Dačić: Niko ne može bez koalicije SPS-PUPS-JS | Srbija\nDačić: Niko ne može bez koalicije SPS-PUPS-JS | Mondo Portal\nDačić: Niko ne može bez koalicije SPS-PUPS-JS 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n09.04.2011. / 22:17 22:51\nDačić: Niko ne može bez koalicije SPS-PUPS-JS\nPolitička realnost je da nijedna nova vlada, ko god da je formira posle narednih izbora, ne može bez koalicije SPS-PUPS-Jedinstvena Srbija, izjavio je večeras u Vrnjačkoj Banji predsednik SPS-a i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić.\n"Ko može da napravi koaliciju, Toma Nikolić sa Borisom Tadićem? Čemu onda miting (opozicije) 16. aprila? Analizirajte i videćete da naredna vlada ne može da se formira bez nas", rekao je Ivica Dačić.\nNa pitanje da li je za SPS prihvatljiva postizborna koalicija sa bilo kojom od opcija, Dačić je odgovorio da je ova stranka, posle prošlih izbora, za partnera izabrala Demokratsku stranku.\n"Mi smo u koaliciji s Demokratskom strankom i bilo bi nekorektno da namigujemo nekom drugom. Ali to ne zavisi samo od nas, već od želje naroda, od toga kome će dati najviše glasova", rekao je Dačić.\nOn je ponovio da smatra da bi najbolje vreme za izbore bilo posle proglašenja kandidature Srbije za članstvo u Evropskoj uniji.\n"Što se mene tiče, izbori mogu da budu i sutra. Ali, svi koji kažu da se zalažu za Srbiju u Evropskoj uniji, moraju da razmisle koji je trenutak za Srbiju najpogodniji", rekao je Dačić.\nIdeja decentralizacije Srbije je prihvatljiva ako ne ugrožava jedinstvo države i ako je korisna za sve gradove i opštine, izjavio je Dačić.\nOn je izarazio sumnju da bi koncept koji promovišu Ujedinjeni regioni Srbije doneo podjednako dobrog i velikim i malim sredinama.\n"Ako svaki grad i opština budu tražili određeni procenat izvornih prihoda, pitam se koja je korist od toga za moju Žitorađu ili Trgovište. Da im ostane i 100 odsto od onoga što se ubere na njihovoj teritoriji, oni opet nemaju od čega da žive", rekao je Dačić.\nOn je dodao da decentralizacija nije prava ako će njome najviše dobiti samo Vojvodina, Niš, Kragujevac i Beograd.\nOn je rekao da je o tome razgovarao i s predsednikom URS-a Mlađanom Dinkićem.\nDačić je naglasio da je solidarnost osnovni princip funkcionisanja Evropske unije i to ilustrovao i najnovijom primerom Portugalije koja očekuje pomoć drugih članica da bi izašla iz ekonomske krize.\nMinistar Dačić je kazao da ne vidi ništa sporno oko vraćanja imovine u vlasništvo lokalnih samouprava i da o tome treba razgovarati kako bi se našlo najbolje rešenje.\nOn je u svojstvu ministra unutrašnjih poslova večeras u Vrnjačkoj Banji zatvorio međunarodni seminar "Zdravstvena zaštita radnika policije i profesionalna oboljenja policajaca", čiji je organizator Nezavisni sindikat policije.\nUčestvovali su predstavnici policijskih sindikata iz Slovenije, BiH, Crne Gore, Makedonije, Albanije, kao i generalni sekretar Veća evropskih policijskih sindikata Žerar Greneron.\nDačić je izjavio na seminaru da prosečan policajac, zbog svakodnevne izloženosti stresnim situacijama, živi pet godina kraće od drugih građana.\nKao i ostale zemlje u okruženju, Srbija nema sistemski pristup rešavanju problema policajaca, ni urađenu kategorizaciju profesionalnih oboljenja, istakao je ministar unutrašnjih poslova.\n"Broj razvedenih brakova je kod policajaca mnogo veći, da ne govorimo o stanjima koja su posledica traumatskih događaja, zbog čega se dešava da policajci dižu ruku sami na sebe ili se dešavaju porodične tragedije", izjavio je Dačić.\nOn je ocenio da, pošto su u pitanju ljudi koji štite javni red i mir, ta pojava ne treba da bude briga samo Ministarstva unutrašnjih poslova, već čitavog društva.\nDačić je rekao da sva naoružana ovlašćena službena lica moraju da imaju jasnu predstavu o svom psihofizičkom stanju, zbog čega su neophodni redovni sistematski pregledi.\nDešavalo se da ih ne bude i po čitavu deceniju, što je ostavljalo mogućnost da se desi da zaposleni u policiji, iako poremećenog zdravstvenog stanja, imaju status ovlašćenog lica, izjavio je Dačić.


Poklon porodice Seferović\n26. oktobar 2012. – 23. decembar 2012.\nMotivi s izložbe\nIzložbu u celosti finansira osnivač Skupština grada Beograda\nPoklon zbirka porodice Seferović se sastoji iz predmeta koje je etnolog Nina Seferović sakupila u Etiopiji, '80-ih godina prošlog veka. Ova zbirka u značajnoj meri proširuje opšti fond Muzeja, istovremeno dočaravajući svu raznovrsnost i bogatstvo stvaralaštva Etiopije.\nIzložba sadrži heterogen materijal, od savremenog slikarstva na pergamentu i drvetu koje prenosi hrišćanske motive i scene iz svakodnevnog života, do predmeta primenjene umetnosti poput hrišćanskih procesijskih i ručnih krstova u metalu, kao i nakita poput ogrlica, narukvica i grivni. Takođe su izloženi predmeti svakodnevne upotrebe kao što su tkanine, uljane lampe, ćupovi, posude, uljanici, ibrici i suvenirska keramika zajednice Beta Izrael. Izložba Etiopska umetnost iz zbirke Nine Seferović: poklon porodice Seferović podseća nas na drevnost civilizacija Afrike i bogatstvo etiopske umetničke produkcije.\nGest ambasadora Nusreta Seferovića i njegove porodice - supruge Emilije, ćerke Nade i unuka Davida, koji su ovu zbirku poklonili Muzeju afričke umetnosti u Beogradu, predstavlja uspomenu na istraživački i kolekcionarski rad antropologa Nine Seferović (1947-1991). Ovim činom porodica Seferović otvorila je nova polja istraživanja, ali i na jedinstven način zadužila grad Beograd i buduća pokolenja.


Opozicija u Narodnoj skupštini RS protiv je prijedloga Vlade RS-a da se na sjednici entitetskog parlamenta po hitnom postupku razmatra zakon o igrama na sreću, dok premijer Radovan Višković ističe da time opozicionari pogoduju lobijima ne samo iz RS i BiH, već i regiona.\nObjavljeno 07.03.2019 11:20\nDobili smo amandmane nekih udruženja koje se bave igrama na sreću i prije nego što se zakon pojavio. Po lobiranju se vidi da je veliki novac u pitanju – rekao je Višković ističući da lobiji koriste i poslanike kako se ne bi usvojio ovaj zakon.\n-Lobi, ne samo iz RS već i regiona, su toliko jaki, da koriste i Narodnu skupštinu i poslanike da zaustave zakone – ustvrdio je Višković u obraćanju parlamentu.\nNiko u regionu, kaže, nema toliko liberalan zakon o igrama na sreću kao što ima RS.\nVišković je istakao da su i njega “lobisti jurili i po Beogradu da se ne usvoji ovaj zakon”, koji bi trebalo da donese novac u budžet RS.\nUkazao je da RS ima veliku štetu zbog sadašnjih rješenja u ovoj oblasti.\nŠef Kluba poslanika SDS-a Miladin Stanić je na početku 3. redovne sjednice entitetskog parlamenta ukazao da je neprihvatljiva praksa entitetske vlade o sve češćem predlaganju zakona u hitnoj proceduri.\nProtiv je, kaže, i Prijedloga zakona o igrama na sreću, kojim se želi pojačati i uloga "Lutrije RS” u priređivanju igara na sreću.\n-Ovo je projekat kojim se namješta da tajkuni iz vladajuće većine ubiru poreze građana RS i slična je situacija kao kada je predlagana ugradnja kamera na ulicama u Banjoj Luci – ustvrdio je Stanić.\nŠef Kluba poslanika PDP-a Perica Bundalo je također pozvao Vladu da ovaj zakon, koji je izazvao veliki interes javnosti, predloži u redovnoj proceduri.\nPojedini priređivači igara na sreću su ranije tvrdili da će predloženim zakonom biti ugroženo njihovo poslovanje i da se potencijalno stvara monopol za elektronske igre na način da se taj posao daje samo “Lutriji RS” ili nekome kome to republičko preduzeće dodijeli posao.\nIz Ministarstva finansija RS-a su ranije isticali da je Prijedlogom zakona o igrama na sreću predviđeno da u entitetskom budžetu bude obezbijeđeno najmanje 60 miliona KM, a njegov cilj je unapređenje organizovanja igara na sreću i njihovo uvođenje u zakonske okvire.\nEntitetska vlada je na dnevni red današnje sjednice uputila i izmjene Zakona o obnovljivim izvorima energije i efikasnoj kogeneraciji.\nRasprava o dnevnom redu današnje 3. redovne sjednice Narodne skupštine RS-a još traje.


prevoz - Sputnjik Srbija\nPrevoznik iz Gračanice ponudio besplatan prevoz Srbiji\nDirektor agencije za prevoz putnika „KIM-CO“ iz Gračanice, Bogoljub Marinković, obratio se otvorenim pismom predsedniku Srbije, Vladi, Ministarstvu zdravlja i Kancelariji za KiM, besplatno ponudivši svoj vozni park u rešavanju „problema u kriznoj situaciji“.\nBeograd: Od danas 32 koridorske linije javnog prevoza\nSekretarijat za javni prevoz saopštio je da će Boegrađane danas prevoziti ukupno 32 linije, koje će saobraćati po redu vožnje tzv. koridorskih linija u vreme vanrednog stanja.\nRusija spremna da obnovi rečnu flotu Srbije\nRusija je spremna da ponudi Srbiji različite mehanizme saradnje u oblasti obnove srpske flote, poručio je zamenik ruskog ministra industrije Oleg Rjazancev na poslovnom forumu u Beogradu, na kome su razmatrane mogućnosti saradnje Rusije i Srbije u oblasti civilne brodogradnje.\nMilijarder koji je poslao „Teslu“ u svemir dobio dozvolu za najveći projekat na Zemlji\nProjekt „Ilion Mask“, nazvan Hajperlup (Hyperloop), trebalo bi da se uskoro realizuje. Reč je o podzemnom transportnom sistemu između Njujorka i Vašingtona, zahvaljujući kojem bi putovanje između ta dva grada trajalo svega 29 minuta.\nIran privremeno zabranio prevoz nafte iz Iračkog Kurdistana\nZaboravite na automobile, ovo je prevozno sredstvo budućnosti (video)\nPoleteo prvi prototip. Inovativna letelica završila prvi let.\nDolazak ruskog GEFCO-a velika šansa za Srbiju (foto)\nJedna od vodećih svetskih logističkih kompanija sa iskustvom poslovanja dugim 65 godina, „GEFCO grupa“, stigla je u Srbiju. Evropski lider u auto-logistici uspešno posluje na pet kontinenata, a zapošljava 12.000 ljudi. Većinski vlasnik grupacije su „Ruske železnice“ koje poseduju 75 odsto akcija, a ostatak pripada kompaniji „PSA Pežo“.\n„Ladom“ i „Volgom“ u finsko bolje sutra\nIzbeglice sa Bliskog istoka koje preko Murmanskog regiona idu u skandinavske zemlje, promenile su prevozno sredstvo za prelazak granice. Umesto bicikala, sada koriste polovne automobile. Prema izveštajima ruskih novinara sa lica mesta, „izbeglice kupuju i po nekoliko polovnih automobila dnevno, čija je cena oko 20 hiljada rubalja (250 evra)“.\nPrevoz supersoničnom kapsulom (foto)\nPogledajte prvi dizajn Hiperlupa, sistema transportnih kapsula, koji bi mogao da obezbedi vožnju brzinom i do 1.200 kilometara na sat.


Šta sve znamo o derbiju dosad, Zvezda može da ga odloži NOVA portal\nFudbal Autor:Spasoje Veselinović16. okt. 202012:15 > 12:56\nVanredne okolnosti koje obeležavaju ovu kalendarsku godinu donose i vanredne mere za večiti fudbalski derbi u Srbiji. Fudbaleri Partizana i Crvene zvezde sastaće se u nedelju (17 sati), u 11. kolu Superlige Srbije, pred praznim tribinama stadiona u Humskoj 1.\nZa razliku od duela iz polufinala Kupa Srbije odigranog u okviru prethodne sezone, vlasti nisu dozvolile da se utakmica odigra sa prisustvom publike.\nPartizan „zakucao“ Terzićevu poruku na vrata pred derbi\nO tome je javnost obavestio predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n„Razmišljalo se da li da se pusti sedam, osam hiljada, deset hiljada ljudi na derbi. Pa smo odlučili da ne puštamo sad, jer rastu brojevi zaraženih koronavirusom“, rekao je Vučić.\nDerbi je bio tema i za članicu Kriznog štaba Dariju Kisić Tepavčević.\n„Odluka je da se sportske manifestacije i dalje održavaju bez prisustva publike“, navela je ona.\nU svemu bi moglo da se postavi pitanje kako je bilo onda moguće dozvoliti ulazak navijačima na, pre svega derbi iz Kupa, finale Kupa u Nišu (Vojvodina – Partizan) i utakmice na kojima je Crvena zvezda proslavljala titulu šampiona Srbije…\nKako god, stvari u vezi sa koronavirusom su, bar u jednoj tački, drugačije u odnosu na prethodni period.\nPre nekoliko dana utvrđeno je da je Mirko Ivanić, fudbaler Zvezde, pozitivan na testu, a prisustvo virusa je kasnije konstatovano i kod njegovog kolege, Gelora Kange.\nTo nisu razlozi za odlaganje večitog derbija, što je zaključak na koji upućuje pravilnik Superlige Srbije.\nU protokolu organizacije utakmice Superlige odlaganje je moguće ukoliko klub zatraži isto, u slučaju da ima sedam bolesnih igrača. Trenutno, srpski prvak ima dvojicu, a crno-beli nijednog.\nZatim se dokumentacija prilaže Medicinskoj komisiji Fudbalskog saveza Srbije koja donosi konačnu „presudu“.\nGeneralni sekretar Zajednice klubova Superlige i Prve lige Srbije, Darko Ramovš, istakao je da se nije ni pričalo o odlaganju utakmice.\n„Procedura je jasna, ukoliko takav zahtev dođe razmatrala bi ga prvo medicinska komisija FSS. Crvena zvezda ima dosta iskustva sa testiranjem na evropskoj sceni ove sezone“, naveo je Ramovš.\nZa sada, nema najava da bi Zvezda mogla da pokrene postupak za odlaganje utakmice, a eventualna promena termina bi napravila veliki problem u rasporedu takmičenja, s obzirom na to da klub iz Ljutice Bogdana igra i u Ligi Evrope.\nFK Crvena zvezdaFK PartizankoronavirusSuperliga SrbijeVečiti derbi


Đukanović: Nema opstrukcije Vlade\nPremijer Milo Đukanović (Foto: rtcg.me)\nNiko ne može blokirati rad Vlade, odnosno realizaciju Vladine politike, kazao je premijer Milo Đukanović odgovarajući na novinarsko pitanje. Đukanović je kazao da to, na prvoj sjednici nije prepoznao kod novih, opozicionih ministara, a i kada bi bilo te namjere, postoji instrument da se to suzbije.\nNakon sjednice crnogorskog parlamenta, koja je održana u Vladinom domu na Cetinju, a na kojoj je obilježena decenija proglašenja nezavisnosti u Skupštini Crne Gore, premijer Milo Đukanović rekao je da ne primjećuje da novi ministri iz redova opozicije žele opstruirati rad Vlade.\n“Ne postoji nikakva mogućnost da bilo ko blokira realizaciju Vladine politike. Ne postoji takva mogućnost ni predsjedniku Vlade, kada bi, kojim slučajem, namah postao destruktivan prema državi Crnoj Gori, dakle, ni za predstavnike opozicije u Vladi”, kazao je Đukanović na Cetinju, gdje je prisustvovao svečanoj sjednici Skupštine Crne Gore.\nĐukanović je, povodom jučerašnje, prve sjednice Vlade sa opozicionim ministrima, kao i nekih odluka o obustavljanju državne pomoći preduzećima u državnom vlasništvu od strane opozicionih ministara, kazao da je na sjednici bila vrlo konstruktivna atmosfera.\n“Gdje je, rekao bih, demokratski, tolerantno međusobno razgovarano. Ja nijesam prepoznao namjeru bilo koga od tih ljudi da opstruira Vladu, niti da blokira realizaciju nekih nacionalnih interesa Crne Gore. Ali, kada bi se to dogodilo, svejedno otkuda stizala ta destrukcija, postoji instrument u rukama predsjednika Vlade koji je apsolutno u stanju da to suzbije i da obezbijedi dosljednu i odgovornu realizaciju Vladine politike kojom se štite i promovišu nacionalni interesi Crne Gore”, zaključio je premijer.


Kadetkinje Kovina ubedljive na startu sezone - pobeda protiv Stare Pazove 74:52 • Kovinac.rs - nezavisni informativni portal\n9. oktobra 2020. 9. oktobra 2020. Nebojša Marinović\nKošarkašice Kovina pobedom (74:52) otvorile su sezonu u Kadetskoj ligi Vojvodine (Grupa B) u utakmici protiv Stare Pazove koja je odigrana juče (8. oktobar) u Hali sportova u našem gradu (u kojoj su formalno bile gošće s obzirom da je došlo do zamene domaćinstva).\nIzabranice trenera Majde Močnik Đorđević, koje su većinom nastupale prošle sezone u konkurenciji pionirki do 15 godina, domaćem sastavu prepustile su samo prvu četvrtinu, koju su završile sa sedam poena zaostatka (19:12).\nU preostale tri su dominirale, a najubedljivije bile su tokom drugog perioda igre koji su rešile u svoju korist – 22:9. Treća i četvrta četvrtina završene su preslikanim rezultatom – 20:12 za tim iz našeg grada.\nMajda Močnik Đorđević pohvalila je igru kompletnog sastava, a prve poena upisala je i najmlađa igračica u ekipi – Una Nikolić (2008. godište).\nKompletan sastav na jučerašnjem meču izgledao je ovako: Ilić, Rvović, Marković, Nikolić, Balaž, Kirković, Kocić, Novosel, Mlinar, David, Gorčić i Obućina.\nUz ove dve ekipe u ligi se takmiče i Železničar star basket i Ruma 92.


Najbolji Portugizer na svetu dolazi iz Vinarije Kiš\nHome // Hrana i Piće // Vesti // Najbolji Portugizer na svetu dolazi iz Vinarije Kiš\nPortugieser du Monde, svetsko ocenjivanje vina sorte portugizer održano je u Pečuju u Mađarskoj. Ove godine, ocenjivan je 101 uzorak vina iz 9 zemalja sveta, sa čak 2 kontinenta jer, osim iz Evrope, jedan uzorak stigao je i iz dalekog Čilea. Kao i ranijih godina, žiri je bio sastavljen od 15 uglednih sudija iz celog sveta, a vina su ocenjivana u četiri kategorije: mladi portugizeri iz berbe 2016, odležali portugizeri, kupaže i specijalni portugizeri. Dodeljene su 4 šampionske nagrade, 86 medalja i proglašen Apsolutni pobednik ovogodišnjeg Portugieser Du Monde. Upravo ovu, najprestižniju titulu, najboljeg menu najboljima, poneo je Portugizer Vinarije Kiš iz Sremskih Karlovaca, čime je ovo vino steklo titulu zvanično najboljeg portugizera na svetu!


BRISEL TRAŽI HITNO FORMIRANJE VLASTI | RTV Slobomir\nEvropska unija (EU) pomno prati situaciju BiH i zbog toga nije čudan poslednji poziv domaćim liderima da, bez odgađanja, formiraju vlast na zajedničkom nivou da bi ubrzali put ka punopravnom članstvu, ali i doveli zemlju u red.\nOcijenili su to sagovornici “Glasa Srpske” reagujući na zaključke koje je juče usvojio Savjet EU, koji je ključni organ za donošenje odluka u Uniji.\nČlanovi Savjeta su, naime, ponovili nedvosmislenu posvećenost evropskoj perspektivi BiH, kao jedinstvene, ujedinjene i suverene zemlje i pozvali na hitno formiranje vlasti na svim nivoima.\nU zaključcima je navedeno da je za napredak potrebno sprovođenje reformi, uz podsjećanje na zaključke iz juna ove godine, u kojima je primljeno na znanje mišljenje Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU.\nPredsjednik Evropskog pokreta u BiH Predrag Praštalo ocijenio je juče da je na sceni još jedan pokušaj evropskih institucija da vrate BiH na put evropskih integracija.\n- Duže od godine šaljemo poruke političarima da je neophodno formirati vlast, jer bez toga ni evropske institucije ne mogu da sarađuju sa nama. Nadam se da će domaći lideri ipak, nakon neuspješnih najava i pokušaja uspjeti da se dogovore i formiiraju novi saziv Savjeta ministara BiH i federalnu vlast da ne bi ušli u famozni rekord od 15 mjeseci, koji drži Belgija, bez vlasti - rekao je Praštalo.\nFormiranje vlasti je bitno, dodaje, ne samo da bi BiH ispunila želje iz EU već zbog građana koji najviše ispaštaju.\n- Nemoguće je da EU bude kompaktna ako ne riješi pitanje zapadnog Balkana - rekao je Praštalo.\nU evropskim institucija će ove sedmice biti dosta riječi o napretku koji je ili nije ostvaren na zapadnom Balkanu. Tako već danas Savjet za opšte poslove EU bi trebalo da ponovo razmatra otvaranje pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom. Iako BiH nema na dnevnom redu, Praštalo smatra da se ponovo pokazuje koliko je BiH ponovo zaostala.\n- Iluzija je da bi BiH mogla dobiti status kandidata u ovoj pat poziciji. U Briselu je dobra klima do izbora za evropski parlament. Mnogi su radili na tome da se pokuša izlobirali status do tog perioda. Siguran sam da bismo i dobili da smo do polovine godine formirali vlast - rekao je Praštalo.\nČlan Glavnog odbora SNSD-a Milica Marković, koja je bila član ranijih komisija za evropske integracije, istakla je da je logično da svi od BiH očekuju da dobije novu vlast, jer nije normalno da nakon godine toga još ni na pomolu nema.\nEvropska komisija je krajem maja dala pozitivno mišljenje o zahtjevu BiH za dobijanje kandidatskog statusa za članstvo, koji je u Brisel dostavljen još početkom 2015. godine, ali ne i status kandidata, o čemu odluku treba da donesu predstavnici 28 zemalja članica EU. Formiranje vlasti u BiH je predstavljeno kao ključni prioritet u tom momentu, a uz mišljenje je dato i 14 uslova koje treba sprovesti da bi došla u fazu da otvori pregovore o pristupanju. Upućeni su ocijenili da su zadaci teški, jer među njima ima tema o kojima godinama nema saglasnosti u BiH.\n“Altea” i municija\nU Savjetu EU su pozdravili i vojnu operaciju EUFOR-a “Altea”, uz iskazanu spremnost EU da nastavi sa sprovođenjem tog mandata u pružanju podrške vlastima BiH u održavanju bezbjednog okruženja.\n- Savjet sa zanimanjem čeka predstavljanje sljedećeg strateškog pregleda 2021. godine, koje bi trebalo da bude osnova rasprave sa zemljama članicama o zadacima EUFOR-a i opcijama za budućnost, imajući u vidu podršku napretku BiH na polju evropskih integracija, kao i bezbjednosnu situaciju na terenu - istaknuto je u zaključcima gdje su nadležni u BiH pozvani i da ubrzaju napore u uklanjanju viška municije i na polju uklanjanja mina.\nBIJELJINA: ODRŽANA SKUPŠTINA ORGANIZACIJE STARJEŠINA VRS /VIDEO/\nBIJELJINA: GRADSKA UPRAVA PODRŽAVA POPULACIONU POLITIKU\nVOZAČI, OPREZ! OD DANAS U BIJELJINI POJAČANA KONTROLA VOZAČA ''DVOTOČKAŠA''\nBIJELJINA: MONODRAMA ''ZORAN RADMILOVIĆ'' NA SCENI CENTRA ZA KULTURU


Dodeljena Nobelova nagrada za mir - 2003-10-10\nIranski advokat Širin Ebadi dobitnica je ovogodišnje Nobelove nagrade za mir za doprinos zaštiti ljudskih prava, naroèito žena i dece u Iranu. Kako je saopštio norveški Nobelov komitet, nagrada je dodeljena u cilju podsticanja demokratskih procesa ne samo u Iranu, veæ širom mulismanskog sveta. Iz Brisela izveštava dopisnik Glasa Amerike, Rodžer Vilkison:\nŠirin Ebadi je prva Iranka i prva Muslimanka kojoj je dodeljena ta prestižna nagrada. Omanja 56-godišnja pravnica nežnog glasa bila je jedna od prvih sudija u Iranku, koja je bila prinuðena da napusti položaj posle Islamske revolucije 1979. godine tokom koje su verske voðe zabranile ženama da predsedavaju na sudu. Širin Ebadi je dd tada predana borbi za reformu iranskog islamskog pravnog sistema, ukljuèujuæi unapreðenju statusa žena. Iranski advokat je tokom svoje kampanje bila na udaru moænih, tvrdokornih iranskih sveštenika. Predsedavajuæi Norveškog Nobelovog komiteta Ule Danbold Mjoes jasno je predoèio danas u Oslu da nagrada ima za cilj unapreðenje ljudskih prava i demokratije i buðenje nade meðu podjarmljenim narodima u svet:\n“Nadamo se da se Iranci raduju što je prvi put u istoriji jednom njihovom graðaninu dodeljena Nobelova nagrada za mir i nadamo se da æe nagrada biti inspiracija svima borcima za ljudska prava i demokratiju u muslimanskom svetu i svim drugim zemljama u kojima su za tu borbu potrebne inspiracija i nada.”\nŠirin Ebadi, koja poslednjih nekoliko meseci živi u Parizu, za norveški radio je izjavila da je nagrada dobra za nju i demokratiju i ljudska prava u njenoj zemlji. Diplomate koje prate dogaðaje u Iranu navode da dodela nagrade gospoði Ebadi pruža veliki podsticaj iranskim reformistima. No, neki zapadni aktivisti za ljudska prava upozoravaju da bi nagrada mogla baš suprotno da dovede do oštrih mera protiv reformista u toj zemlji. No, analitièari ukazuju da je posle teroristièkih napada na Sjedinjene Države 11. septembra 2001. Nobelov komitet želeo da promoviše umerene Muslimane u cilju otklanjanja verskog konflikta.


Pre leta puštamo auto-puteve kroz Grdelicu i od Obrenovca do Čačka - Ozonpress :: internet portal\n„Grdelička klisura je najteže gradilište u Evropi, na kojem 2014. godine nije bilo nijednog metra asfalta. Krajem prošle godine imali smo radove na još nekoliko tačaka, a sada su te deonice u potpunosti asfaltirane i biće spremne za saobraćaj za letnju turističku sezonu„, rekla je Mihajlović za RTS.\nOna je dodala da Koridor 10 mnogo znači za Srbiju, pre svega zbog tranzitnog saobraćaja, jer je pre nekoliko godina bilo 34 miliona automobila, prošle godine oko 58 miliona, a ove se očekuje najmanje 60 miliona.\nPrethodne četiri godine, prema rečima ministarke, asfaltirano je više od 300 kilometara autoputeva, a među njima su i deonice na Koridoru 11, ka Crnoj Gori.\n„Pre leta pustićemo u saobraćaj deonice od Obrenovca do Preljine, a do kraja godine biće završena i deonica Surčin-Obrenovac, što znači da ćemo imati 120 kilometara autoputa na Koridoru 11. To nije važno samo zbog povezivanja, nego i zbog bezbednosti saobraćaja, jer će postojati alternativa Ibarskoj magistrali„, navela je Mihajlović.\nOna je rekla da će na predstojećem Samitu šefova vlada Kine i 16 zemalja Centralne i Istočne Evrope u Dubrovniku, biti potpisani novi memorandumi o saradnji sa Kinom u oblasti infrastrukture.\n„Potpisaćemo memorandum za deonicu Novi Beograd-Surčin, čija je izgradnja vredna oko 70 miliona evra. Ove godine očekujemo potpisivanje komercijalnog ugovora za tu deonicu, a u narednoj da počnemo radove. Takođe će biti potpisan i memorandum za deonicu Požega-Boljare, za koju je procenjena vrednost radova izmedju 1,5 milijardi evra i dve milijarde evra„, rekla je Mihajlović.\nOna je istakla da se završetkom izgradnje Koridora 10 jedan ciklus završava, a da ove godine kreće novi investicioni ciklus u infrastrukturi, u okviru kojeg će se graditi tri nova auto-puta.\n„Na gradilištu autoputa Preljina-Požega izvođač već pravi svoj kamp i uskoro kreću radovi. U junu očekujemo početak izgradnje prve deonice autoputa Beograd-Sarajevo, od Sremske Rače do Kuzmina, kao i Moravskog koridora, odnosno auto-puta Pojate-Preljina„, rekla je Mihajlović.\nUpitana za probleme u vezi sa radom Katastra, ona je kazala da je obaveštena o odluci da se štrajk prekida, i dodala da će država sprovesti određene mere kako bi se otklonili problemi u radu Katastra.\n„Ako u Srbiji imamo i elektronsku dozvolu, i delom već funkcioniše elektronski katastar, onda je nedopustivo da građani budu maltretirani i da ne mogu da završe posao u Katastru. Nije sporno da neko iskoristi pravo na štrajk, ali minimum procesa rada mora da se poštuje„, rekla je Mihajlović i dodala da je njeno ministarstvo uvelo upravni nadzor nad radom Republičkog geodetskog zavoda i obišlo odeljenja Katastra u nekoliko gradova u Srbiji.\nSrbin Emigrant 09/04/2019 u 13:45 Odgovorite\nPo koji put ce biti zavrseno?Smesno koliko tsj Nukleus kssni.Cija li je to firms?\nsmehotres 09/04/2019 u 15:56 Odgovorite\nZoko, da li ti stvarno mislis da ce neko opet da poveruje u ove bajke\npa i deca se smeju ovome, a ne mi stariji


Po toj stopi ubjedljivo prednjači u konkurenciji malih aerodroma na području bivše SFRJ, izjavio je direktor Regionalne razvojne agencije “Jug” Bojan Avramović.\nOn je rekao da je u periodu od januara do avgusta niški aerodrom imao 50.555 putnika.\n“Podaci Direkcija i Agencija civilnog vazduhoplovstva govore da se stopa rasta broja putnika na deset malih aerodroma u bivšoj Jugoslaviji kreće od 0,2 odsto, koliko je ostvario aerodrom u Osijeku do 48,3 odsto, koliko je zabeležio aerodrom na Braču”, istakao je Avramović.\nPrema njegovim riječima najviše putnika među malim aerodromima na prostoru bivše Jugoslavije imao je aerodrom u Zadru, skoro 380.000. Aerodrom u Puli imao je 350.000, u Tuzli 204.000, Rijeci 107.000, a Ohridu 105.000 putnika.\n“Aerodrom ‘Konstantin Veliki’ do kraja godine trebalo bi da premaši cifru od 100.000 putnika, jer će pored sadašnjih šest dobiti još tri nove linije”, kazao je Avramović.\nOn je istakao da računice govore da svaka linija na godišnjem nivou donosi oko 32.000 putnika, tako da bi niški aerodrom sljedeće godine mogao da računa na više od 280.000 putnika.\n“Za dvadesetak dana videćemo da li ćemo pored ‘Viz era’ i ‘Rajan era’, imati i trećeg avio prevoznika, ali verujem da hoćemo”, kazao je Avramović.\nRegionalna razvojna agencija “Jug”, podsjetio je Avramović, posljednje dvije godine aktivno je uključena u oživljavanje niškog aerodroma.\nZaposleni u RRA “Jug” uradili su 2014. godine Elaborat o povećanju konkurentnosti aerodroma koji sada daje rezultate. Beta\nTagovi: aerodrom nisavio prevoznicisaobraćaj


„Toyota“ je zapravo najveći proivođač automobila na svetu, već čak i od Ford-a i GM-a. Njihov istorijat vezan je u početku za proizvodju automatskih razboja, da bi u jednom trenutku, tokom 1933.godine Kichiro Toyoda, sin osnivača Toyota-e, odlučio da želi da proizvodi automobile uputivši se na put u Evropu radi dobijanja novih ideja.\nMenadžement se upustio u tako smelu odluku, pre svega jer je proizvodnja sopstvenog automobila mnogo jeftinija, a ujedno im je trebalo prevozno sredstvo zbog rata sa Kinom. Tokom 1933.godine „Toyota Motor Company“ proizvela je svoj prvi motor –Tip A, smestivši ga u Model A1 i G1 kamione.\nTokom Drugog svetskog rata, kompanija se posvetila proizvodnji kamiona za vojsku. Nakon rata kompanija je nastavila proizvodnju automobila, ali je imala daleko više uspeha baveći se proizvodnjom kamiona i autobusa. „Toyota“ nije odustajala od proizvodne automobila, i 1947.godine nastupila je sa Modelom SA poznatiji kao „Toyopet“. Model SF imao je nešto malo više uspeha na tržištu, koji je imao svoju taxi verziju, ali isto tako 27 konjskih snaga kao njegov prethodni model. Mnogo snažniji model RH sa svojih 48 konjskih snaga izbačen je ubrzo nakon toga. Kompanija je beležila ubrzan rast proizvodnje, i do 1955. godine imala je 8.400 proizvedenih automobila godišnje. Iste godine difersifikovala je proizvodnju, dodajući „Jeep“ kao što je Land Cruiser i luksuzne limuzine poput „Crown-a“.\nPosedujući nekoliko modela, kompanija se usmerila i na međunarodno tržište. Prva trgovina izvan Japana bila je na tržištu Sjedinjenih Američkih Država tokom 1957. godine, a prvo inostrano postrojenje osnovano je u Brazilu 1959. godine. Jedinstvena strategija „Toyota“-e uslovila je da je svaki model nekako unikatan za region gde je proizveden.\nVeliki proboj kompanije na američko tržište desio se 70-tih godina, kada je visoka cena gasa primorala lokalne proizvođače na proizvodnju manjih automobila. „Toyota“ je posedovala već nekoliko štedljivih modela, koji su takođe bili boljeg kvaliteta nego kod američkih proizvođača. „Corolla“ je najbolji primer ove tvrdnje, i ona je ubrzo postala najpopularniji američki mali automobil.\nŠto se tiče tržišta luksuznih automobila, „Toyota“ i dalje je imala problema sa plasmanom „Crown-a“ i „Cressida“. Krajem 80-tih, celokupno američko tržište za luksuzne automobile bilo je u blagom padu, drugi proizvođači su takođe imali problema da održe prodaju, i tada je „Toyota“ nastupila sa „Lexus“-om, potpuno novom kompanijom specijalizovanom za proizvodnju luksuznih automobila.\nTokom 90-tih, proizvodi kompanije „Toyota“ postali su sinonim za pouzdanost i niske cene održavanja, koje su ih učinili popularnim širom sveta. Ciljajući mlađe kupce kompanija je lansirala modele poput MR2 i „Celica“.\nDanas, kompanija je sa svojim hibridnim modelom „Toyota Prius“ u prvim redovima po pitanju zaštite životne sredine, najavljujući električni automobil „Toyota Plug-in HV“ koji će raditi na električnu energiju uz pomoć litijum-jonske baterije.\n„Toyota“ brend čvrsto drži i titulu najprodavanijeg u automobilskoj istoriji, njihov model Corolla je najprodavaniji automobil ikada, sa više od 39 miliona prodatih primeraka od premijere 1966. godine. Praktično, svakih 40 sekundi u nekom kutku planete proda se po jedna Corolla, koja se proslavila idealnim odnosom uloženog i dobijenog. Trenutno se prodaje jedanaesta generacija ovog japanskog kompakta.\nTOYOTA modeli u proizvodnji\nRAV4 5 vrata\nYaris 5 vrata\nAuris 5 vrata\nAygo 5 vrata


Velika akcija "Hotspot": U osam gradova pronađeno skoro 1.000 migranata - pali i krijumčari ljudi (VIDEO/FOTO)\nDržava Srbija će ispunjavati svoje međunarodne obaveze, ali i voditi računa o svakodnevnom životu naših građana - poručio je ministar Vulin\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, u okviru međunarodne akcije "Hotspot", sproveli su akciju, koja je počela jutros u 6 sati, na teritorijama osam policijskih uprava u Srbiji u kojoj su izvršeni detaljni pretresi prihvatnih centara za migrante, otvorenih i zatvorenih prostora na kojima borave migranti u cilju pronalaženja iregularnih migranata i članova organizovanih kriminalnih grupa koji se bave njihovim krijumčarenjem.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova iz policijskih uprava Beograd, Subotica, Sombor, Kikinda, Šabac, Kraljevo, Vranje i Novi Pazar uhapsili su sedam osoba zbog sumnje da su organizatori krijumčarenja ljudi i pronašli 991 iregularnog migranta koji će biti prebačeni u prihvatne centre, navodi se u saopštenju policije.\nAlžirci napali apotekarku, pa policajca u Subotici: "Pali" migranti lopovi\nSrbi uhapšeni zbog lažnog PCR testa: Pregledali im dokumenta na granici, pa stavili lisice\n- Država Srbija neće biti parking za migrante, država Srbija će poštovati svoje zakone i očekuje od svih da, bez obzira na našu humanost i organizovanost, na prvom mestu poštuju naše zakone. Naš svakodnevni život neće i ne može biti ugrožen i naš svakodnevni život ne može da postane žrtva i predmet rada krijumčarskih bandi. Država Srbija će ispunjavati svoje međunarodne obaveze, ali i voditi računa o svakodnevnom životu naših građana - poručio je ministar Vulin.\nmigranti hapšenje hotspot policija\nPolicija rasvetlila veliku prevaru! Pali lažni vidovnjaci: Bolesnoj Nišlijki rekli da je pod dejstvom crne magije, uzeli joj 200.000 dinara\nMađarska policija pucala na kamion sa migrantima: Ovo je razlog!


Suđenje Mladiću do kraja 2016. godine\n► Suđenje Mladiću do kraja 2016. godine\nPredsednik Haškog tribunala Teodor Meron rekao je na sednici Saveta bezbednosti UN da bi prvostepeno suđenje Radovanu Karadžiću trebalo da bude završeno u oktobru 2015. godine, a Goranu Hadžiću do kraja te godine.\nSuđenje Ratku Mladiću bi moglo da traje do kraja 2016. godine, rekao je Meron koji nije mogao da kaže kada se očekuje presuda u procesu protiv Vojislava Šešelja.\nMeron je predstavljajući izveštaj o radu suda za period od 1. avgusta 2012. do 31. jula 2013. godine ocenio da je sud u poslednje dve decenije uradio važan posao, vodivši krivični postupak protiv 161 osobe, kao i da je pomogao nacionalnim pravosuđima na Balkanu da sama vode suđenja.\nOn je naveo da je prošle nedelje bio u BiH, i da je još jednom na konferenciji na kojoj je učestvovao, potvrđena važnost rada Haškog suda.\nMeđutim, međunarodna zajednica sada mora da pomogne pomirenje naroda, kao i da pomogne žrtvama rata na prostoru bivše Jugoslavije, naveo je Meron.\nMilanović: Ubrzati suđenje Šešelju\nSrbija je pokazala da je u potpunosti privržena potrazi za istinom u vezi sa zločinima počinjenim tokom oružanih sukoba na prostoru bivše Jugoslavije i izvođenju odgovornih pred lice pravde, bez obzira na njihovu nacionalnu pripadnost, rekao je ambasador Srbije Milan Milanović.\nObraćajući se ambasadorima država članica SB UN, on je istakao i da slučaj Vojislava Šešelja, koji se nalazi u pritvoru jedanaest godina bez presude, predstavlja grubo kršenje osnovnih ljudskih prava.\nAmbasador Milanović je rekao da je puna saradnja Srbije sa Haškim tribunalom potvrđena i najnovijim izveštajem predsednika Suda i glavnog tužioca, kao i u njihovim prethodnim izveštajima.\n“Ne postoje zaostali zahtevi za pomoć, sarađuje se na vreme, sudske naredbe se izvršavaju a razgovori sa svedocima se obavljaju bez odlaganja i poteškoća”, dodao je ambasador Srbije u UN.\nMilanović je naglasio da je Srbija u julu 2011. prebacila u Hag poslednjeg optuženog, odgovorila na najveći deo od 3,350 zahteva suda i tužilaštva, kao i advokata odbrane vezane za dokumenta, kao i da je u zemlji optuženo 410 pojedinaca za zločine protiv međunarodnoh humantiranog prava.\nPrvi čovek Misije Srbije pri UN je, govoreći o Šešeljevom pritvoru, kazao da jedanaest godina u pritvoru bez presude predstavlja grubo kršenje osnovnih ljudskih prava i civilizacijskih vrednosti.\n“Dužina boravka u pritvoru u ovom slučaju je u suprotnosti sa odredbama Pakta UN o građanskim i političkim pravima i Evropske konvencije o ljudskim pravima. Ta dva međunarodna dokumenta obezbeđuju fer suđenje u razumnom roku, a 11 godina teško da može da se smatra razumnim rokom”, ocenio je ambasador Milanović.\nPrema njegovim rečima, držanje jednog čoveka u pritvoru tako dugo, bez presude, predstavlja kršenje prava na prezumpciju nevinosti.\n“Ubeđeni smo da je taj slučaj nepovoljan po reputaciju Haškog suda i da je potrebno brzo preduzeti konkretne mere u cilju da se okonča pravni i formalni zastoj ovog slučaja”, zaključio je ambasador Srbije.\nMilanović je ukazao i na značaj da se onima koji su osuđeni pred Tribunalom u Hagu dozvoli da kazne služe u zemljama iz kojih potiču na prostoru bivše Jugoslavije.\nOn je naveo da je cilj te inicijative da se osuđenima dozvoli resocijalizacija, što je teško postići u udaljenim državama gde sad služe kazne, gde su posete porodica retke i gde ne govore lokalni jezik.\nBramerc: Srbija sarađuje, kazniti jatake\nPrvi čovek tužilaštva u Hagu istakao je da je Srbija nastavila da igra važnu ulogu u obezbeđivanju uspešnog završetka rada Kancelarije Haškog tužilaštva, dodavši da su zvaničnici srpske vlade tokom susreta u Beogradu ponovili ranija uveravanja da će nastaviti saradnju.\n''Srbija je pokazala marljivost u obradi zahteva Kancelarije za pomoć i adekvatno olakšala pristup svedocima, kao i njihovo pojavljivanje pred Tribunalom'', naveo je Bramerc.


Vlada neće udovoljiti svim zahtevima studenata\nFotografije uz tekst: Vesna Anđić\nU nameri da ostvare zakonom predviđena prava studenti Univerziteta u Beogradu blokirali su u petak centar srpske prestonice, što je na trenutak izazvalo saobraćajni kolaps, ali i podsećanje na studenstke proteste devedesetih godina.\n"Dole, dole, dole školarine", odjekivalo je ranog prepodnevna beogradskim ulicama, podsećajući na trenutak na srpsku prestonicu devedesetih godina prošlog veka. Studenti dva državna univerziteta su protestnom šetnjom i kratkom blokadom centralnih gradskih ulica zahtevali između ostalog upis naredne godine studija o trošku budžeta.\n"Imamo maksimalan broj bodova a ne možemo da upadnemo u budžet, a čak imamo i visoke proseke. To nam ništa neznači."\nPredstavnicima studenata Univerziteta u Beogradu državni sekretar Ministarstva prosvete Radivoje Mitrović, iako smatra da su zahtevi studenata racionalni i odmereni, rekao je neće biti moguće udovoljiti svim zahtevima.\n"Uveren sam da ćemo naći rešenje danas i mi ćemo učiniti sve da kažemo šta je maksimum koji Vlada može jednostavno da ponudi jer,sve vreme moramo biti svesni da postoji ograničenja u potrošnji, tako da i dans se neće moći sve rešiti. Znači problema u viskom obrazovanju ima puno, u toku dana će se praktično pripremiti odgovor za sastanak koji ide sa studentima."\nStudenti su, uporno iščekujući vladin odgovor, šetajući gradskim ulicama zastali ispred zgrade Vlade Srbije, uzvikujući "lopovi, lopovi".\n"S obzirom da smo imali pet šest sastanaka i da nikada ništa nije rešeno, čak u sredu je samo konstatovan problem.Dakle bilo bi ishitreno da kažem bilo šta bimogao očekivati, jer studenti su jako ogorčeni pregovorima sa ministarstvom, predstavicima vlade i ministarstva finansija."\nReforma sa grejs periodom\nStudenti već nekoliko dana protestuju ispred Vlade Srbije tražeći između ostalog da se studentima koji imaju 48 i više bodova omogući budžetsko finansiranje. Vladimir Smuđa, student prodekan:\n"Sve zahteve koje smo postavili, nećemo odustati ni od jednog. Spremni smo na kompromis.Znači zahtevi su da studenti koji imaju uslove za zbrini i koji imaju 48 bodova i nisu ušli u budžetsko proširenje bude plaćena školarina za narednu školsku godinu.Da se e propišu kvote za doktorsk, da se prošire kvote za mester za one koji su to tražili i da se smanji cena grejanja koje fakulteti u Beogradu plaćaju."\nIstoričar Nikola Samardžić, danas profesor beogradskog univerziteta, sredinom devedesetih je bio na studenstkim protestima. On kaže da se u ovakvim protestima, kada se parališe milionski grad i studenti i Vlada moraju pokazati više rezumevanja..\n"U toku je jedna refroma koja bi trebalo da podrazumeva grejs period i za studente i za nastavnike univerziteta i za celo društvo. Takve blokede su opravdane kad se zahtevevaju velike, izuzetne promene u društvu i bili smo svedoci takvih zahteva 96 i 97 godine. Danas se suočavamo sa veoma praktičnim generacijama, koje pred sobom nemaju tako visoke ciljeve i ti nije samo karaktetristika studenata u Srbiji."\nOrganizatori studentskog protesta najavili su da će ukoliko na razgovorima sa predstavnicima Vlade ne bude postignut dogovor, ponovo ostati ispred zgrade u Nemanjinoj ulici do minut pre ponoći.\nMinistarstvo prosvete predložilo je na pregovorima u sredu da za studente koji su u protekloj školskoj godini osvojili od 48 do 59 bodova ono plati 20 odsto školarine, 40 odsto da plate sami studenti i preostalih 40 odsto fakulteti. Za studente je taj predlog bio neprihvatljiv.\nStudenti Beogradskog univerziteta zahtevaju smanjenje školarina, poboljšanje uslova za obrazovanje i mogućnost da im se olakša upis za narednu godinu studija.


Kviz kulture izrađen je prema ideji i na inicijativu Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, a realizator projekta bio je Zavod za proučavanje kulturnog razvitka.\nKviz znanja iz srpske kulture osmišljen je sa ciljem da odgovori na izazove koje nameće savremena kultura s obzirom na to da na globalnom nivou preovlađuju sadržaji koji dovode u pitanje ne samo njen smisao kulture već i njen opstanak, te je važno podsetiti na životni značaj kulture za svakog pojedinca i zajednicu kojoj pripada.\nKviz omogućava učesnicima da na zanimljiv način prošire, ali i provere svoja znanja o kulturi Srbije, pri čemu je posebna pažnja posvećena deci i mladima, koji, njima bliskim alatima, imaju priliku da se bolje upoznaju sa kulturom svoje države i naroda.\nPitanja su raspoređena u tri sveobuhvatne kategorije: Kultura i kulturna istorija, Kulturno nasleđe i Umetnost.\nAplikacija takmičarskog duha, obuhvata široki raspon pitanja i informacija, od onih koje su poznate svima do zanimljivosti i neobičnih anegdota. Rešavanje kviza je prilika da se nauči nešto novo, ali i proširi znanje, jer nakon svakog odgovora učesnici imaju priliku da pročitaju zanimljivost o pitanju na koje su odgovarali, za one željne dodatnog znanja prisutni su preusmerivači na Vremensku liniju kulture Republike Srbije i Srba van matice, i Pretraživaču kulturnog nasleđa, na kojima se mogu pronaći odgovori na skoro sva pitanja o srpskoj kulturi.


U Ćupriji počinje 11. Međunarodni festival folklora – Čupava Keleraba\n16. jula 2018. 16. jula 2018. LoCky\nObaveštavamo vas da će 17. jula u Ćupriji biti održan 11. Međunarodni festival folklora, pod pokroviteljstvom Opštine Ćuprija. Toga dana, gradski trg će biti centar koji okuplja ansambale sa tri kontinenta-Centralne Amerike, Azije i Evrope(Kostarika, Kina, Grčka i Srbija).\n01.KUD ,, Železničar“ , Ćuprija, Srbija.\n02. Folk plesna trupa Konzervatorijuma muzike Žejiang, Hangžu, Provincija Žejiang iz Kine\n03. Folklorna grupa “Makedones“ iz Soluna\n04. Folklorni ansambl “La Coyolera“, San Hoze, Kostarika\nDoalzak 89 članova folklornih ansambala iz Kine, Grčke i Kostarike najavljen je za 17 časova, ispred Sportsko-rekreativnog centra,,Ada“.\nNekoliko reči o učesnicima festivala :\nGKUD “Železničar“ – Ćuprija, Srbija\nGradsko KUD “Železničar“ iz Ćuprije ima tradiciju dugu 70 godina. Kao čuvari igračko-muzičke tradicije Srba i nacionalnih manjina, ansambli Društva su puno putovali i nastupali pred više desetina hiljada gledalaca, kako u zemlji, tako i širom Evrope, za šta su bili nagrađivani izuzetnim aplauzima i pozitivnim kritikama. Za svoj uspešan rad Društvo je dobilo više nagrada i priznanja, od kojih su najznačajniji: Orden zasluga za narod sa srebrnom zvezdom, dobijen 1986 god. od predsedništva bivše SFRJ i Zlatna plaketa Saveza amatera Srbije, dobijena 1995. za 50 godina rada Društva.\nFolk plesna trupa Konzervatorijuma muzike Žejiang, Hangžu, Provincija Žejiang, Kina: Umetnička škola Hangžu, kao jedina profesionalna umetnička srednja škola u Hangžuu, locirana je na obali prelepog Zapadnog jezera. Posle rada od preko pet decenija, postala je kolevka srednjoškolskih umetničkih talenata, zahvaljujući sveprisutnoj umetničkoj atmosferi, kao i brojnim nastavnicima specijalizovanim za tu vrstu obrazovanja. Smer za ples oduvek zauzima vodeću poziciju među umetničkim srednjim školama na nacionalnom nivou.\nFolklorna grupa “Makedones“ , Solun, Grčka\nU Solunu, 9 km od centra, nalazi se Opština Oreokastro, sa svojim istorijskim delom Paleokastrom. U ovoj Opštini i široj oblasti aktivna je Folklorna grupa “Makedones” pri Parohiji sv. Atanasiosa Paleokastrosa. Grupa je osnovana 2007, a obnovljena 2010. kao samostalna kulturna Folklorna grupa “Makedones”, broji preko 300 članova, svih starosnih kategorija.\nFolklorni ansambl “La Coyolera“,San Hoze, Kostarika\nFolklorni ansambl “La Coyolera” je osnovan 2010. godine, kao umetnički projekat vezan za širenje folklora, sa glavnim ciljem očuvanja društvenog, jezičkog i kulturnog folklora Kostarike. Umetničko izvođenje Ansambla “La Coyolera” predstavlja folklor tri velika regiona Kostarike (Guanakaste, Limon i Puntarenas). Svi članovi Ansambla dolaze iz različitih delova Kostarike, da bi profesionalno napredovali u muzici, plesu, teatru i ostalim disciplinama. Ansambl čini više od 30 muzičara, igrača, upravnog i tehničkog osoblja.\nMuzika, Priroda i društvofolklor, Međunarodni festival folklora Ćuprija, UK Ćuprija, vesti


LGBTI osobe imaju pravo na javne usluge\nLjudska prava LGBTI osoba bila su tema okruglog stola „Lokalnim djelovanjem do sistemske podrške LGBTI osobama u Kantonu Sarajevo“ koji je održan 19.12.2017. godine u Sarajevu u organizaciji Sarajevskog otvorenog centra, a u okviru projekta „Insitucionalna mreža podrške za LGBTI osobe u Kantonu Sarajevo“, finansiranog od strane USAID-ovog Programa podrške marginaliziranim grupama (USAID/PPMG).\nCilj je bio u fokus staviti pitanja značajna za LGBTI osobe, a koja mogu biti ostvarena i poboljšana na lokalnom i kantonalnom nivou. Govorilo se i o dosadašnjim uspjesima na polju senzibilizacije predstavnika_ca KJU Centra za socijalni rad, JU Psihijatrijske bolnice Jagomir, Ministarstva za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice Kantona Sarajevo i njegovih resornih ustanova i Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo za rad sa LGBTI osobama.\nJedna od tema bila je i standardi postupanja prema LGBTI osobama u zdravstvu, sistemu socijalne i krivične zaštite, te o obavezama lokalnih institucija u oblasti zaštite od diskriminacije na osnovu seksualne orijentacije, rodnog identiteta i spolnih karakteristika, a govorilo se i o nasilju nad LGBTI osobama, prije svega slučajevima koje SOC bilježi.\nOkruglom stolu prisustvovali su predstavnici relevantnih institucija u pitanjima ljudskih prava LGBTI osoba.


Za godinu dana u KCS operisano 96 gojaznih pacijenata | MEĐUNARODNI RADIO SRBIJA Skip to main content\nZa godinu dana u KCS operisano 96 gojaznih pacijenata\nSre, 18/07/2012 - 14:13 -- MRS\nBEOGRAD - Direktor Kliničkog centra Srbije (KCS) prof. dr Ðorđe Bajec izjavio je da je za godinu dana urađeno oko 96 operacija gojaznih osoba, kao i da su pacijenti zbirno izgubili oko četiri tone telesne mase.\nPrema njegovim rečima, pacijent sa najvećom telesnom težinom, koja je iznosila oko 315 kilograma, posle devet meseci ima 248 kilograma, što znači da je izgubio 67 kilograma.\nBajec je na konferenciji za novinare objasnio da se operacije gojaznih ne rade samo radi estetike, već prventsveno zbog poboljšanja zdravlja tih pacijenata i radi uštede državnog novca.\nOn je dodao da se tehnike koje se primenjuju kod operacije ekstremno gojaznih mogu primenjivati i kod operacija u trbušnoj duplji.\nBajec je u izjavi Tanjugu istakao da je pre godinu dana u KCS počeo hrabar poduhvat vezan za operaciju ekstremno gojaznih osoba.\n"Uvedena je nova hirurška procedura, za koju se može reći da nije obična u odnosu na hirurgiju koju sam učio 30 godina unazad", kazao je Bajec.\nPrema njegovim rečima, urađen je veliki posao, jer je pregledano oko hiljadu, a operisano stotinak pacijenata sa izvanrednim rezultatima, što je uspeh ne samo KCS, već celog zdravstvenog sistema, jer je pomognuto pacijentima, a državi je ušteđen ogroman novac.\n"Možemo se pohvaliti da smo u ovom domenu najbolji u regionu i zato privlačimo pacijente i iz Republike Srpske i Crne Gore", istakao je Bajec.\nOn je potvrdio da se svi pacijenti osećaju dobro i da se rezultati Centra za metaboličke poremećaje mogu porediti sa renomiranim klinikama u svetu.\nNačelnik Centra za metaboličke poremećaje, akademik Dragan Micić rekao je da su pacijenti fantastično motivisani i da savršeno sarađuju sa timom lekara koji odlučuje o tom hirurškom poduhvatu.\nMicić je istakao da je na nedavno održanom Kongresu o gojaznosti u Lionu naš Centar za metaboličke poremećaje uvršćen među najbolje u Evropi.\nU Multidisciplinarnom centru za lečenje gojaznosti KCS pre godinu dana su urađene prve tri operacije ekstremno gojaznih pacijenata koje su obavljene timski, zajedno sa kolegama iz Norveške.\nU KCS se obavljaju tri vrste laparoskopskih operacija u lečenju gojaznosti - prva je postavljanje prstena oko želuca, druga je njegovo sužavanje celom dužinom, čime se sprečava unošenje veće količine hrane, a treća je takozvani gastroenteralni bajpas. Laparoskopske operacije su izvedene u rekonstruisanom odeljenju, za koje su nabavljeni specijalni operacioni sto, instrumenti i aparati, ojačani kreveti, obezbeđena šira vrata i posebni toaleti. Oni koji smatraju da im je zbog viška kilograma neophodna intervencija, mogu da dođu na pregled u KCS sa uputom lekara, a posle obavljenih konsultacija i analiza sledi poziv na sastanak konzilijuma koji određuje terapiju za pacijenta i procenjuje šta je idealno za njega.\nJedna intervencija "skidanja" kilograma košta između dve i tri hiljade evra. (Tanjug)\nZdravlje Tweet WidgetFacebook LikeGoogle Plus One


Srbija i demografija: Pet razloga zbog kojih je Srbija izgubila 55.000 stanovnika prošle godine | Luftika\nPostoje li idealni uslovi za stvaranje porodice ili je želja ta koja nadjača mogućnosti – pitanje je oko kog Slobodan Delić, 39- godišnji ugostitelj iz Mladenovca, nema dilemu.\nKaže da on i njegova supruga nisu imali mnogo kada su dobili prvo dete, a da se situacija nije promenila ni danas kada ih imaju troje – bili su i ostali podstanari i vode kafić u lokalu koji iznajmljuju.\n„Da sam se bavio time, mnogo toga bi mi zapravo nedostajalo za začetak porodice“, ističe Delić za BBC na srpskom.\nBračni par Zubić iz Pančeva želi prinovu, ali smatraju da pre toga treba da reše neka pitanja i „poprave uslove za roditeljstvo“.\n„Sada kad smo završili fakultete i imamo poslove i primanja, želimo da rešimo stambeno pitanje, što je jedna od najvažnijih stvari ako hoćete da stvorite porodicu“, kaže Milica Zubić, 30-godišnja filološkinja, za BBC na srpskom.\nStatističari i demografi, koji problemu nataliteta pristupaju kroz podatke i brojke, decenijama unazad upozoravaju na lošu sliku i činjenicu da svake godine u Srbiji više ljudi umre nego što se rodi – a prethodne godine postavljen je još jedan negativan rekord.\n„Nosim zdravo dete, a nisam srećna“ – žene u Srbiji o depresiji tokom trudnoće\nSve negativniji prirodni priraštaj za Srbiju nije novost – on raste već više od 30 godina, pre svega zbog smanjenja broja rođenih i prilično nepovoljne starosne strukture, smatra Vladimir Nikitović, demograf u Institutu za društvene nauke u Beogradu.\n„Demografski trendovi se sporo menjaju, pa se ne može očekivati da smanjenje i starenje populacije u Srbiji prestane u bliskoj budućnosti – možemo možda samo usporiti taj proces i to je prilično deprimirajuća činjenica“, ističe on za BBC na srpskom.\n„Odliv mozgova“ vrlo je popularna tema rasprava u Srbiji, a dostupne brojke o godišnjem broju iseljenika značajno se razlikuju.\nU izveštaju Njuzmaksa iz maja ove godine spominje se da svake godine i „više od 60.000 ljudi“ trajno napušta zemlju.\nDemograf Vladimir Nikitović smatra da je određivanje tačnog broja emigranata „pitanje od milion dolara“, jer u Srbiji zvanični populacioni i migracioni registri „još uvek nisu zaživeli“.\n„Malo je bilo komplikovano da dobijem papire, ali sam uspeo uz garancije poslodavca“, objašnjava on.\nPre godinu dana, Lučić je dobio ćerku – tada je uvideo prednosti Nemačke za mlade roditelje i učvrstio stav da „ne planira da se vraća u Srbiju“.\n„U regiji Bajern pored dečjeg dodatka, svako dete ostvaruje pravo i na porodični dodatak od 250 evra – to ukupno izađe više nego prosečna plata u Srbiji“, kaže Lučić za BBC na srpskom.\nLokalna samuoprava pokriva i 60 odsto svih troškova vrtića, a obrazovni sistem je „sjajno i moderno“ uređen, dodaje on.\nOdlaskom mladih u reproduktivnim godinama Srbija gubi „osnovu za rađanje“ i to dovodi do sve nepovoljnije starosne strukture stanovništva u Srbiji, smatra Bjelobrk iz RZS.\nOna napominje da se ovaj problem ne odražava samo na odlazak ljudi iz zemlje, već i na unutrašnje migracije – po pravilu iz manjih i siromašnijih u veća i razvijenija mesta.\n„Beograd negativan prirodni priraštaj godinama sanira zahvaljujući dolasku velikog broja ljudi iz devastiranih i manje razvijenih delova Srbije“, objašnjava Bjelobrk.\nDržava nudi roditeljski dodatak za decu rođenu posle 1. jula ove godine – za prvo dete roditelji mogu računati na jednokratnu pomoć od 106.412 dinara, za drugo 255.391 dinar raspoređen na 24 mesečne rate, za treće 1.532.346 dinara na 120 mesečnih rata i za četvrto dete 2.298.519 dinara raspoređeno na isto toliko rata.\nBračni par Delić prima pomoć od države u visini od „oko 100 evra mesečno“, što je „korektna finansijska pomoć za njihove uslove“, kaže Slobodan Delić.\n„Takođe, koliko sam upućen, nećemo morati da plaćamo vrtić za treće dete“, dodaje on.\n„U te zemlje se doseljava radno sposobno stanovništvo u reproduktivnim godinama i tako ubijaju dve muve jednim udarcem – dolazi im radna snaga i pospešuje se natalitet“, objašnjava ovaj demograf.\nPorođaji na Balkanu: Amirina borba\n„Prvo je trebalo završiti fakultet, pa steći radno iskustvo i sada mi je preostalo da rešimo stambeno pitanje“, navodi ona.\nMilan ima sličan stav, ali i jednu dilemu – da li su okolnosti za podizanje dece danas teže ili samo služe kao izgovor za odlaganje rađanja?\n„Istina je da ne ide da dobijemo dete i živimo sa roditeljima, poslovi i primanja danas nisu mnogo izvesni i stabilni…\n„Ali, naši roditelji su gajili decu u mnogo gorim okolnostima, pa šta nama fali?“, pita se ovaj grafički dizajner.\nPrirodni priraštaj je prošle godine bio – 55.158, što je najveći negativni prirodni priraštaj od kada se vodi statistika, a stopa prirodnog priraštaja iznosila je negativnih osam promila – za 2,7 promila manje nego u 2019. godini.\nSituacija je nešto povoljnija u većim gradovima, delom i zbog migracija stanovništva iz manjih mesta – stopa prirodnog priraštaja u Beogradu je u 2020. godini bila na negativnih 4,9 promila, Novi Sad na negativna 1,2 promila, a Niš negativnih 7,9 promila, pokazuju podaci RZS.\nSamo tri od 174 opštine u Srbiji imale su pozitivne stope prirodnog priraštaja u 2020. godini – Tutin (sedam promila), Novi Pazar (4,4 promila) i Preševo (1,4 promila).\nTutin, Novi Pazar i Preševo – svetle tačke na mračnoj demografskoj mapi Srbije\nU pomenutim opštinama slika je povoljnija – deca mlađa od 15 godina čine 22,3 odsto stanovništva Novog Pazara, 25,2 odsto u Tutinu i 18,6 odsto u Preševu, piše u demografskom izveštaju RZS za 2020. godinu.\nBroj starih je u ovim mestima znatno manji nego u ostatku zemlje – 11 odsto u Novom Pazaru, 9,2 odsto u Tutinu i 6,5 odsto u Preševu.\n„Međutim, oni zbog nedovoljne razvijenosti imaju problem sa iseljavanjem stanovnika, što preti da anulira te visoke stope rađanja“, upozorava on.\nUsvojili smo moderan način reprodukcije kao rezultat sveukupnog razvoja i napretka – mladi najpre žele da se obrazuju, školuju, ostvare u profesionalnom smislu i osamostale pre širenja porodice, navodi Bjelobrk iz Republičkog zavoda za statistiku.\n„Ove stvari su isplivale na površinu u sistemu današnjih vrednosti, roditeljstvo se odlaže za kasnije godine života, posle čega je odluka o rođenju drugog deteta značajno teža, uglavnom iz bioloških razloga“, kaže ona.\nMeđutim, trend odlaganja rađanja nije karakteristična pojava samo za Srbiju – i daleko razvijenije države se suočavaju sa tim.\nKako se na taj način „sužava reproduktivni period“, izuzetno je važno da reproduktivno zdravlje stanovništva bude na visokom nivou, ukazuje Nikitović.\n„Srbija je pri dnu u Evropi što se tiče pokazatelja reproduktivnog zdravlja stanovništva i kod nas su izražene stope sekundarnog fertiliteta koji nastaje usled polnih bolesti“, napominje Nikitović.\nU Srbiji je u 2020. godini od bolesti povezanih sa korona virusom preminulo 10.356 ljudi – prema rezultatima Komisije za analizu smrti tokom pandemije, rekao je ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\n„Ovo će biti još izraženije u 2021. godini, a pandemija korona virusa je pokazala ono na šta mi demografi odavno ukazujemo – zdravstveno stanje našeg stanovništva je među najlošijima u Evropi“, dodaje ovaj stručnjak za demografske projekcije.\nPrema istraživanju o javnom zdravlju evropskih zemalja koje su sprovele Evropska komisija i Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) iz 2017. godine – u Srbiji je zabeleženo 234 smrti na 100.000 stanovnika od uzroka koji su mogli da se spreče, pokazuje\nMnogi mladi parovi glavnu prepreku za širenje porodice pronalaze u ekonomskim faktorima – ne poseduju nekretninu u kojoj bi živeli, imaju nedovoljno visoka i stabilna primanja ili ih poslodavci ne prijavljuju u skladu sa zakonom.\n„Sve je transparentno od prvog dana radnog odnosa, ne postoji ni u kom slučaju mogućnost rada na crno ili izbegavanja plaćanja poreza i doprinosa, što je nažalost čest slučaj u našoj Srbiji“, napominje on.\n„Ženama koje planiraju da zasnuju porodicu je izuzetno bitna ekonomska sigurnost, a nesigurnost koju osećaju one koje rade u crnoj ili sivoj zoni ekonomije utiče negativno na stopu rađanja“, objašnjava ovaj ekonomista i predsednik Beogradske bankarske akademije za BBC na srpskom.\nMilica Zubić smatra da su „stabilnost i izvesnost“ ono što je neophodno za širenje porodice i nada se da će, zajedno sa suprugom Milanom, ubrzo uspeti da dostigne te ideale.\n„Ne želim da dobijem decu i da se svaki dan pitam šta će biti sutra“, kaže ona.\nZa bračni par Delić iz Mladenovca mnogočlana porodica „nije bila odluka, već želja“, kažu.\n„Ne postoji idealan trenutak da se dobije dete, ni u čijem životu – deca nisu roba da odlučiš da li ćeš ih kupiti, ona nisu i ne smeju biti opterećenje“, priča on za BBC na srpskom.\n„Radna snaga koja poseduje znanje, stručnost i iskustvo jedan je od najbitnijih komponenata ekonomskog rasta, a odliv mozgova nam dugoročno slabi kapacitet rasta“, zaključuje Hasan Hanić.\n„Tu igraju ulogu drugi psihološki faktori kao što je usmerenost na lične potrebe, na potrebu za nezavisnošću, slobodom od obaveza, potrebu za konforom, za neometanom karijerom“, dodaje ova psihološkinja.\n„Ipak, to donosi mnogo više radosti i zadovoljstva – da nije tako, čovečanstvo bi davno nestalo,“ dodaje ona.\n„Možda se samo trenutno zbog pandemije i rizika od zaražavanja tokom bilo kakvih medicnskih intervencija i boravka u bolnici, planiranje potomstva odlaže“, dodaje profesorka.


Otvoreni Parlament | Predlog zakona i izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima\nPredlagač zakona smatra da postoji potreba da se jasnije definiše za koje sve posebne potrebe je neophodno adaptirati odobrene udžbenike za učenike sa inaviditetom i da to treba regulisati posebnim pravilnikom od strane Ministarstva obrazovanja.\nIzmenama i dopunama zakona se predlaže i izmena rokova u kojima se odobravaju udžbenici, predviđeno je da se zahtev za odobrenje podnosi do 1.10. Takođe, predlaže se da zahtev za odobravanje udžbenika izdavač podnosi Ministarstvu obrazovanja u roku od 180 dana od dana prijema obaveštenja o izboru udžbenika, a ne 90 dana koliko je sada predviđen rok.\nPreostale predložene promene se odnose na uvođenje dodatnih kriterijuma za članstvo u Komisiji za izbor liste ocenjivača, za javnost podataka, sprečavanja sukoba interesa, detaljno uređenje pitanja praćenja kvaliteta udžbenika i njihovog vrednovanja, kao i uređenje kriterijuma za povlačenje udžbenika iz upotrebe.\nPRECIZNIJE DEFINISANJE ODOBRAVANJA I POVLAČENJA UDŽBENIKA\nBliže uređenje kriterijuma i rokova za odobravanje udžbenika i povlačenje iz procedure udžbenika.


“Angela Merkel će se povući sa vlasti nedosanjanog sna da je rešila kosovski problem” – Naši u svetu\nObjavljeno 28/08/21 u 07:30\nFoto: Tanjug/ Clemens Bilan/Pool via AP\n“Pokazala je fleksibilnost u tom poslu, koketirala i sa desnicom i sa levicom, bez ideološke rigidnosti. Istovremeno, imala je i sreće da je Nemačka početkom 2000-ih ušla u svoje reforme zbog kojih je “spremno” dočekala ekonomsku krizu od 2008. i tokom koje je naredne decenije mogla da postane jasno dominantna ekonomska i (nešto manje) politička sila u EU”, ocenjuje on.\nFoto: Tanjug/ Michele Tantussi/Pool Photo via AP\n“To ne bi bilo nužno loše ali bi otvorilo nove dileme u nemačkom društvu i pitanje je kakvi bi ishodi tih procesa bili”, kaže on.\n“Uglavnom je bila defanzivna a sama Nemačka ne previše uticajna u najkrupnijim kriznim trenucima (Ukrajina/Rusija)”, napominje Igrutinović.\nOvo nisu očekivali: Merkelovoj zazvonio telefon dok je Putin govorio, evo kakva je bila reakcija (VIDEO)\n“Verovatno će ostati upamćena po izjavi “Wir schaffen das” (“mi to možemo”) u leto/jesen 2015. kada su desetina hiljada izbeglica prolazile kroz Evropu na putu do, između ostalih zemalja i, Nemačke”, kaže Igrutinović.\n“Bilo da se radi o njihovom prihvatu i integraciji ili o kontroli ruta na Mediteranu. Nemačka je bila glavni motor dogovora sa Turskom oko mehanizma zadržavanja izbeglica na Istočnom Mediteranu, počela je da sve više pomaže Francuskoj u vojnim misijama u Sahelu u Africi”, ocenjuje on.\n“Na dugi rok će to pitanje svakako ostati otvoreno, u smislu da će logika demografskih trendova praviti pritisak na političke poretke u EU i samoj Nemačkoj”, navodi Igrutinović.\n“Ona je uspela da zadivi Srbiju i Vučića tokom carinskog i pasoškog sukoba sa Hrvatskom, kada se založila za Srbiju. Ja to tumačim kao stvaranje kredibiliteta Nemačke da bi se završio posao, na jedini način na koji to hoće Nemačka, Amerika i Francuska, a to sada sve više isplivava na površinu”, kaže Jakišić ukazujući na problem Kosova i Metohije.\n“Ne treba očekivati da će biti više sluha za neka “kreativna” rešenja koja bi došla odavde”, napominje on.\n“Došli smo do toga da se trenutak istine približava, videli smo da je Džo Bajden u svom prvom razgovoru sa kancelarkom spomenuo Kosovo, što je nekima delovalo kao iznenađenje. Meni se čini da to nije preveliko iznenađenje, imajući u vidu da je Bajden i sa Džonsonom pomnjao Zapadni Balkan. To su sve indicije da Vašington želi da probleme u regionu reše što je moguće brže”, napominje on.\n“Angela Merkel će se povući sa vlasti nedosanjanog sna da je rešila kosovski problem”, ocenjuje Jakšić.\nAngela MerkelKosovo i Metohija


Dronovi spas za teške terene – Радио Стил\nDronovi spas za teške terene\nPosted By: Radio Stil 31/08/2017\nPrednosti korišćenja bespilotnih sistema su dnevno ažurne informacije o stanju na terenu, uz mogućnosti raznih merenja i analiza, što je od izuzetnog značaja za efikasno upravljanje elektrodistributivnom mrežom\nDosadašnja iskustva pokazuju da je korišćenje tehnologije bespilotnih letelica od velikog značaja za distributivni sistem. Ogromne su koristi u procesima planiranja, održavanja i upravljanja distributivnom mrežom i zato je ova tema našla važno mesto u dnevnom redu 33. savetovanja CIGRE, održanom na Zlatiboru.\nRad „Praktična iskustva u korišćenju bespilotnih letelica i BAS (bespilotni aerofotogrametrijski sistemi) za prikupljanje podataka o distributivnoj mreži“ izlagao je Vladimir Stojičić, predsednik projektnog tima za snimanje distributivne mreže i vodeći stručni saradnik za podršku procesima upravljanja distributivnim elektroenergetskim sistemom u Centru za IKT, ODS „EPS Distribucije“ Beograd, u grupi D2 „Informacioni sistemi i telekomunikacije“. Koautori rada su Jelena Stević iz „EPS Distribucije“ Beograd i Ljubiša Adžemović iz „Livone“.\nOva tehnologija može se koristiti na nepristupačnim područjima, gde je rad terenskih ekipa često otežan, pa čak i onemogućen. Lako se obavljaju ortofoto snimci koji se koriste za analizu divlje gradnje, analizu ugroženosti vodova rastinjem i ugroženosti elektroenergetskih objekata od poplava. Moguća su i brza reviziona snimanja mreže, čak i sa najjeftinijim letelicama, kada se dobije samo video-snimak, ali i komplikovane analize snimljenih područja kod korišćenja profesionalnih sistema.\n– U radu je prikazano nekoliko različitih načina primene dronova u prikupljanju podataka o distributivnoj mreži u „EPS Distribucije“ na području Beograda. Prikazane su koristi ove tehnologije kod analize divlje gradnje, i to poređenjem aktuelnog snimka sa prethodnim snimcima i stanjem na terenu, za snimanje koridora nadzemne mreže u cilju brzog pregleda stanja, uočavanja eventualno većih problema, izdvajanja potencijalnih lokacija od posebnog interesa i snimanje određenih područja u cilju idejnog planiranja mreže – kaže Stojičić.\nOpisana su dva osnovna rezultata snimanja BAS (bespilotni aerofotogrametrijski sistemi), koja kao nova tehnologija omogućuje lako i ekonomično snimanje za različite potrebe u geodeziji, rudarstvu, građevinarstvu, šumarstvu, poljoprivredi i drugim strukama. Ortofoto snimak i digitalni model površi, uz geodetsku tačnost aerofoto snimaka, omogućuje merenje visine raznih objekata na terenu i analizu visinskih prepreka u pojasu nadzemne mreže i njene ugroženosti od poplava. Prikazan je i uticaj zakonske regulative na korišćenje tehnologije bespilotnih letelica.\n– Prednosti korišćenja bespilotnih sistema su dnevno ažurne informacije o stanju na terenu, uz mogućnosti raznih merenja i analiza, što je od izuzetnog značaja za efikasno upravljanje elektrodistributivnom mrežom. Posebno ističem da se rezultati snimanja dobijaju u državnom koordinatnom sistemu, što omogućuje precizna 2D i 3D merenja, uključujući merenje koordinata objekata, njihovih dimenzija, dužina, površina, visina terena i objekata, visinskih razlika, zapremina i slično. To su ključne odlike i prednosti profesionalnih bespilotnih sistema u odnosu na komercijalne dronove namenjene video-snimanjima, gde nisu moguća nikakva merenja osim pregleda video-snimaka – kaže Stojičić. – Ovaj način mapiranja može se koristiti za brzo snimanje malih područja od posebnog interesa za GIS ili određene projekte, za dopunu ortofoto podloga, kvalitetno snimanje u visokim rezolucijama, prema potrebama pojedinih projekata, snimanje terena na kojima su izvršena GPS merenja u cilju kontrole pozicija i nadzora izvršenih radova.\n– Zakonska regulativa je otežala korišćenje ove tehnologije iz bezbednosnih razloga. Obrada jednog zahteva za snimanje traje dugo, pa je potrebno pažljivo planiranje snimanja – zaključuje Stojičić.\nSve više snimanja\nU ODS „EPS Distribuciji“ ima više primera korišćenja BAS tehnologije.\n– Kao prvi bih naveo postojeći 35 kV nadzemni vod „Beograd 4 – Beograd 11“, i to deo koji prelazi preko naselja Jajinci i deo koji prelazi preko naselja Mitrova padina. On trenutno ne funkcioniše, pa je zbog potrebe održavanja i njegovog stavljanja u funkciju potrebno snimanje trenutnog stanja na terenu i stubova i nadzemnih vodova – kaže Stojičić.\nSnimanje je obavljeno i na lokaciji mosta Zemun–Borča, jer na poslednjem ortofoto snimku iz 2011. godine, koji se koristi u GIS bazi, nije bilo snimljenog mosta, ni prilaznih puteva. Snimljena su i područja Altine i Kaluđerice, kao i priobalna područja na levoj i desnoj obali Save – od Bloka 45 do Ostružničkog mosta sa leve strane i od Ade do Obrenovca sa desne strane. Započeta je i analiza objekata u priobalnom području, kao i ugroženost elektroenergetskih objekata u priobalju pri porastu vodostaja.


PREMIJER LIGA BiH Pandemija koronavirusa\nŠta treba uraditi ako se ne ispune potrebni uslovi za nastavak prvenstva\nFK Sarajevo dostavilo upitnik NSBiH-u\nAktuelni šampion Bosne i Hercegovine i trenutno vodeći tim na tabeli - Fudbalski klub Sarajevo, obavještava navijače i javnost da je klub svim srcem za nastavak takmičarske sezone u sugerisanim terminima od strane Nogometnog saveza BiH.\n- Na sastanku održanom jučer, 14. maja NS BiH dostavljen je ispunjeni upitnik, sa potvrdnim odgovorom na pitanje “Da li ste za nastavak takmičarske sezone 2019/20? Sarajevo je saglasno sa nastavkom prvenstva isključivo prema postojećem formatu takmičenja, sa početkom najdalje do 6/7 juna 2020. godine, piše u saopćenju FK Sarajevo, koje prenosimo u cijelosti.\n- Prvenstvo bi se na taj način okončalo najkasnije do 20. jula, te bi ekipe imale dovoljno vremena za odmor i pripremu za početak evropske sezone. U cilju maksimalne zaštite igrača, stručnog štaba i drugih učesnika, od strane medicinskog tima, u dokumentu je sugerisan i niz tačaka koje je neophodno ispuniti, a koje se slažu sa prethodno dostavljenim instrukcijama od strane NSBiH.\nU slučaju da se ne ispune potrebni uslovi za nastavak prvenstva, NSBiH je institucija koja će donijeti konačnu odluku Foto: Arhiv\nFK Sarajevo Premijer liga BiH Nastavak sezone


Vesti online / Vesti / Svet / Putin i Erdogan razgovarali o Siriji\nPredsednici Rusije i Turske, Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan, razgovarali su telefonom o situaciji u Siriji, saopštila je pres-služba Kremlja.\nEPA/ALEXEY NIKOLSKY / SPUTNIK / KREM\nRedžep Tajip Erdogan i Vladimir Putin (Foto: Arhiva)\n"Održan je telefonski razgovor predsednika Rusije Vladimira Putina i predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana. Nastavljen je razgovor o situaciji u Siriji", navodi se u saopštenju.\nPredsednici su ukazali na značaj unapređenja zajedničkog rada u Idlibu, uključujući usvajanje mera za neutralizaciju terorističkih grupa.\n- Dotaknut je i niz bilateralnih tema, među kojima i saradnja u vojno-tehničkoj oblasti - dodaje se u saopštenju pres-službe.\nDvojica predsednika takođe su se dogovorila da će održati bilateralni sastanak na marginama samita G20, koji će se 28. i 29. juna održati u Osaki.\nSVET Putin i Erdogan o stanju u Libiji i Siriji


Džez za DŽ: Beti peva Bili - Studio B\nDžez za DŽ: Beti peva Bili Tanjug\nKulturaKultura Pocetna 25. 09. 2018. 15:54:59\nZa kraj ovogodišnjeg ciklusa koncerata „Džez za DŽ“, 29. septembra Beti Ðorđević, sa ekipom mladih džez muzičara, u Domu omladine Beograda izvešće posebno pripremljen program „Beti peva Bili“, posvećen legendarnoj Bili Holidej.\nPesme legendarne Bili Holidej u intimnom tumačenju jedinstvenog vokala Beti Ðorđević publika će slušati na tačno 70 godina od objavljivanja poslednjeg albuma Bili Holidej „Lady In Satin“.\nIz Doma omladine ističu da bi teško bilo naći na domaćoj savremenoj džez sceni bolju interpretatorku ne samo muzike, nego i životnog stava Bili Holidej, od Beti Ðorđević.\nUsponi i padovi u njenoj karijeri, lomovi koji su obeležili njen životni put, imali su svoj ođek u jednistvenom načinu na koji Ðorđević izvodi klasike džez muzike.\nOvaj posebno dogovoren koncertni program – produžetak prošlogodišnjeg tumačenje opusa Ele Ficdžerald od strane Irene Blagojević, zato treba shvatiti ne samo kao omaž Bili, nego i kao omaž Beti, ističu iz DOB-a.\nÐorđević će nastupiti sa kvartetom koji čine muzičari različitih generacija: od iskusnih, već etabliranih predstavnika beogradske džez scene kao što su Nemanja Banović – truba i Milovan Paunović – klavir, do mlađe generacije talentovanih studenata džez odseka Fakulteta muzičke umetnisti u Beogradu, koje predstavljaju Boris Šainović – bas i Nikola Banović – bubanj.\nPored održavanja pažnje javnosti o delatnosti Beogradskog džez festivala i podrške domaćoj džez sceni, ciklus koncerata “Džez za DŽ” koji traje već šest sezona, ima za cilj i negovanje dobrog muzičkog ukusa i stvaranje nove džez publike, posebno među mladima.\nTokom septembra, u susret 34. izdanju Beogradskog džez festivala koje će se održati od 25. do 29. oktobra pod sloganom „Bez granica“, publika u Domu omladine Beograda imala je priliku da uživa u besplatnim koncertima sastava „FMU Jaž Combo“ (studenti džez odseka Fakulteta muzičke umetnosti), „Mona Nheili Trio“ (učenici džez odseka srednje muzičke škole Stanković) i Vladimir Tubić Kvinteta.


Nišlije Vućiča predlažu za predsednka SNS - juGmedia\nLESKOVAC – Gradski odbor Srpske napredne stranke u Nišu jednoglasno je odlučio da pruži podršku Aleksandru Vučiću i podrži njegovu kandidaturu za predsednika te stranke na sednici zakazanoj za 28.maj.\nU saopštenju se navodi da Gradski odbor SNS Niš daje apsolutnu podršku politici koju vodi Aleksandar Vučić, baziranu na borbi za stabilnu, jaku i poštenu Srbiju. „Njegova politika pokazala se i na republičkim izborima kao jedina i prava politika, koju narod Srbije želi da prati“.\n„Zbog niza ekonomskih reformi, investicija, novootvorenih radnih mesta, borbe protiv kriminala i korupcije, nakon mnogo godina položaj Srbije u svetu doseže nivo koji joj pripada. Zato je jednoglasna volja i želja članova Gradskog odbora Srpske napredne stranke u Nišu da Aleksandar Vučić vodi našu stranku i u narednom periodu“.\nPetnaest ulica sutra bez struje u centru grada\nOtišli pijačari stigli prodavci badnjaka\nPlato izmeđ robne i modne kuće Leskovac bio je prazan samo 4 dana jer su prodavce novogodišnjih bižuterija danas zamenili prodavci badnjaka. (više…)\nThanebešutne tari romani mahala ani Leskovca beršencar mangena te ikalenpe za ko osnovna uslovija za ko đivdipe nem bešutnipe-za ko asfaltiririme…\nGradski odbor Partije ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS) u Nišu predložio je da grad Niš u budžetu za 2018. godinu predvidi konkretna novčana sredstva…


Marketing bez budžeta u marketima širom sveta | CityMagazine\nU eri pametnih telefona, on može biti posebno efektan budući da je moguće lako i brzo širenje vesti i slika. Sledeće prodavnice se mogu pohvaliti savršenim primerima ovog fenomena. Naime, one su se odlučile za nekonvencionalno reklamiranje određenih proizvoda, a sudeći po tome da mi sada pričamo o njihovim kreativnim rešenjima, taj potez je bio više nego ispravan.\nNa zabavnim slikama u našoj galeriji možete videti kako izgleda gerilski marketing ovih prodavnica.\nLepa suknjaOtvori galeriju\nNine West: Nova kolekcija jesen/zima u prodaji kreativno · supermarketi · zabavne slike · zabavno


Noga od 470 miliona - Saša Ilić - Peščanik\nPolitika je objavila Dačićevo upozorenje koje je izneo na svečanoj sednici Vlade Srbije u Nišu. Radi se o problemu koji se ovog leta kao omča steže oko “reformističke” Vlade Aleksandra Vučića. U pitanju je odnos Srbije prema sukobima u Ukrajini. Samo nekoliko dana ranije, kabinet premijera je žestoko odgovorio američkom ambasadoru Majklu Kirbiju, koji je pre toga izneo zapažanje “da srpski zvaničnici nikada nisu rekli da njihov stav o poštovanju teritorijalnog integriteta međunarodno priznatih država uključuje Ukrajinu i celu njenu teritoriju”. Baražna paljba iz kabineta sa informacijama o tome kakve je sve poruke premijer Vučić odaslao preko Bilda, Blika i Figaro-a o Ukrajini, dovela je do “kratkog izvinjenja”, što je premijer Vučić u vreme brutalne cenzure zahtevao i od predstavnice OEBS-a. No tada ga nije dobio. Međutim, i pored press klipinga koji je ponudio premijerov kabinet, ostala je aporija, koju je američki ambasador dobro uočio, primetivši da nešto ipak ne prolazi.\nZapravo, nemoguće je podržavati teritorijalni integritet Ukrajine i biti u specijalno povlašćenom odnosu sa Putinovom Rusijom. Prvi deo iskaza isključuje drugi i obratno. Vrlo često, jezik premijera Vučića oblikuje ovakve iskaze koji najbolje oslikavaju i njegovu (ne)realpolitiku. I kada dođe do bezizlazne situacije do koje takva politika neizostavno dovodi, onda se pribegava radikalnim metaforma. Tu nastupa “seča ruku i nogu”, kao što je bio slučaj na svečanoj sednici u Nišu, kada je premijer Vučić pokušao da objasni svoj odnos prema EU i Rusiji. “I danas otvoreno kažem”, rekao je premijer, “da Srbija ne može da baca pod noge stotine miliona evra da bi nekome dokazala političku lojalnost”. Ova slika podseća na prizor razdraženog deteta-diktatora kome je neko najednom rešio da ukine igru sa omiljenim igračkama, našta ono odgovara destrukcijom. Potom je usledila još jača metafora, koja vuče svoje poreklo iz prethodnog, radikalskog perioda premijera Vučića: „Srbija ima najbolji ugovor za Južni tok, bolji nego druge zemlje… Sad ja treba da sečem nogu Srbiji i svom narodu, a tu treba da dobijemo 470 miliona evra koji direktno idu u budžet.” Na prvi pogled, veza između prethodne metafore i “rezanja noge Srbiji i svom narodu” zasniva se na “stotinama miliona evra”, tačnije na “470 miliona”, koji predstavljaju izraz posebne milosti koju je Vladimir Putin pokazao prema Srbiji kada je reč o Južnom toku. U dubljim slojevima ovih metafora stoji zapravo strah od gubitka politike koja je odavno tradicionalno zasnovana na vezi sa Rusijom. Premijer Vučić bi stoga da po svaku cenu sačuva tradicionalnu politiku a da pritom reformiše sistem, što je takođe nemoguće. Čuvanje tradicionalne politike u njegovoj interpretaciji označeno je kao “čuvanje samostalnosti i nezavisnosti” iako se radi o “zemlji koja je na putu u EU”. Odustajanje od tesne saradnje sa Rusijom značilo bi i odmicanje od dugo građenih poslovnih veza koje su tokom Miloševićevog perioda dosegle svoj vrhunac, a koje danas predstavljaju jedan od stubova naše moderne istočne ekonomije. Na Istoku su odavno Delta, Cepter, MK i BK group, Energoprojekt, Hemofarm, Galenika, Montinvest, Putevi Srbije, Farmakom i toliki drugi. Amputacija o kojoj Vučić govori značila bi temeljnu promenu politike koja ima svoju dugu predistoriju. Noga od 470 miliona je sitnica u odnosu na ono što je realno uloženo u taj odnos sa Rusijom, koji je uvek bio deo magistralnog puta Srbije. Većina naših političara se oduvek pitala, baš kao u meditaciji jednog od Ćosićevih književnih junaka, koje li je vreme u Moskvi. Isto to se pitaju danas Vučić i Nikolić, pokušavajući da na sve načine objasne Zapadu kako su oni čvrsto rešeni da idu ka EU.\nU Moskvi je, međutim, na snazi potpuno drugačije merenje vremena. Moskovski list Izvestija objavio je da će Ruska duma razmatrati predlog da se u rusko zakonodavstvo uvede novi pojam – “država agresor”. Na koga bi se to odnosilo? Svakako na one države koje bi “uvele sankcije Rusiji, kao i pojedinim građanima Rusije, i ruskim kompanijama”. Premijer Vučić svakako ne bi želeo da bude označen u Rusiji kao agresor. Tomislav Nikolić još manje. Do sada je samo Zoran Đinđić za vreme svog kratkog premijerskog mandata bio prokažen u ruskim medijima kao “lider marionetske prozapadne Vlade”, koja nije bila po merilima Putinove Rusije. Pod paskom takve antiđinđićevske medijske kampanje u Rusiji, srpski političari od kojih su neki danas nosioci vlasti, podržali su najpre prebijanje Đinđićeve noge da bi mu potom bio oduzet i život. Uostalom, predsednik Tomislav Nikolić je tada vrlo jasno rekao šta to znači u domaćem folkloru kada neko ima “problema s nogom”. Bilo je posve jasno da se svakome ko okrene leđa Rusiji noga mora prebiti, a nekima od njih i više od toga. Uostalom, noga je samo metafora, a metafore uvek skrivaju značenja. Ali ovoga puta, premijer Vučić, koji sebe voli da vidi kao “Đinđićevog nastavljača”, pokušava da ostane dosledan svojim aporijama, usled čega dolazi do uvrtanja njegovog diskursa kao tela na jednoj Koraksovoj karikaturi, koja upravo govori o toj situaciji.\nČasovnik u Moskvi pokazuje da je odavno prošlo “pet do dvanaest” i da je vreme metafora prošlo. Sada se uveliko ispaljuju rakete na civilne avione a poruka za sve Vučiće na svetu glasi da se takva ruska politika mora braniti. Nema sumnje da će stići pozitivni odgovori. Nedavna raspava premijera Vučića sa američkim ambasadorom Kirbijem funkcionisala je upravo kao spoljni štit odbrane Rusije. Sledeći korak je pojačavanje apsurda kao kada je reč o Vučićevom istrajavanju na izgradnji Južnog toka, pa čak i po cenu da se u Bugarskoj obustavi njegova gradnja. Takva jedna cev koja bi prolazila kroz Srbiju, koja pritom ne bi imala na oba kraka priključak na glavni tok, neodoljivo bi podsećala na rezultat Vučićeve aporetične politike “i EU i Rusija”.\nBojim se da veliki talas zaista dolazi, ali ne onaj Vučićev, već talas našeg nezadovoljstva.


Top Shop Dormeo chillmax podloga za hlađenje - Idealno.rs\nPočetna / Oprema za kuću / Posteljina / Jastuci / Top Shop Dormeo chillmax podloga za hlađenje\nTop Shop Dormeo chillmax podloga za hlađenje\nProizvođač TOP SHOP\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Top Shop Dormeo chillmax podloga za hlađenje i izberi najbolju. Jastuci iz kategorije Posteljina je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Top Shop Dormeo chillmax podloga za hlađenje i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda TOP SHOP. Opis i tehnički podaci proizvoda Top Shop Dormeo chillmax podloga za hlađenje se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Top Shop Dormeo chillmax podloga za hlađenje je dostupan u prodavnici dormeo.rs, top-shop.rs po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Top Shop Dormeo chillmax podloga za hlađenje proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Top Shop Dormeo chillmax podloga za hlađenje je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nUživajte u prijatnom, hladnom i udobnom letu sa Chillmax ™ podlogom za hlađenje, koja cće sprečiti pregrevanje u krevetu, na kauču, u automobilu, u teretani ili u kancelariji. Chillmax ™ gel punjenje reaguje na telesnu temperaturu, upija višak toplote i odvlači je od tela. Koristite podlogu na jastuku, krevetu, sedištu automobila ili bilo gde da se nalazite.\nDormeo Lux jastuk\nDormeo Lana klasični jastuk\nPogledaj proizvode iz iste kategorije (415)\nFK Partizan posteljina 140x200\nPogledaj sve slične proizvode (2.801)


Neprikosnoveni vladar svetskim tenisom je Novak Đoković, ali Srbija i u mlađim kategorijama ima još jedan ponos. Ognjen Milić je na vrhu evropske liste tenisera do 14 godina, a do vodećeg mesta na lestvici starog kontinenta stigao je pobedom na 10 uzastopnih međunarodnih turnira - i to bez izgubljenog seta. Teniski stručnjaci, ovom talentovanom dečaku iz Kragujevca, već sada predviđaju velike domete na svetskoj sceni.\nOgnjen Milić je u juniorskom tenisu osvojio praktično sve što se može osvojiti, a do sada je u svojoj kolekciji ‘'nanizao'' preko 100 pehara sa domaćih i međunarodnih takmičenja i turnira. Ovaj četrnaestogodišnji dečak iz Kragujevca, već pet godina uzastopno je prvak države u svom uzrastu, bio je prvak Evrope do 12 godina, a sada je prvi i na listi mladih evropskih tenisera do 14 godina.\nTokom ove i naredne godine Ognjen će odmeravati snage i sa starijim teniserima na ITF turnirima do 16 godina, koji su ujedno i ulaznica za juniorske grendslemove.\nIako još nema punih 14 godina iza ovog mladog tenisera je deset godina iskustva na svim teniskim podlogama, a svojim dosadašnjim uspesima na međunarodnim turnirima, počeo je da krči put do seniorskih kategorija.\nNajveći uzor mu je Novak Đoković, ali kaže da voli i igru Rafaela Nadala, jer je i sam, pojašnjava nam, levoruki igrač.\n‘"Volim taj spin koji ima Nadal. I ja igram levom rukom, pa mi je on uz Novaka najveći uzor", spremno odgovara mladi teniser i dodaje da su mu forhend i bekhend omiljeni udarac, ali da je dobar i na servisu.\nBaš poput našeg teniskog asa Novaka Đokovića, koji je godinama u sportskom rivalstvu sa Nadalom i Federerom, Ognjen kaže da i on ima svoje ‘'Nadale i Federere'', te da se na evropskoj sceni već izdvojilo nekoliko dečaka iz Rumunije, Italije i Rusije sa kojima se često sreće na turnirima. Međutim, pomalo skromno dodaje da je i on njihov Novak Đoković.\nUdarci koje voli i u kojima je dobar u poslednje tri godine donosili su mu samo pobede, a u svojoj genaraciji nije izgubio nijedan set, a kamoli meč, priča nam Ognjenov tata Nikola koji je uz njega na svakom takmičenju.\n"Rekli su nam da ga posebno krasi ta leva ruka kojom igra, kao i građa tela koja je idealna za tenis. Ognjen ima elastičnost, hitrinu i brzinu koja je u ovom sportu presudna za postizanje dobrih rezultata", kaže otac Nikola.\nOn se priseća da su treneri primetili Ognjenov talenat kada je imao nepune četiri godine i da se od prvobitne igre na terenu, dečja radoznalost pretvorila u ozbiljno bavljenje sportom, pa Ognjen danas trenira po tri do četiri sata dnevno.


Prezentacija Online Resursnog centra Centra za edukaciju Centralne izborne komisije BiH\nU okviru projekta „Žene na izborima u Bosni i Hercegovini“ koji finansira Vlada Švedske, a provodi Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP) u partnerstvu sa UN Women i institucijama u BiH danas je putem ZOOM platforme održana prezentacija Online resursnog centra Centra za edukaciju CIK BiH.\nU augustu 2019. godine predstavnici projekta su izrazili spremnost da pruže podršku jačanju kapaciteta Centralne izborne komisije BiH. Identificirano je nekoliko oblasti u kojima bi projekat mogao pružiti podršku Centralnoj izbornoj komisiji BiH, a kao najznačajne tehničko-informatičko unaprijeđenje bilo bi uspostava Online Resursnog centra Centra za edukaciju koji bi sadržavao Online biblioteku, Online platformu za edukaciju i Statistike.\nDanas, moderna informatička rješenja omogućavaju pristup podacima, resursima i edukacijama sa bilo kojeg mjesta u svijetu. Uspostavom Online resursnog centra stvoriće se neophodni preduslovi u poboljšanju izbornog procesa u segmentu edukacije izborne administracije, informiranja birača i svih drugih učesnika-ca u izbornom procesu, uključujući i političke subjekte.\nCilj je da Online resursni centar u budućnosti postane digitalni resurs gdje će korisnici pronaći informativne i edukativne sadržaje poput webinara i kurseva za različite ciljne grupe - biračke odbore, izborne posmatrače-ice, javnost, medije itd. Publikacije, izvještaji i statistike iz oblasti izbora, ravnopravnosti spolova, finansiranja izborne kampanje i finansiranje političkih stranaka, sigurnost izbora će predstavljati vrijedan resurs za studente, istraživače i sve one koji su zainteresirani za oblast izbora u BiH.\nOn-line edukacija gradskih/općinskih izbornih komisija\nPromovirana brošura „Strateški pristup za uspjeh kandidatkinja u izbornim kampanjama”\nObuka novoimenovanih članova općinskih/gradskih izbornih komisija


Kancelarija za KiM:Pojačana nastojanja da se Srbi zastraše - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Kancelarija za KiM:Pojačana nastojanja da se Srbi zastraše\nKancelarija za KiM:Pojačana nastojanja da se Srbi zastraše\nTalas napada na Srbe i njihovu imovinu nastavljen je i sinoć pravom poharom u Klokotu, u Kosovskom Pomoravlju, gde je ukradena krava i automobil Fiat punto, a trećoj porodici lopovi su pokušali da odvedu bika.\nČinjenica da je ovo samo poslednji u nizu incidenata koji se u poslednjih mesec dana događaju gotovo svakodnevno izaziva dodatnu zabrinutost i opravdanu sumnju da nije reč samo o deliktima iz koristoljublja, već da je reč o nečemu mnogo zlonamernijem i opasnijem.\nSvedoci smo pojačanih nastojanja da se Srbi zastraše i isprovociraju kako bi se situacija otrgla kontroli i dobio alibi za širu akciju protiv srpskog stanovništva na Kosovu i Metohiji.\nUkoliko političke i bezbednosne strukture u Prištini ne stoje iza ovih provokacija, očekujemo da nadležni organi odlučnom akcijom utvrde ko je odgovoran i da počinioce privedu pravdi kako bi se ekstremistima uputila jasna poruka da je ugrožavanje stabilnosti i mira nedopustivo.\nNajoštrije osuđujemo sve pokušaje destabilizacije situacije na Kosovu i Metohiji i naglašavamo da svako nastojanje da se rešavanje problema sa terena politike i diplomatije zameni nasiljem kao sredstvom za ostvarivanje ciljeva ne može nikome doneti dobro.\nU opštini Vitina na KiM noćas dve krađe srpske imovine\nU opštini Vitina na Kosovu i Metohiji noćas su se dogodile dve krađe srpske imovine i jedan pokušaj krađe, izjavio je danas predsednik privremenog organa te opštine Srđan Nikolić.


U Domu Narodne skupštine danas je zvanično predstavljen program 12. Beogradskog festivala igre\nPredsednica parlamenta Maja Gojković kazala je da je čast što se prva konferencija za novinare 12. Beogradskog festivala igre održava u Domu Narodne skupštine jer ovaj festival zauzima veoma značajno mesto sada ne više u regionalnim, već i u evropskim i svetskim okvirima.\nOna je istakla da je festival od ideje nošene entuzijazmom i ljubavlju prerastao u praznik igre, doneo značajan iskorak baletskoj umetnosti koja u Srbiji do osnivanja ovog festivala nije bila u centru kulturnih zbivanja.\n- Budući da sam pratila razvoj ovog festivala od samog početka, kao običan gledalac i zaljubljenik u balet i kao bivša balerina, ponosna sam na činjenicu, što je ovaj festival postao prestižna manifestacija, koja svakim danom i svakim festivalom osvaja novu publiku, pomera granice i koja odavno premašila priču, koju je Aja Jung pre 12 godina sama počela da piše - izjavila je Gojković.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport rekao je da Delegacija EU već treću godinu zaredom sa ponosom podržava Beogradski festival igre koji kao i svake godine, kroz, igru i radost najavi proleće u Beogradu.\n- EU kao i mnoge ambasade zemalja članica EU, ne podržavamo festival samo zato što uživamo u sjajnim predstavama, već zato što sam festival pomaže približavanju evropskih i drugih naroda i kultura. Ova manifestacija ujedinjuje naše zemlje u raznolikosti, što je i sam moto EU - rekao je Devenport.\nOn je istakao da Beogradski festival igre ne dovodi samo svet u Srbiju već šalje veoma pozitivnu sliku Srbije u svet, festival je postao sjajan srpski brend, koji svake godine od Srbije pravi centar svetske plesne scene.\n- Aja Jung i njen veoma dinamičan mali tim omogućuju umetnicima i koreografima iz Srbije da se upoznaju sa najboljim kolegama iz drugih zemalja i šire i da medjusobno razmene iskustva. Ovakva razmena iskustava u kulturi ali i svim drugim sferama života, je veoma bitna u samom procesu evropskih integracija, zajedno otklanjamo jezičke, geografske i političke barijere, kako bismo se bolje upoznali i krojili svoju kreativnu budućnost - istakao je Devenport.\nOn je ocenio da su svake godine odnosi između Srbije i EU sve prisniji, kako na ekonomskom i političkom, tako i na kulturnom polju.\n- Kulturne ustanove iz Srbije sarađujuju sa kolegama iz EU kroz nov program za kulturu "Kreativna Evropa" - rekao je Devenport i čestao ministru kulture i ministarstvu na zalaganju da Srbija pristupi ovom programu.\nMinistar kulture i informisanja Ivan Tasovac ocenio je da Beogradski festival igre svojom atraktivnošću predstavlja važnu, ne samo umetničku već i turističku destinaciju u regionalnom smislu.\n- Međunarodna reputacija koju već 12 godina stvaraju tim Aje Jung u sinergiji sa partnerima i gostima Festivala, među kojima se uvek nalaze i najznačajniji plesači današnjice, pokazuju kako, da bi smo bili u saglasju sa Evropom i svetom, moramo pre svega da budemo u saglasju sami sa sobom. To znači, da se ne smemo plašiti velikih vizija, da sami sebi moramo da postavljamo najviše profesionalne standarde, a neću se libiti da kažem, da sve to mora da prati potpuno fanatičan rad. Kada se te stvari slože, i kada bez straha uđemo u takav način razmišljanja, vrlo lako je moguće brisati geografske granice i tada kultura zapravo postaje središte društva i važan segment održivog razvoja - istakao je Tasovac.\nOsnivač i direktor Beogradskog festivala igre Aja Jung zahvalila je Delegaciji EU na podršci festivalu već treću godinu, Ministarstvu kulture i inormisanja koje je prvi put visoki pokrovitelj festivala, kao i svim ambasadama i brojnim partnerima iz sveta biznisa.\nOna je najavila da će od 23. marta do 9. aprila biti izvedeno 20 predstava i to 16 u Beogradu, dve u Novom Sadu, jedna u Pančevu, i jedna u Vršcu.\n- U Srbiju će doći 13 kompanija iz 11 zemalja, imaćemo nekoliko međunarodnih premijera, očekuje nas fantastičan program vešto spakovan pod sloganom "Uhvati svetlost", program koji donosi radost, entuzijazam, i neki blještav zrak. On donosi nova iskustva, koja moraju biti i lepa i snažna, pokreću publiku unapred, sve predstave su poziv na uživanje, i na razmišljanje jer svako uživanje mora doneti razmišljanje, i nekako se čini, da svetlost i nije svetlost, ako nemate spoznaju, koliko mrak može biti dug i težak - kazala je Jung.\nAndreas Graf u ime kompanije Vip mobile podsetio je da će ovogodišnji festival početi već izložbom fotografija laureata "Vip poziva" Aleksandara Antonijevića, dugogodišnjeg prvaka Nacionalnog baleta Kanade, 13. marta u beogradskoj Galeriji Progres, kao i da će radove Antonijević od 23. marta predstaviti i u novosadskom SNP.\nPredstave iz svojih zemalja koje će biti izvedene najavili su ambasadori i predstavnici kulturnih centara Velike Britanije, Izraela, Švajcarske, Italije, Francuske, Norveške, Holandije, Belgije, Nemačke, Španije i SAD.\nNa samom početku 12. Beogradskog festivala igre, londonski Teatar Sadlers Vels donosi u Centar Sava i Srpsko narodno pozorište u Novom Sadu predstavu „Milonga“ koju potpisuje Sidi Larbi Šerkauji, i koja predstavlja fuziju savremene igre i najboljeg argentiskog tanga.\nNa sceni Centra Sava će se predstaviti i dve velike baletske kompanije, Balet Visbaden i Balet Bazel sa postavkama trojice popularnih koreografa, Aleksandera Ekmana, Johana Ingera i Ričarda Sigala.\nPozorište na Terazijama biće scena za prvi nastup njujorške trupe Balet Trokadero od Monte Karla, koja predstavlja duhovitu stranu tradicionalnog baleta kroz parodiju i zamenu uloga među polovima.\nNa Terazije stiže i sicilijanska Kompanija Zappala Danza koja je prošle godine oduševila beogradsku publiku, ali i francuska Kompanija Kafig koja donosi predstavu koreografa Murada Merzukija o boksu i sitnicama koje povezuju igru i borilačke veštine.\nNa sceni Ateljea 212, predstavlja se Kompanija Inbal Pinto iz Tel Aviva, sa komadom koji govori o životu u cirkusu.\nU Operu Madlenianum se vraća jedan od najpopularnijih londonskih koreografa i kompozitora, Hofeš Šehter, sa višestruko nagrađivanom predstavom “Sunce”, koja obećava jak zvuk, rasvetu svojstvenu rok koncertima i angažovan plesni vokabular.\nNa velikoj sceni Beogradskog dramskog pozorišta, gledaćemo briselsku Kompaniju Antona Lakija, koreografa koji je dugo igrao u Kompaniji Akrama Kana, i koji donosi svoj višestruko nagrađivani komad “Pazi na raskorak”.\nNorveška trupa Zero Visibility stiže na “Krst” sa premijernim izvođenjem komada “Gost” Ine Kristel Johansen. Na istom mestu, predstaviće se i ženevska Kompanija 7273 sa hipnotišućim delom “Tarab”, kao i Kompanija Sol Piko iz Barselone, sa sasvim novim čitanjem poznate muzike Čajkovskog, i predstavom “Memoari jedne Buve”.\nPred ograničenim brojem gledalaca, koji će sedeti na pozornici Centra Sava, pojaviće se jedan od najslavnijih evropskih koreografa, Jirži Kilijan. Njegov dolazak, uz nekoliko komada koje izvode igrači Holandskog plesnog teatra, ekskluzivno je osmišljen za publiku Beogradskog festivala igre.


Saradnja Ministarstva finansija i UNDP-a na visokom nivou\nDatum objave: 16.05.2019 14:31 | Autor: Ministarstvo finansija\nMinistar finansija, Darko Radunović sa saradnicima sastao se sa novoimenovanom stalnom predstavnicom Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) u Crnoj Gori, Danielom Gašparikovom.\n„Ministarstvo finansija i UNDP uspješno sarađuju na nizu aktivnosti u okviru projekta „Jačanje transparentnog i odgovornog upravljanja javnim finansijama u Crnoj Gori“ koji podržava Republika Slovačka i izražavam zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom. Mišljenja sam da uz Vašu pomoć možemo krenuti u implementaciju i drugih projekata i da je podrška UNDP-a od velikog značaja za Crnu Goru“, saopštio je ministar Radunović uputivši riječi dobrodošlice i čestitke na novoj funkciji stalnoj prestavnici UNDP-a.\nTakođe, ministar je istakao važnost finansijske podrške Ministartva finansija Republike Slovačke kroz tehničku podršku UNDP, sa ciljem unapređenja informacionog sistema za nadzor priređivača igara na sreću.\nTokom razgovora, naglašena je potreba za daljim poboljšanjem upravljanja javnim finansijama kao jedne od ključnih oblasti reforme javne uprave, kao i unapređenju odgovornosti, efikasnosti i djelotvornosti u upravljanju javnim finansijama. „Ovo su preduslovi za ispunjenje kriterijuma za pridruživanje EU i dostizanje međunarodnih standarda“, istakla je Gašparikova.\nSagovornici su konstatovali da je dosadašnja saradnja uspješna, te da postoji prostor za njeno dodatno unapređenje i dogovoren je nastavak intezivne komunikacije u planiranju predstojećih aktivnosti i budućih zajedničkih inicijativa.


Rusija neće čekati ukrajinsku raketu otvorenih usta - 15.07.2019, Sputnik Srbija\nKrim i Krimski most su dobro zaštićeni, a ukrajinski „Neptun“ im ništa ne može, prokomentarisali su političari izjavu bivšeg sekretara Saveta za nacionalnu... 15.07.2019, Sputnik Srbija\nKrim i Krimski most su dobro zaštićeni, a ukrajinski „Neptun“ im ništa ne može, prokomentarisali su političari izjavu bivšeg sekretara Saveta za nacionalnu bezbednost i odbranu Ukrajine Aleksandra Turčinova da ukrajinska raketa za nekoliko minuta može da uništi Krimski most i ruske brodove u Crnom i Azovskom moru.\nKako navodi poslanik Državne dume Ruslan Balbek, Kijev sve do danas nije predstavio nijedan dokaz da „Neptun“ može da pogodi metu. Balbek je podsetio da je ukrajinska vojska samo pokazala lansiranja rakete.\n„Osim toga, želim da pitam bivšeg glavnog čoveka za odbranu Ukrajine, zar on ozbiljno misli da će ruska vojska u slučaju lansiranja ukrajinskih raketa otvorenih usta posmatrati njihov let“, upitao je on.\nPoslanik je naglasio da takve izjave mogu da nanesu štetu krhkim kontaktima koji su uspostavljeni između dve zemlje.\nSenator Sergej Cekov je naglasio da je iza takvih militarističkih izjava ukrajinskih političara stoje SAD. Poslanik je izrazio nadu da će nova vlast u Ukrajini biti pametnija od prethodne.\n„Poluostrvo, kao i Krimski most, dobro su zaštićeni. Ako se nešto slično desi, što je malo verovatno, Krimski most neće stradati. A posledice za Ukrajinu će biti najžalosnije moguće“, zaključio je on.\nRanije je bivši sekretar Saveta za nacionalnu bezbednost i odbranu Ukrajine Aleksandar Turčinov izjavio da krstareće rakete „Neptun“, koje su napravljene u Ukrajini, mogu da unište ruske vojne brodove bilo koje klase u lukama njihovog baziranja u Crnom i Azovskom moru, kao i Krimski most „u nekoliko minuta“.