRazgovarao je sa zamjenikom generalnog sekretara Ujedinjenih naroda Janom Eliassonom, ministrom vanjskih poslova Kraljevine Holandije Bertom Koendersom, stalnim predstavnikom Ruske Federacije pri UN-u ambasadorom Vitalijem Čurkinom, na zajedničkom radnom sastanku sa ambasadorima Republike Turske, Savezne Republike Njemačke i Države Katar pri UN-u, te predsjednikom Fondacije Appeal of Conscience rabinom Arthurom Schneierom.\nLagumdžija je sagovornike upoznao sa aktuelnom političkom situacijom u Bosni i Hercegovini sa posebnim osvrtom na proces formiranja vlasti i dešavanja po pitanju pristupanja BiH u članstvo Evropske unije i s tim u vezi Inicijativom Evropske unije za pokretanje i ubrzanje evropskih integracija.\nRazmijenjena su mišljenja o ekonomskoj i regionalnoj saradnji i stavovi po pitanju globalne borbe protiv terorizma, situaciji u Ukrajini i na Bliskom istoku.\nIzmeđu ostalog, Lagumdžija je tokom susreta sa zamjenikom generalnog sekretara Eliassonom naglasio da će Bosna i Hercegovina i dalje pružati snažnu podršku Ujedinjenim narodima i biti njihov pouzdan partner, što pokazuje i podrškom UN-om mirovnim operacijama kroz učešće u različitim UN policijskim misijama u svijetu. Pomoć u prevenciji od poplava se i ovih dana pokazuje kao jedno od ključnih pitanja na kojima Bosna i Hercegovina očekuje jaču saradnju sa UN-om.\nRazgovor sa ruskim ambasadorom Vitalijem Čurkinom je bio posvećen regionalnoj saradnji na Balkanu uz razmjenu mišljenja o kriznim žarištima koja predstavljaju prijetnju svjetskom miru. Sastanak sa ambasadorima Njemačke, Turske i Katara je protekao u razmjeni mišljenja o načinima pomoći Bosni i Hercegovini na njenom euroatlantskom putu, kao i većoj ekonomskoj saradnji između naših zemalja.\nTokom razgovora Lagumdžije i rabina Schneiera, svjetski poznatim aktivistom na polju vjerskih sloboda i ljudskih prava, ukazano je na značaj promocije društva zajedničkih vrijednosti, podrške razvoju međureligijskog dijaloga u svijetu, toleranciji i razumijevanju među ljudima. Adekvatno obilježavanje 20. godišnjice genocida u Srebrenici je od interesa za progresivni svijet, saglasili su se Lagumdžija i rabin Schneier, saopćio je Ured za odnose s javnošću MVP BiH.


U Leskovcu održana prezentacija konkursa za nedovoljno razvijene opštine sa juga Srbije – Info Centar Juga\nIako Leskovac ne spada u red opština kojima je namenjen Javni konkurs Kabineta ministra za razvoj nedovoljno razvijenih gradova i opština, danas je u sali Skupštine grada Leskovca održana prezentacija namenjena opštinama Jablaničkog i Pčinjskog okruga koje mogu da se prijave na konkurs. Pre radnog dela sastanka prisutnima su se obratili Novica Tončev ministar zadužen za razvoj nerazvijenih opština i gradonačelnik Leskovca i predsednik Skupštine Centra za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga Goran Cvetanović.\n„Na nama je da sledimo taj put, donosimo odluke kojima ćemo unaprediti naše lokalne zajednice kako bi građani živeli bolje. Krajem 2012. godine mi smo preuzeli lokalnu samoupravu čiji budžet je bio opterećen dugovima, neisplaćenim zaradama, neuspelim projektima. Danas sa ponosom ističemo da je gradska kasa stabilnija nego ikada, da vas informišemo danas je na računu grada 611 miliona dinara i u poslednjih šest meseci nikada nije bilo ispod 550 miliona dinara u kontinuitetu. Redovno isplaćujemo sve prispele obaveze i posvećeni smo razvoju apsolutno svih segmenata društva. Bilo da je to podrška razvoju sporta i sportskih klubova za čije funkcionisanje smo u budžetu opredelili rekordnih 120 miliona dinara i ako dodamo još milion evra za funkcionisanje SRC Dubočica, to znači 2 miliona evra godišnje samo za sport, a podsetiću 2012. godine, kada su neki drugi ljudi imali odgovornost izdvajano je samo 18 miliona dinara. Mogu da vam dam informaciju da smo danas isplatili prvu ratu sportistima u visini od 43,4 miliona dinara i siguran sam da smo sa konkursom koji smo podelili prvi u Srbiji prema sportistima prvi uplatili i novac. Zbog nedomaćinskog i neracionalnog upravljanja finansijama u periodu pre 2012 https://onlinecasinos-australia.com/blog/plans-of-australian-gambling-giant-crown-resorts-for-2022.html. godine, računi čak 33 leskovačke mesne zajednice bili su u dugogodišnjoj blokadi zbog dugovanja za električnu energiju i za druge komunale usluge. Zaključno sa jučerašnjim danom mi smo isplatili 66 miliona dinara za deblokiranje računa svih mesnih zajednica čije je funkcionisanje zbog takve situacije bilo otežano. Na današnji dan nijedna mesna zajednica nije blokirana jer smo sve dugove izmirili tokom tekuće nedelje“, kazao je gradonačelnik Cvetanović.\nZbog smrti pedesetjednogodišnjeg muškarca troje osumnjičeni za ubistvo u saizvršilaštvu\nPočelo čišćenje divljih deponija u centru Lebana


Helsinški odbor: Bošnjaci meta navijačkih falangi koje predstavlja fašističku i bezbjednosnu opasnost - SNEWS\nHelsinški odbor: Bošnjaci meta navijačkih falangi koje predstavlja fašističku i bezbjednosnu opasnost\nBy SNews 11. Oktobra 2021. 136\nHelsinški odbor za ljudska prava upozorava da ultradesničarsko divljanje navijača na sportskim takmičenjima čija su meta Bošnjaci predstavlja fašističku i bezbjednosnu opasnost za čitavo društvo u Srbiji i poziva nadležne institucije da sveobuhvatnim mjerama pod hitno odgovore na ove napade na bošnjačko stanovništvo.\n“Kao jednu od mjera koju bi mogli da preduzmu sportski klubovi jeste zabrana transparenata i parola koje glorifikuju ratne zločince i raspiruju fašizam.Posljednji primjer je rukometna utakmica između klubova Novi Pazar i Crvena Zvezda u Beogradu. Uz ogromne transparente putem kojih je obećavana večna borba protiv poturica (koje se treritaju kao izdajnici “srpskog roda”), skandiralo se ratnom zločincu Ratku Mladiću osuđenom za ratne zločine nad Bošnjacima, uključujući i genocid”, ukazuju iz Helsinškog odbora i predočavaju da je uvođenje strogih antišovinističkih mjera na sportskim takmičenjima neophodno iz nekoliko razloga.\nUkazuju i da je “ovo fašističko ponašanje na utakmicama direktna posljedica ratova i glorifikacije ratnih zločinaca u društvu, što stvara ogromnu nesigurnost među građanima i strah kod ugroženih zajednica, a ohrabruje nove počinioce da je zločine moguće ponoviti bez ikakvih posledica”.\n“Skandiranja Ratku Mladiću i incidenti u vezi sa tim, ponavljaju se na gotovo svim utakmicama od kada je donijeta osuđujuća presuda pred Međunarodnim rezidualnim mehanizmom za krivične sudove. Navijačke grupe u Srbiji tijesno su povezane sa ideološkim stanovištem velikosrpskog nacionalizma i ponašaju se kao falange njegovih ideologa. Drugo, navijačke grupe imaju svoju strukturu, hijerarhiju, vođu i za njih su često vezana djela organizovanog nasilja i kršenje zakona. Nasilje navijačkih grupa usmereno je ka direktnom narušavanju tjelesnog ili moralnog integriteta grupa koje smatraju neprijateljskim. Poslednje afere u Srbiji pokazuju da su navijačke grupe u tesnoj vezi sa kriminalnim grupama kao i vladajućim strukturama”, navodi se u reagiranju Helsinškog odbora za ljudska prava.\nPodseća se i da su predstavnici Bošnjaka uputili u poslednjih nekoliko godina niz apela Vladi Srbije da preduzme mjere zbog šovinističkog ponašanja srpskih navijača, ali da niko od nadležnih do sada nije reagovao.\nTagovi: fašizam Helsinški odbor za ljudska prava nacionalizam Srbija srpski navijači


MALI O DVOKRATNOJ POMOĆI DRŽAVE: Evo od kada kreće prijavljivanje | Happy BSC portal\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali izjavio je danas da će prijava za sve koji žele da prime pomoć od "30 plus 30 evra" početi 28. aprila i da će trajati do 15. maja.\nMinistar Mali je rekao da oni koji primaju socijalnu pomoć i penzioneri ne moraju da se prijavljuju, a da se prijavljuju svi ostali punoletni građani koji žele tu pomoć.\nMali je takođe podsetio da je 1.130.000 radnika dobilo 50 odsto minimalne zarade. Imamo još dva puta po 50 odsto minimalne zarade, rekao je Mali. On je naveo da će se šest meseci isplaćivati i 600 evra po autobusu za autoprevozike, a da je prva isplata u aprilu.


4D / 5D Cinema dinamičkih sistema (6 mandata) proizvođači i dobavljači - sertifikacija - Sinotop mašina\nPronalaska 5D bioskopima nam dozvolio da gurnuti u svijetu virtualne stvarnosti, ova tehnologija je savršen kombinacija 3D slike i efekte proizvedene od strane posebne opreme na ljudske organe intuitivna. 5D/bioskop na osnovu 3D stereo/bioskop i profesionalne dinamičke mesta/stolice je dodao razne vrste uticaja okoline, uključujući: munja simulacija, kiša simulacija, sneg simulacija, smoga simulacija, mehur simulacija, vibracija, vazduh eksplozije, nogu Golicaи, uvo vetar, uho zvuk UN-a i itd.\nPronalaska 5D bioskopima nam dozvolio da gurnuti u svijetu virtualne stvarnosti, ova tehnologija je savršen kombinacija 3D slike i efekte proizvedene od strane posebne opreme na ljudske organe intuitivna.\n5D/bioskop na osnovu 3D stereo/bioskop i profesionalne dinamičke mesta/stolice je dodao razne vrste uticaja okoline, uključujući: munja simulacija, kiša simulacija, sneg simulacija, smoga simulacija, mehur simulacija, vibracija, vazduh eksplozije, nogu Golicaи, uvo vetar, uho zvuk UN-a i itd.\nU bioskopu, u kupovinu, tržni centar, plaza, scenski spotovi i komercijalne zabave oblast.\nSinotop mašine je vodeći zabave uređaj kompanija, koja je dobro poznata kao jedna od najboljih proizvođača i dobavljača sistema dinamičke cinema 4 d/5 d (6 mandata). Opremljena sa profesionalnim fabrike i strogom kontrolom kvaliteta sistema, smo vas srdačno dočekati da kupi visokog kvaliteta, najnoviji i modne sistem dinamičkog cinema 4d / 5d (6 mandata) sa sertifikacija sa nama.\nHot Tags: 4d / 5d dinamički kinematografije sistema (6 mandata) proizvođači, dobavljači, fabrika, visokog kvaliteta, sertifikacija, najnovija, najbolja, kupovina mode,


Kešetović je u teškom stanju pre nekoliko dana hitno prebačen u Klinički centar Univerziteta u Sarajevu gde su se lekari borili za njegov život, prenosi Srpskainfo.\nKešetović je bio uspešni sportista, član Košarkaškog kluba “Silver Kings” iz Srebrenika, a prijatelji iz ovog kluba oprostili su se s njim putem društvenih mreža.\n– Ovo jutro nas je dočekala veoma tužna vest. Naš član Dinko Kešetović je nakon teške nesreće i nekoliko dana borbe u bolnici Koševo ipak preminuo zbog posledica teške povrede. Dinko je kao član naše ekipe ostvario značajne rezultate i s ostalim momcima iz generacije doneo nekoliko pehara i medalja. Ovim putem izražavamo iskreno saučešće porodici – naveli su iz kluba Silver Kings, piše Avaz.


Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Sport > Kosarka > Pocinje Jadranska liga i borba za Evroligu\n03.10.2013 18:03 #1\nPočinje Jadranska liga i borba za Evroligu\nBEOGRAD - Utakmicom MZT - Olimpija sutra u Skoplju počinje 13. izdanje košarkaške Jadranske lige u kojoj će se timovi iz regiona boriti za tri mesta koja vode u Evroligu.\nEkipe koje se plasiraju u finale završnog turnira Jadranske lige izboriće direktan plasman u Evroligu, dok će trećeplasirani na kraju sezone igrati kvalifkacije za elitno klupsko takmičenje.\nZa sada nije poznato koliko će klubova iz Jadranske lige na osnovu plasmana izboriti učešće u Evrokupu sledeće sezone.\nTitulu brani Partizan, ali crno-beli će imati izuzetno težak zadatak pošto se kao najveći favorit za osvajanje titule izdavaja večiti rival, Crvena zvezda, koja se izuzetno pojačala i promenila tim u odnosu na prošlu godinu.\nZvezdu su napustili Rakočević, Savović, Skot, Subotić, Braun, Samardžiski i Radivojević, dok su angažovani Blejk Šilb, Čarls Dženkins, Boban Marjanović, Jaka Blažič i Ivan Radenović.\nO dometima ekipe Dejana Radonjića govore rezultati iz pripremnog perioda, koji je tim sa Malog Kalemegdana rešio za 13 pobede iz isto toliko utakmica.\nAktuelni prvak i šestostruki osvajač lige Partizan napustio je kapiten Vladimir Lučić, Letonac Davis Bertans pauziraće do Nove godine, ali je zato doveden Amerikanac Tarens Kinzi, koji ima iskustva igranja u Evroligi.\nEkipa Duška Vujoševića je starija i iskusnija za jednu sezonu, a pored tradicionalno jake centarske linije (Lovernj, Musli, Gagić, Milutinov, Šalić) navijači crno-belih ove godine mogli više da očekuju od novog vođe tima Dragana Milosavljevića i Bogdana Bogdanovića, koji iza sebe ima izuzetno uspešno EP u Sloveniji.\nPored večitih rivala, Srbiju će u Jadranskoj ligi predstavljati kragujevački Radnički i Mega Vizura.\nRadnički je dobio specilajnu pozivnicu čelnika takmičenja, pošto Vojvodina, koja je izborila mesto kroz Superligu, nije ispunila sve uslove, dok je Mega Vizura debitant u ligi.\nU borbu za pobednicko prstenje mogli bi da se umešaju zagrebački timovi Cedevita i Cibona, kao i prošlogodišnje iznenađenje Igokea, a ne treba otpisivati ni ljubljansku Olimpiju i podgoričku Budućnost.\nCibona - Radnički Kragujevac (17)\nŠiroki - Crvena zvezda (17)\nZadar - Solnok (19)\nPartizan - Igokea (17)\nMega Vizura - Cedevita (19)


EK dala preporuku Srbiji za datum\nSrbija će, kako stvari stoje, nakon perioda neizvesnosti uspeti da napravi još jedan korak na svom evropskom putu. Evropska komisija je u izveštaju o napretku Srbije predstavljenom na sastanku šefova evropske diplomatije u Luksemburgu, preporučila da se sa njom otvore pristupni pregovori o članstvu u EU. Iako je posle dugo vremena stigla ovako optimistična vest, ništa međutim nije zagarantovano do 28. juna, kada će evropski zvaničnici doneti konačnu odluku o tome da li će se sa Srbijom otpočeti pregovori.\nSada se, pre svega, očekuje da sporazum o normalizaciji odnosa koji je sklopljen između Beograda i Prištine, bude i primenjen. Na to je, kao najvažnije, ukazao nemački ministar inostranih poslova Gido Vestervele.\n„Želimo da ono što je dogovoreno između Srbije i Kosova, sada bude i primenjeno, da zaista bude sprovedeno u praksi. Iz našeg ugla, to je veoma važno. Ako u ovom regionu Evrope ostvarimo veću stabilnost time što će doći do popuštanja u susedskim odnosima Srbija i Kosova, to onda nije samo dobra vest za ove dve zemlje i ljude koji tamo žive, već i za čitavu Evropu i sve Evropljane“, rekao je Vestervele.\nŠvedski šef diplomatije Karl Bilt, svestan je da sprovođenje sporazuma neće biti lako, ali ipak gaji optimizam koji je opisao slikovito. “Mislim da je rubikon pređen. Nema povratka unazad”, rekao je Bilt.\nEvropska komisija je zaključila da se Srbija tokom dijaloga angažovala "aktivno i konstruktivno" i da je to obuhvatilo ceo spektar tema za postizanje održivog poboljšanja odnosa. Kroz 13 stranica dug tekst, uglavnom provejavaju pozitivni tonovi, ali se i skreće pažnja na pojedine probleme kojima će Srbija morati ozbiljnije da se pozabavi nakon što otpočne pregovore o pridruživanju, a što se očekuje već tokom ove godine.\nSuzana Grubješić, potpredsednica Vlade za evropske integracije, uz ocenu da preporuka predstavlja “početаk nepovrаtnog procesа koji će Srbiju uvesti u veliku evropsku porodicu”, navodi i da je Srbijа u potpunosti instiutucionаlno spremnа dа počne proces pregovorа.\nPredsednica skupštinskog odbora za evropske integracije Milica Delević, u razgovoru za RSE upozorava ipak da će dalji put ka Evropi, zavisiti upravo od toga koliko će Srbija biti spremna da sprovede preporuke Evropske komisije.\n“Pregovori, za koje je mislim najbolje pripremati se uvažavanjem preporuka koje izveštaj EK donosi, a među kojima ima i onih koje se odnose na veći prostor za institucije, manje hitne procedure u Skupštini, pitanja važna za primenu prelaznog trgovinskog sporazuma…”, kaže Delević.\nDa normalizacija odnosa sa Kosovom nije i jedino što je potrebno uraditi na putu Srbije ka Evropi, ukazuje i Maja Bobić, generalna sekretarka Evropskog pokreta u Srbiji, dodavši da su mnoge neophodne reforme u poslednje vreme “bile u senci” i da je sada vreme da se njima posveti pažnja.\n“To je izuzetno značajno jer je Srbija, odnosno njen proces evropskih integracija, bio zapravo prilično fokusiran na pitanje normalizacije odnosa sa Kosovom i to je u velikoj meri usporilo sve druge reforme koje su suštinski važne i koje su u krajnjoj liniji, karakteristične za proces pristupanja EU. Ja se nadam da će ovo biti prilika upravo da se malo više pažnje posveti svim onim temama koje su bile u senci pregovora između Beograda i Prištine, a to je i reforma pravosuđa i borba protiv organizovanog kriminala i korupcije, uspotavljanje jedne efikasne i efektne državne admisnistracije i uprave i sve one reforme koje su zapravo suštinski važne za sve građane Srbije”, rekla je Maja Bobić.\nPočetak pregovora, odnosno sprovođenje neophodnih reformi, ukazuje Milica Delević, zapravo će značiti bavljenje temama koje utiču na kvalitet života građana.\n“Pregovori znače priliku da se okrenemo političkim i ekonomskim reformama, a to su teme koje znače, najkonkretnije, promenu društva i promovišu određenu političku normalnost i bolju svakodnevicu, a čini mi se da je skandiranje maratonu u nedelju, pokazalo da je to upravo ono što građani najviše i žele”, kaže Delević.


Slobodna Hercegovina » Inicijativa: Luki Ćeloviću Trebinjcu ulica u „Beogradu na vodi”\nUdruženje Trebinjaca „Jovan Dučić” u Beogradu uputilo je pismo gradonačelniku Beograda Siniši Malom, sa predlogom da se jedna ulica u budućem projektu „Beograd na vodi”nazove po jednom od najvećih beogradskih i srpskih dobrotvora, Luki Ćeloviću Trebinjcu.\nPismo je uputio predsednik Udruženja Trebinjaca u Beogradu Žarko Jevtov Ratković, sa obrazloženjem da bi to bio simboličan gest, kojim bi se Beograd i beograđani odužili svom velikom dobrotvoru.\nLuka Ćelović – Trebinjac (1854 – 1929), jedan od najistaknutijih Trebinjaca sa kraja 19. i početka 20. veka, ostavio neizbrisiv trag u modernoj arhitekturi i graditeljstvu Beograda. Luka je bio i ostao najveći dobrotvor Beogradskog univerziteta kome je darovao više stotina stambenih jedinica. Veliki doboročinitelj srpskog pokreta slobode i borbe protiv Turaka.\nŽarko Jevtov Ratković u obraćanju gradonačelniku Beograda, između ostalog, obrazlaže inicijativu Udruženja Trebinjaca „Jovan Dučić” u Beogradu: „Luka Ćelović – Trebinjac- poznati trgovac, takođe naš dični Hercegovac u čijem je srcu stanovala dobrota, još tada je imao viziju Beograda na vodi, a to se vidi i po tome što Karađorđeva ulica (koje je skoro čitava bila u njegovom vlasništvu) uokviruje onaj prostor u čijim će nedrima nići novi grad. I ne samo to: Luka Ćelović – Trebinjac je imao žarku želju da prestolni Beograd po svojoj fizionomiji i arhitekturi ni malo ne zaostaje za drugim evropskim metropolama.”\nPISMO GRADONAČELNIKU BEORADA\nPingback:\tSlobodna Hercegovina » Zašto Beograd i Hercegovina nikada ne smeju zaboraviti Luku Ćelovića


Ovako izgleda NAJSKUPLJI BRITANSKI AUTOMOBIL SVIH VREMENA\nIzvor\tB92\tseptembar 10, 2016\nOva titula pripala je Jaguaru D-Type koji je 1956. pobedio na čuvenoj trci 24 časa Le Mana. Automobil je promenio vlasnika za neverovatnih 21,78 miliona dolara na aukciji u Montereju, u Kaliforniji.\nPrimerak sa šasijom XKD 501 isporučen je davne 1955. vlasniku jednog privatnog trkačkog tima iz Škotske, ali se na Le Manu pojavio tek naredne, 1956. godine - i odmah je trijumfovao.\nAuto je tokom trke prešao 4.035 km, prosečnom brzinom od 168 km/h, i tako doneo drugu od ukupno tri pobede u istoriji modela Jaguar D-Type na Le Manu.\nNakon ovog trijumfa, automobil je imao još nekoliko uspeha na drugim trkama, a do današnjeg dana ostao je uglavnom u originalnom stanju, za razliku od druga dva Jaguara D-Type koji su pobeđivali na Le Manu. To je ujedno i jedan od najvažnijih razloga zašto je automobil na aukciji dostigao cenu od gotovo 22 miliona dolara.\nNajskuplji britanski automobil na aukcijama, pre Jaguara D-Type, bio je Aston Martin DB4 GT Zagato iz 1962. koji je prodat za 14,3 miliona dolara.\n« Lista od devet automobila čija se proizvodnja prekida i koji mogu veoma lako postati klasici sutrašnjice Novi Peugeot 2008 stigao u Srbiju »


Kolesaru zadržavanje do 48h – Semendria\nKolesaru zadržavanje do 48h\nPosted on 30/03/2013\n30. mart 2013. HRONIKA – Izvor: B92 – U istrazi slučaja smederevskog sartida, Nemanji Kolesaru određeno je policijsko zadržavanje do 48h. Goran Kljajević stigao na saslušanje.\nKako saznajemo, Kolesar je osumnjičen da je zloupotrebio ovlašćenja šefa kabineta predsednika Vlade, da je inicirao i svojim uputstvima naložio pokretanje stečaja i prenošenje mesne nedležnosti s Trgovinskog suda u Požarevcu na Trgovinski sud u Beogradu kako bi lakše kontrolisao stečaj.\nStečajni postupak pod njegovim i nadzorom Gorana Klajejvića po hitnom postupku sproveden je u Trgovinskom sudu u Beogradu. Kljajević je, kako saznajemo, kao predsednik trgovinskog suda samoinicijativno 27. marta 2003. godine doneo rešenje o skidanju svih hipoteka i zaloga nad imovinom Sartida i tako stvorio preduslov da se Sartid proda bez tereta i dugovanja. Kako saznajemo, očekuje se i procesuiranje svih ostalih koji su učestvovali u aferi Sartid, a koji su obuhvaćeni dosadašnjim detaljnim proverama radne grupe.\nPrvi potpredsednik vlade Aleksandar Vučić je najavio da će u subotu izneti podatke o zloupotrebama koje su Srbiji nanele štetu veću od 700 miliona evra i najavio otvaranje novih predmeta u Srbobranu, Kovinu, Leskovcu i drugim mestima.\nBožidar Đelić, Miroljub Labus i Nemanja Kolesar saslušani su krajem prošle godine u policiji u vezi sa spornom privatizacijom „Sartida“.\nNakon saslušanja, Miroljub Labus gostujući u Kažiprstu B92, je rekao da je u policiji saslušan u svojstvu građanina, jer savezna vlada u kojoj je on bio potpredsednik nije imala ingerencije da odlučuje niti o jednom republičkom preduzeću.\nPrvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić je u januaru ove godine najavionove istrage spornih privatizacija, rekavši da su uz Sartid, sledeći na redu Luka Beograd i Veterinarski zavod.\nMinistar za privatizaciju u vreme operacije „Sartid“ bio je Aleksandar Vlahović, direktor Agencije za stečaj, likvidaciju i sanaciju banaka bio je Nemanja Kolesar, nekadašnji šef kabineta Zorana Đinđića, a ambasador SAD u Beogradu bio je Vilijem Montgomeri.\n“Sartid“ je prodat neposrednom pogodbom za 23 miliona evra „Ju-Es stilu“, dok su dugovi koji su se procenjivali na 1,7 milijardi dolara (po oceni Saveta za borbu protiv korupcije) preneti na državu. Ova američka kompanija je na taj način dobila kompletnu novu i staru železaru sa 300 hektara zemlje, tri livnice, fabriku belih limova u Šapcu (investicija vredna 150 miliona dolara), smederevsku luku od regionalnog značaja, slobodnu carinsku zonu u Smederevu, površine od 21 hektar, fabriku kreča u Kučevu, kao i niz drugih nekretnina.\nSve je počelo 8. marta 2002. godine, potpisivanjem pisma o namerama o strateškom partnerstvu, koje su potpisali tadašnji direktor „Sartida“ Živomir Novaković, predsednik „Ju-Es stila Košice“ Džon Gudiš i u to vreme ministar za privatizaciju Aleksandar Vlahović.\nOvim potpisom slovačka kompanija je stekla ekskluzivno pravo da pet godina upravlja proizvodnjom „Sartida“ i da ubira dobit, a da pritom ne snosi nikakvu odgovornost za eventualno loše poslovanje. Takođe, ova kompanija dobila je pravo i da, u slučaju prodaje „Sartida“ nekom drugom, još sedam godina upravlja železarom.\nDosadašnja istraga u ovom slučaju došla je do saznanja da je uvođenje „Sartida“ u stečaj bilo namerno i da je cilj bio da se smanji kupovna cena. Predsednik „Ju-Es stila Košice“ Džon Gudiš objašnjavao je da u „Sartidu“ nema proizvodnje, da ima viška zaposlenih, da je za isti proizvodni kapacitet u Americi dovoljno 2.000 radnika, dok je u „Sartidu“ bilo 10.000 zaposlenih, ne pominjući pritom da radnik u Americi košta ovu firmu 16,98 dolara na sat, dok je satnica radnika „Sartida“ samo 0,30 dolara.\nUbrzo se “Sartid“, 2003. godine, i to za 23 miliona evra, obreo u rukama „Ju-Es stila“.\nAustrijski koncern „Fest Alpine“ je krajem devedesetih procenio vrednost „Sartida“ na 430 miliona dolara i bio zainteresovan da kupi smederevsku železaru.\nPošto je, ipak, procenjeno da je ova cena previsoka, angažovane su dve revizorske kuće – Ekonomski institut iz Beograda, u vlasništvu Danka Đunića, i srpski „Deloit i Tuš“. Ekonomski institut je procenio vrednost kapitala matičnog preduzeća „Sartid“ AD na 57,6 miliona dolara, bez zavisnih kompanija „Beli limovi“ i „Luka Smederevo“.\nProdajom smederevske železare “Sartid“ u postupku stečaja, koju je zajedno sa još šest zavisnih preduzeća otkupila kompanija „Ju-Es stil“, bavio se i Savet za borbu protiv korupcije.\nKupoprodajna cena od 21,3 miliona dolara mnogima se učinila niska, a pogotovo posle saznanja da je kupac oslobođen svih dugova, koji su se u to vreme procenjivali na 1,7 milijardi dolara. Radilo se o krupnoj korupciji, u koju su bili umešani najviši predstavnici države, koji su uz podršku sudova omogućili stranoj kompaniji da ostvari veliku protivpravnu dobit, piše u izveštaju Saveta o privatizaciji “Sartida“.\n« Zloupotrebe u javnim nabavkama prilikom sanacije ulica\nFK Smederevo dobilo predsednika »


EL - 'Grobar' lansirao Zvezdu u četvrtfinale! - Sportske.net\nEL - 'Grobar' lansirao Zvezdu u četvrtfinale!\nKošarkaši Crvene zvezde Telekom plasirali su se u četvrtfinale Evrolige, pošto je istanbulski derbi pripao Fenerbahčeu, a junak utakmice bio je bivši član Partizana Bogdan Bogdanović.\nZa one koji sumnjaju u Željka!ZVANIČNO - Zvezda ima najbolji tandem u Evroligi!Kalina, Bogdane i Željko, večeras igrate i za Zvezdu!Samo Kinsija nije bilo pred Delijama, koji je razlog?Maratonski sastanak posle poraza od Darušafake!\nŽivot i sport pišu romane pa se tako dogodilo da momak koji je svojevremeno predstavljao najvećeg dušmanina za navijače Crvene zvezde Telekom sjajnom partijom u duelu sa Anadolu Efesom lansira crveno-bele u četvrtfinale Evrolige!\nKošarkaški klub Crvena zvezda Telekom plasirao se u četvrtfinale elitnog takmičenja zahvaljujući trijumfu koji je večeras ostvarila ekipa Fenerbahčea u susretu sa gradskim rivalom Anadolu Efesom.\nFenerbahče je u okviru 13. kola TOP 16 faze Evrolige savladao Anadolu Efes rezultatom 90:86 (19:16, 18:18, 29:16, 24:36) što znači da je šampion Srbije i matematički obezbedio plasman u plej-of elitnog takmičenja.\nUtakmica u azijskom delu Istanbula u Srbiji je ispraćena sa velikom pažnjom jer je Crvena zvezda Telekom sinoć propustila meč loptu za plasman u TOP 8, pa je srpski klub iščekivao poraz Anadolu Efesa.\nLider na tabeli grupe "E" pokazao je da se vodi isključivo sportskim motivima, pa se nijednog trenutka nije dovodila u pitanje želja igrača Fenerbahčea da večeras upišu pobedu.\nPosle prvog poluvremena Fenerbahče je imao samo tri poena prednosti (37:34) ali je onda usledila furiozna treća četvrtina u kojoj je domaći sastav rešio pitanje pobednika.\nNa šest minuta pre kraja treće četvrtine Bogdan Bogdanović je pogodio trojku kojom je Feneru doneo prvu dvocifrenu prednost na utakmici (49:38) a ispostavilo se da je u tom momentu Srbin presudio ekipi Dušana Ivkovića.\nNakon pomenute situacije Fenerbahče je podizao prednost do maksimalnih 17 poena razlike, a Bogdan Bogdanović i Điđi Datome su bili generatori uspeha koji je Crvenu zvezdu Telekom pogurao u četvrtfinale.\nBivši košarkaš Partizana Bogdan Bogdanović postigao je 20 poena i upisao 5 asistencija, dok je Điđi Datome bio najefikasniji igrač domaćih sa 23 postignuta poena.


Greške Olanda koštale Francusku 54 milijardi evra - 18.08.2015, Sputnik Srbija\nGreške Olanda koštale Francusku 54 milijardi evra\nFransoa Oland tokom tri godine na mestu predsednika Francuske preračunao je svoje snage i rizikuje da ostavi zemlji značajne dugove, piše francuski list... 18.08.2015, Sputnik Srbija\n14:21 18.08.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nFransoa Oland tokom tri godine na mestu predsednika Francuske preračunao je svoje snage i rizikuje da ostavi zemlji značajne dugove, piše francuski list „Bulevar Volter“.\nČak i ako se ne fokusiramo na zabrinjavajuće ekonomske pokazatelje, nemoguće je oceniti razmere katastrofe vladavine Olanda. Za nešto manje od tri meseca, tvrdi „Bulevar Volter“, krivicom Olanda Francuska je izgubila 54 milijarde evra.\n„Naš ’hrabri‘ predsednik nastavlja da pravi greške u oblasti međunarodne geopolitike, koje će platiti francuski poreski obveznici“, navodi se u članku.\nSaopšteno je ranije da će Francuska morati da plati Rusiji dve milijarde evra za neisporučivanje „mistrala“. Autor „Bulevar Volter“ podseća da je Rusija u početku planirala da kupi četiri nosača helikoptera, a ne dva. Uzimajući u obzir da je ne isporučivanjem brodova Francuska izgubila milijardu evra, ukupna šteta za zemlju iznosi oko 3 milijarde evra.\nOsim „mistrala“ Francuska je izgubila i ugovor od 45 milijardi evra za isporuke Indiji 26 lovaca „rafala“.\nUgovor za isporuku lovaca Egiptu procenjuje se na 5,2 milijarde evra i takođe se nalazi pod znakom pitanja: za otplatu ugovora egipatske vlasti su uzele od Francuske kao dug 2,6 milijarde evra.\nOvi troškovi postaće dodatno breme za budžet zemlje, navodi list. Autor zaključuje da Fransoa Oland nije uspeo da predloži rešenje za prvostepeni problem zemlje — nezaposlenost, dok je izgubio 54 milijarde evra koje su nasušno potrebne njegovoj zemlji.


Marakanu šokirao veliki Grobar, junak Radnika na mrežama delio slike u crno-belom dresu – BGD Novine\nMarakanu šokirao veliki…\n13/12/21 | 21:54 ≫ 21:58\nBogdan Stamenković koji je postigao gol u 83. minutu za bod svoje ekipe dobija čestitke od navijača crno-belih\nFoto: Instagram/_zozito_, MN Press\nFudbaleri Radnika iz Surdulice uspeli su drugi put ove sezone da “otkinu” bodove Crvenoj zvezdi. Pre nekoliko sedmica to su učinilli na svom terenu na jugu Srbije, a potom su to ponovili danas na stadionu “Rajko Mitić” kada su uzeli bod – 1:1.\nJunak ekipe sa juga Srbije bio je Bogdan Stamenković, koji je glavom skrenuo centaršut Viktora Lukića u 83. minutu u mrežu Milana Borjana. Čuvar mreže Zvezde pokušao je da sačuva svoju ekipu, ali bezuspešno, pošto je odbrana loše odreagovala.\nZanimljivo, ovo je bio njegov prvi gol ove sezone, a samo jedan je postigao i prethodne. Prethodno je nastupao za Spartak iz Subotice i Bratstvo iz Prigrevice, pa se može reći da mu je pogodak protiv Zvezde za sada kruna karijere. Rođen je 23. januara 1998. godine i možda mu ovaj pogodak pomogne da se “prodre” na srpskoj fudbalskoj mapi.\nOno što je naročito interesantno jeste da se Bogdan putem svojih društvenih mreža često hvalio uspesima velikog rivala Crvene zvezde, ekipe Partizana. Na nekoliko fotografija koje je objavio na Instagramu može se videti u dresu beogradskih crno-belih, a takođe je kačio slike sa utakmica kluba iz Humske.\nNjegov gol “pomogao” je Partizanu da se eventualno odlepi od Crvene zvezde, ako crno-beli budu uspeli da slave na gostovanju Metalcu u Gonjem Milanovcu kroz koji dan, u sredu od 15.00 časova.\nVideo: Šok na Marakani: Radnik izjednačio protiv Zvezde u finišu utakmice\nRadnik šokirao Zvezdu: Crveno-beli napadali, imali 2 penala, pa kiksnuli u 83. minutu\nISKLJUČENJA STRUJE ZA UTORAK, 14. DECEMBAR – Beograduživo.rs


Sunjog: EU nije kompletna bez Zapadnog Balkana - Radio Kosovska Mitrovica\nAmbasador EU na Kosovu Tomas Sunjog izjavio je povodom 9. maja, Dana Evrope, da je kosovska budućnost u Evropskoj uniji i da taj put nema alternativu.\n“Obeležavajući Dan Evrope i godišnjicu Šumanove deklaracije koja je stvorila temelje za trajni mir među evropskim nacijama, ambasador Sunjog napomenuo je da EU neće biti kompletna bez Zapadnog Balkana”, navedeno je u saopštenju Kancelarije EU u Prištini.\nAmbasador EU je dodao da je sukob Rusije i Ukrajine, pokazao koliko je proces evrointegracija ovog područja važan.\nStavljajući naglasak na podršku EU, on je pozvao prištinske zvaničnike na stalnu posvećenost ostvarivanju napretka na evropskom putu.\n„Vladavina prava je temelj zdravog demokratskog društva i, zajedno sa zaštitom i promovisanjem ljudskih prava, treba da ostane prioritet za kosovske institucije“, istakao je Šunjog i dodao da mediji moraju da budu slobodni od svakog pritiska i da uživaju bezbednost i slobodu izražavanja.\nU saopštenju podsećaju da je 2022. godina Evropska godina mladih i danajveći broj aktivnosti koje organizuje EU povodom obeležavanja Dana Evrope, upravo za ciljnu grupu ima mlade, sa fokusom na zelenoj energiji, životnoj sredini i digitalizaciji.


FABRIKA DUŠEKA PUNOM PAROM DO KRAJA GODINE\nBujanovac - Najveća evropska fabrika dušeka, koja se nalazi u Bujanovcu, radi punom parom, izjavio je Slađan Disić, generalni direktor „Simpa”, u čijem je sastavu ova fabrika. Bujanovačka fabrika proizvodi za izvoz, manjim delom za domaće tržište, i tako će biti sve do kraja ove godine.\n„Imamo ugovorene poslove, prvenstveno izvoz dušeka za „Ikeu” i druge kupce, a u toku su pregovori sa dva velika trgovinska lanca, kao i razgovori sa kupcima na tržištima na kojima do sada nismo bili prisutni. Zahvaljujući poslovima koje smo do sada ugovorili, kao i predviđanjima za plasman naše robe na domaćem tržištu i posredstvom naših inofirmi, imaćemo potpuno uposlene kapacitete do kraja godine”, istakao je Disić.\nGeneralni direktor „Simpa” je dodao da će se verovatno raditi i prekovremeno da bi se ispunili ugovori. Za toliku proizvodnju neophodan je nesmetan dotok repromaterijala. Stoga je od izuzetne važnosti upravo izgrađeno veliko skladište repromaterijala, koje se prostire na deset ari. Investicija je koštala četrnaest miliona dinara.\nOkončan je i remont mašina, koje će se, posle nekoliko meseci rada sa pola snage, ponovo iskorišćavati celokupnim kapacitetom.\nFabrika dušeka izrađuje godišnje više od stotinu hiljada različitih vrsta dušeka, kao i dušeke po ekološkim standardima, potom sedamdesetak hiljada ležajeva i više od dvadeset hiljada garnitura.


Berlin i Pariz su saopštili da još nisu dobili kredibilno objašnjenje Moskve za ono što je Međunarodna organizacija za zabranu hemijskog oružja (OPCV) nazvala "prisustvom zabranjenog sovjetskog nervnog agensa 'novičok'" u telu Navaljnog.\nNemački ministar spoljnih poslova Hajko Mas izjavio je tokom sastanka ministara spoljnih poslova EU u Luksemburgu da kršenje konvencije o hemijskom oružju ne može proći bez posledica.\nVlade zapadnih zemalja i NATO saopštili su da Rusija, koja negira umešanost u trovanje Navaljnog u avgustu, mora da pomogne u istrazi ili će, u protivnom, snositi posledice.\nNavaljnom je pozlilo na letu iz Sibira ka Moskvi 20. avgusta, a nakon kraćeg lečenja u Rusiji prebačen je u Nemačku.\nMas je istakao da Francuska i Nemačka predlažu sanckije određenim pojedincima koji su tim zemljama "zapali za oko" u vezi sa slučajem Navaljnog. Diplomate su navele da dve države planiraju da predlože uvođenje sankcija pojedinim službenicima Vojne obaveštajne službe Rusije (GRU).


Gradonačelnik Bihaća ponudio lokaciju za smještaj migranata\nsvibanj 8, 2019 administrator1 administrator1\nNa samom početku, gradonačelnik Fazlić je vijećnicima ponudio samo jednu lokaciju, a to je naselje Vučjak nadomak Bihaća.\nU ovim trenucima, gradonačelnik je završio sa iznošenjem tehničkih detalja u vezi ponuđene lokacije, a upravo su i vijećnici počeli sa iznošenjem svojih stavova.\nPonovio je i kako se ovim nastoji riješiti isključivo problem Bihaća, a ne cijele Bosne i Hercegovine, jer je cilj da se u razumnom roku isprazni i zatvori privremeni prihvatni centar „Bira“.\n“Želimo stvoriti pretpostavku da eventualnim novim migrantima osiguramo smještaj, hranu i osnovne životne potrebe na novoj lokaciji, jer ne možemo više dopustiti da borave po javnim površinama u središtu grada. Nakon toga bismo išli u pravcu zabrane prijema novih lica u Biri, koju bismo onda ispraznili i zatvorili u prihvatljivom vremenskom periodu”, dodao je Fazlić.\nAvion na letu od Pariza do Mumbaja nestao sa radara iznad Irana\nsiječanj 21, 2020 administrator1 administrator1 Komentari isključeni za Presuda postala pravomoćna: Crkva iz dvorišta Fate Orlović mora biti izmještena do 1. aprila\nRok za provođenje presude je tri mjeseca, ističe 1. aprila, kazao nam je Faris Vehabović, sudija...


14. marta 1964. Džek Rubi proglašen krivim za ubistvo Lija Harvija Osvalda - 2005-03-10\n14. marta 1964. porota u Dalasu u Teksasu proglasila je Džeka Rubija krivim za ubistvo Lija Harvija Osvalda, jedinog osumnjièenog za ubistvo predsednika Džona Kenedija i preporuèila sudiji da mu odredi smrtnu kaznu. Rubi je upucao Osvalda u podrumu opštinske zgrade u Dalasu, 24. novembra 1963. godine, u trenutku kada je Osvald prebacivan na sigurnije mesto. Veliki broj amerièkih radio i televizijskih stanica uživo je preneo trenutak kada je Osvald upucan, a evo kako je to izgledalo, odnosno zvuèalo u interpretaciji novinara Ajka Papasa:\n”Osvald se nagnuo, kao da je došlo do nekog komešanja, a samo trenutak ranije, potpuno nepromišljeno, ja sam bukvalno iskoèio pred njega nameravajuæi da ga pitam poslednje pitanje, šta se desilo i da li ima nešto da kaže u svoju odbranu. Bukvalno u deliæu sekunde èulo se ispaljivanje metka...“\nDžek Rubi insistirao je na tome da je njegov motiv za Osvaldovo ubistvo bes zbog ubistva amerièkog predsednika, ali njegovi advokati pokušali su da dokažu da je u trenutku tog dogaðanja bio neuraèunljiv, pa tako i osloboðen odgovornosti za svoje postupke. Godine 1966. apelacioni sud poništio je presudu protiv Rubija i naredio ponovno sudjenje. Meðutim, 3. januara 1967. Džek Rubi umro je od raka u zatvoru gde je èekao ponovno suðenje, što je samo dodatno podstaklo teorije zavere po kojima je Rubi na neki naèin bio povezan sa ubicama predsednika i Osvalda i da je on odabran za zadatak jer se znalo da æe umreti i svoju tajnu odneti u grob.