SDP i SDA zajednički u rješavanje nagomilanih problema u BPK - Klix.ba\nGoražde SDP i SDA zajednički u rješavanje nagomilanih problema u BPK\nSDP i SDA zajednički u rješavanje nagomilanih problema u BPK\n5.1.2011. u 12:45\nKantonalni odbor SDP-a Goražde i Kantonalni odbor SDA Goražde potpisali su sporazum o zajedničkom djelovanju na području BPK-a.\nSporazum o formiranju vlasti u ovom kantonu potpisali su predsjednica KO SDP-a Dževida Mujković i predsjednik KO SDA Salko Obhođaš.\nOni su istakli da je potpisivanje sporazuma uslijedilo nakon stranačkih dogovora na višim nivoima.\n"Potpisivanjem ovog sporazuma, a na osnovu izražene volje birača na općim izborima, ove stranke pokazale su da su spremne krenuti u rješavanje nagomilanih socijalnih i ekonomskih problema u naredne četiri godine", istakla je predsjednica Kantonalnog odbora SDP-a Goražde Dževida Mujković.\n"Sporazumom je utvrđena raspodjela funkcija u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti BPK-a i što je još bitnije, usaglašen je program razvoja ovog kantona do 2014. godine te će to biti osnovna zadaća izabranih zvaničnika", kazao je ovom prilikom predsjednik Kantonalnog odbora SDA Goražde Salko Obhođaš.\nMeđu prioritetnim zadacima, SDP i SDA sporazumom su definirale osiguranje finansijske stabilnosti BPK-a kroz usvajanje Nacrta Zakona o pripadnosti javnih prihoda u Federaciji BIH koji je uz proceduri, s tim da se do početka njegove primjene, osiguraju grant sredstva iz budžeta Federacije.\nSporazumom je uz ostalo definirano i angažiranje svih nosilaca izvršne i zakonodavne vlasti te stranačkih lidera u planiranju i finansiranju značajnih projekata koji imaju izuzetan značaj za budući razvoj BPK-a.\nKada je riječ o raspodjeli pozicija, u zakonodavnoj vlasti, kako je to i definirano sporazumom, već su izabrani predsjedavajući Skupštine iz reda SDA Nazif Uruči te delegat ove stranke u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH iz reda bošnjačkog naroda Mustafa Kurtović. SDP-u je pripalo mjesto zamjenika predsjedavajućeg Skupštine i delegat u Domu naroda Parlamenta FBiH iz reda hrvatskog naroda a obje funkcije obavljat će Vesna Nemec - Klisura.\nKako je najavljeno prilikom potpisivanja sporazuma, u BPK-a uskoro bi trebala biti formirana i izvšna vlast. Mjesto premijera i četiri ministra, privrede, socijalne politike, zdravstva i raseljenih osoba i izbjeglica, zatim urbanizma te ministra za boračka pitanja dobio je SDP-e, dok su preostale četiri ministarske pozicije pripale SDA. Riječ je o ministarstvima za obrazovanje, nauku, kulturu i sport, ministarstvu finansija, ministarstvu pravde te ministarstvu unutrašnjih poslova.\nPredsjednica Kantonalnog odbora SDP-a, potvrdila je da će mandatar nove Vlade BPK-a biti dr. Emir Frašto.


Razvojna agencija Srbije (RAS) raspisala je drugi Javni poziv za učešće u Programu podrške privrednim društvima za ulazak u lance dobavljača multinacionalnih kompanija u 2020. godini. Poziv je otvoren do 9. februara 2021. godine.\nProgram podrške privrednim društvima za ulazak u lance dobavljača multinacionalnih kompanija (MNK) usmeren je na jačanje poslovnih kapaciteta domaćih privrednih društava kako bi postali dobavljači velikih multinacionalnih kompanija ili proširili postojeću saradnju sa MNK.\nSprovođenjem ovog programa RAS se opredelio da kreira okvir za komercijalnu saradnju multinacionalnih kompanija i domaćih kompanija, a sa ciljem bolje integracije stranih ulagača u lokalni sistem.\nObezbeđena su bespovratna sredstva za kupovinu i instalaciju industrijskih robota ili opreme neophodne za automatizaciju, digitalizaciju ili opmitizovanje proizvodnih procesa. Takođe, sredstva mogu biti opredeljena za unapređenje proizvodnih hala koje predstavlja usklađivanje sa specifičnim tehnološkim zahtevima industrijskih sektora, kupovinu i instalaciju autonomnih robota sa sposobnošću učenja i kobota, kao i konsultantsku podršku za optimizaciju proizvodnih procesa, za uvođenje ili unapređenje korporativnog upravljanja i za sertifikaciju sistema kvaliteta prema zahtevima standarda koji su specifični za ciljane industrijske grane.\nPoziv je otvoren do 9. februara 2021. godine.


Srbijagas, Beograd i Srbija domaćini 18. Godišnje skupštine EBC-a\nU narednom periodu predstoji širenje međunarodne energetske mreže\nU Beogradu je danas svečano otvorena 18. Godišnja skupština Evropskog biznis kongresa, kojoj prisustvuje oko 300 delegata ove internacionalne poslovne asocijacije. Učesnike skupa, kojim je predsedavao predsednik EBC-a i šef Uprave Gasproma Aleksej Miler, na početku zasedanja pozdravili su republički ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić i generalni direktor JP „Srbijagas“ Dušan Bajatović, koji je inače, od 2010. godine član Predsedništva EBC-a.\nPredsednik Uprave Gasproma Aleksej Miler rekao je, obraćajući se prisutnima na otvaranju ovog skupa, da je cilj kongresa integracija zapadnih i istočnih ekonomija, jer to postaje sve aktuelnije pitanje. Pri tom je istakao da EBC postaje sve jači i da se sve više regiona uključuje u njegov rad, kao što su azijski i tihookeanski region. Miler je najavio da će na kongresu biti donete odluke u vezi sa, kako je pojasnio, geografskim širenjem energetske delatnosti.\nU pozdravnoj reči, domaćin ovog skupa, generalni direktor Srbijagasa Dušan Bajatović rekao je da je snabdevanje gasom zemalja jugoistočne Evrope problematično zbog političkih i geoekonomskih tema i ujedno izrazio očekivanje da će zvaničnici EU to imati u vidu i da neće praviti bilo kakve administrativne prepreke za sprovođenje velikih energetskih projekata. On, takođe, očekuje da dođe do širenja međunarodne energetske mreže u narednom periodu.\nObraćajući se učesnicima skupa u beogradskom hotelu „Hajat“, ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić pozvao je investitore sa Istoka i Zapada da ulažu u srpsku privredu i pri tom istakao da su „vrata Srbije širom otvorena za investitore, posebno u oblasti energetike, gde postoji velika mogućnost saradnje“. Ministar je tom prilikom istakao da je Skupština Evropskog biznis kongresa za Srbiju, ako ne najveći, a ono jedan od najvećih privrednih događaja ove godine.\nPosebnu pažnju prisutnih privukla je popodnevna sesija pod nazivom „Budućnost evropskog energetskog sektora: Njegova struktura i mesto na globalnom tržištu“, u kojem su, pored moderatora Marsela Kramera, inače stručnog konsultanta i savetnika Gaspromovog menadžmenta, učestvovali i Aleksej Miler i Dušan Bajatović, kao i Jaroslav Lisovolik iz Dojče banke. Direktor Srbijagasa u veoma zapaženoj prezentaciji kojom su obuhvaćeni mnogi najaktuelniji i interesantni podaci u vezi sa proizvodnjom, potrebama i trgovinom prirodnim gasom, utečnjenim gasom (LNG) i gasom iz škriljaca na globalnom tržištu gasa, istakao je da zemlje regiona jugoistočne Evrope ne mogu na srednji i duži rok računati na snadbevanje gasom iz Azerbejdžana, kao ni na gas iz uljnih škriljaca, te da prirodni gas iz Rusije, nema zamenu na evropskom tržištu. Gasovod TAP, koji treba da doprema gas iz Azerbejdžana, nema dovoljne količine gasa za jugoistočnu Evropu, a sve i kada bi se taj gasovod izgradio, kad se snabde Turska, preostaje svega 16 milijardi kubika gasa što je nedovoljno za zemlje regiona, smatra on i dodaje da je gas iz škriljaca neisplativ i nekonkurentan i da „ni za sedam do deset godina ne može doći do izgradnje infrastrukture kojom bi se taj gas transportovao do zemalja regiona, čak i da dobijemo novac za to“.\n-Nije fer da se jugoistočna Evropa ostavi bez sigurnog snadbevanja gasom zbog „geopolitičke utakmice između SAD, Rusije i Evropske unije“, ističe direktor Srbijagasa. U nastavku svog izlaganja Bajatović je kazao da ne postoji globalno tržište gasa, nego da postoje tri tržišta: američko, evropsko i azijsko-pacifičko. On kaže da Rusija radi na diverzifikaciji isporuka sopstvenog gasa koji je neophodan evropskim zemljama i dodao da nije siguran koliko će SAD moći da pritiskaju EU po pitanju smanjenja energetske saradnje sa Rusijom.\n-Ako bi Rusija 2019. godine prekinula snadbevanje Evrope gasom preko Ukrajine, pitanje je odakle će se evropske zemlje snadbevati gasom, rekao je Bajatović i dodao da ni Bugarska ni Rumunija koje se eventualno pominju kao alternativni pravac preko kojeg bi se jugoistočna Evropa snadbevala gasom, ne bi bile tranzitne zemlje u tim isporukama gasa.\nDa ruski gas jeste i da će ostati konkurentan u dalekoj perspektivi poručio je učesnicima kongresa Aleksej Miler, šef Uprave Gasproma. Izvoz ruskog gasa na evropsko tržište je u porastu i nastaviće da raste u narednih 15 godina za oko 17 odsto, izjavio je on i naglasio da postoji potreba za novim gasovodima između Rusije i Evrope o čemu će se pregovarati. On je takođe saopštio da je učešće ruskog gasa na evropskom tržištu prošle godine dostiglo oko 30 odsto, a procene su da će i dalje nastaviti da raste. Kada je reč o tečnom prirodnom gasu koji se često pominje kao alternativa ruskom gasu, Miler je naveo da je poslednjih pet godina za 18 odsto smanjena upotreba tečnog gasa.\nGovoreći o gasovodima, Miler je istakao značaj Severnog toka, a kada je reč o gasovodu TAP, koji treba da dopremi gas iz Azerbejdžana za evropske potrošače, Miler je ukazao da se stalno pomeraju rokovi početka izgradnje i rada tog gasovoda.\n-Pre četiri godine bio je plan da taj gasovod počne da radi 2017. godine, sada je taj rok pomeren na 2021. i to pomeranje može da se nastavi u nedogled, rekao je Miler. Ostali projekti za isporuku gasa nisu konkurentni Gaspromovim projektima koje ta kompanija planira i koje će realizovati, poručio je Miler.\nZasedanje Skupštine EBC-a završava se sutra zasedanjem radnih tela.\nBeograd, 28.05.2015. godine Služba za odnose s javnošću i marketing\nPrezentaciju generalnog direktora Srbijagasa Dušana Bajatovića možete preuzeti ovde SRB RUS


Aljbin Kurti premijer Kosova\nSa 67 glasova za, 30 protiv i ni jedan uzdržan poslanici Skupštine Kosova su u ponedeljak, 22. marta, izabrali Vladu premijera Aljbina Kurtija (Albin). Vlada je izglasana glasovima poslanika pokreta Samoopredeljenje i manjinskih zajednica, bez Srpske liste i stranaka opozicije.\nSednica o izboru Vlade usledila je samo nekoliko sati nakon što je tokom dana konstituisan osmi saziv parlamenta prema rezultatima februarskih prevremenih izbora, na kojem je najpre Kurti dobio mandat za sastav nove Vlade.\nKurti je u svom prvom obraćanju kao premijer Kosova rekao da su očekivanja građana velika, te da je na njemu i njegovoj Vladi velika odgovornost.\n"Nema sumnje da su ovi izbori bili istorijski, odgovornost je isto toliko istorijska", rekao je pored ostalog Kurti.\nOn je naveo i da postoji koordinacija kada su u pitanju odnosi sa Srbijom, posebno kada je u pitanju politički dijalog između dve strane.\nČestitke novom premijeru\nStrane diplomate na Kosovu čestitale su novom premijeru Kosova.\nAmbasador Velike Britanije na Kosovu Nikolas Abot (Nicholas Abott) je na svom Twitter nalogu napisao da se raduje saradnji sa novom Vladom Kosova, sa kojom dele zajedničke prioritete.\nKurtiju je čestitao i ambasador Nemačke na Kosovu Jorn (Rohde) Rode.\n„Čestitke Aljbinu Kurtiju i njegovom kabinetu na uspešnom izboru premijera i vlade Republike Kosova“, napisao je Rode na Twitter nalogu.\nŠef Evropske unije na Kosovu Tomas Sunjog (Szunyog) je takođe pozdravio izbor nove Vlade Kosovu uz navode da ona treba biti konstruktivna i odgovorna, da radi na regionalnoj saradnji i evropskoj agendi.\nPlan za Covid-19\nKurti je prethodno u svom ekspozeu rekao da je pred novom Vladom Kosova veliki posao, napominjući da borba protiv pandemije korona virusa ostaje glavni izazov.\n„Nećemo gubiti vreme, sa novim ministrom zdravlja započećemo realizaciju plana kako da COVID-19 stavimo pod kontrolu, merama koje će smanjiti nove slučajeve i sprečiti smrtne slučajeve. Planiramo da obezbedimo vakcine za 60 osto stanovništva“, rekao je Kurti.\nKao još neke prioritete Vlade naveo je vladavinu prava, obrazovanje i ekonomiju.\n„Razumem i znam koliko je težak život većine građana zemlje, jer imamo visoku nezaposlenost i siromaštvo, ali od danas započinjemo novi put ka napretku, smanjićemo nejednakost i povećaćemo mogućnosti za sve. Biće to dugo i mukotrpno putovanje, ali zajedno ćemo doći do željenog cilja“, naveo je u svom ekspozeu Aljbin Kurti.\nKonstitutivna sednica Skupštine Kosova\nReciprocitet u odnosu sa susedima\nNajavio je i reformu pravosudnog, obrazovnog i zdravstvenog sistema, te rekao da će Kosovo unaprediti odnose sa susedima na osnovu reciprociteta.\n„Sa Srbijom imamo otvorena pitanja koja se trebaju rešiti putem dijalog. Prioritet u ovom dijalog je rešavanje pitanje nestalih. Imamo 1640 nestalih osoba. Srbija nikoga nije kaznila za taj zločin“, kazao je Kurti.\nOn je dodao da je dijalog potreban Kosovu kako bi se Kosovu vratilo „3 milijarde eura pokradenih penzija od Srbije, preko 400 miliona eura zloupotrebljene električne energije, rešilo pitanje ratne odštete, te dugovi i sukcesije“.\n„Dijalog treba da reši sve postojeće probleme a ne da stvori nove probleme. Bez priznanja realnosti nezavisnost Kosova i prihvatanja istine od strane Srbije, nema normalizacije odnosa dva naroda i dve države“.\nOn je kazao da je Kosovo načinilo štetne kompromise s Ahtisarijevim planom i da „ni jedan drugi kompromis ne možemo učiniti i nećemo učiniti“.\nDodao je da evroatlantska orijentacija jasna.\n„Put integracije u EU može biti pun izazova ali nema alternativu“, dodao je Kurti.\nSastav nove Vlade\nKurti je predstavio i ministre u novoj Vladi Kosova: prvi zamenik premijera i ministar za evropske integracije, razvoj i dijalog - Besnik (Bislimi) Bisljimi, drugi zamenik premijera i ministar spoljnih poslova i dijaspore - Donika (Gervalla) Gervala, zamenica premijera za pitanja manjina i ljudska prava - Emilija Redžepi.\nOstale funkcije su: ministar finansija, rada i transfera - Hekuran Murati, ministar pravde – Aljbuljena Hadžiu (Albulena Haxhiu), ministar zdravlja – Arben Vitia, ministar obrazovanja, nauke, tehnologije i inovacija – Arberie Nagavci, ministar kulture, omladine i sporta – Hajrula Čeku (Hajrulla Ceku), ministar Administracije Lokalne Samouprave – Eljbert Krasnići (Elbert Krasniqi), ministar životne sredine, prostornog planiranja i infrastrukture – Ljiburn Aljiu (Liburn Aliu), ministar poljoprivrede, šumarstva i ruralnog razvoja - Faton Peci, ministar odbrane - Armend Mehaj, ministar unutrašnjih poslova i javne uprave – Dželjaj Svečlja (Xhelal Sveçla), ministarka industrije, preduzetništva i trgovine – Rozeta Hajdari, ministar ekonomije - Artan (Rizvanolli) Rizvanoli, ministar za zajednice i povratak – Goran Rakić i ministar regionalnog razvoja – Fikrim Damka.\nGljauk Konjufca predsednik Skupštine Kosova u novom sazivu\nBez podrške DPK i Srpske liste\nNakon što je Kurti predstavio program njegove Vlade, lider Demokratske partije Kosova (DPK) Enver Hodžaj je ocenio da će Kosovo „ući u novu fazu nestabilnosti“.\n"Mi smo u sali da glasamo protiv vašeg programa, ali i pristupa", rekao je on.\nRekao je da od Kurtija nije čuo konkretne planove kako će vakcine biti obezbeđene, kako će doći do ekonomskog oporavka, niti kako će biti rešena važna spoljna politička pitanja.\nLider Demokratskog saveza Kosova (DSK) Ljumir Abdidžiku je poručio da od Kurtijeve Vlade očekuje da reši sve probleme koje je naveo u svom ekspozeu i dodao da će DSK, kao opoziciona partija, pružati podršku stabilnosti.\n„DSK će sa 15 poslanika igrati konstruktivnu i opozicionu ulogu, mi ćemo ostati beskompromisni branilac zemlje“, rekao je on.\nBesnik Tahiri iz Alijanse za budućnost Kosova je Aljbina Kurtija optužio za autoritarni pristup.\n„Odbacujemo u bilo kom obliku ovu jednostranu političku kulturu, za koju se zna da ima autoritarni pristup i kuda je vodio zemlju i gde će je odvesti“, rekao je Tahiri.\nIgor Simić iz Srpske liste izjavio je da je Kurti prekršio Ustav time što Srpskoj listi nije ustupio dva ministarstva i dodao da će se obratiti Ustavnom sudu.\n“Ignorisanje prava, kršenje Ustava, loš su početak vlade koju planirate da vodite”, poručio je.\nEmilija Redžepi, poslanica u Skupštini Kosova ispred Nove demokratske stranke, koja predstavlja bošnjačku zajednicu, citirala je Ustav Kosova u kome piše da „jedan ministar treba biti iz srpske zajednice i jedan iz neke druge nevećinske zajednice“.\n„Ako Vlada ima više od 12 ministarstava, još jedno ministarstvo ide nevećinskim zajednicama, tako da slobodno možete da se obratite Ustavnom sudu“, rekla je Redžepi, komentarišući stav Srpske liste da srpska zajednica na Kosovu ima zagarantovana dva ministarstva.\nNa konstitutivnoj sednici Skupštine u ponedeljak je za predsednika izabran član Samoopredeljenja Gljauk Konjufca (Glauk Konjufca), koji je kao predsednik Skupštine po funkciji sada i vršilac dužnosti predsednika Kosova.\nKurti je prethodno odbacio mogućnost formiranja Vlade sa nekom od albanskih partija, navodeći da to neće učiniti jer su bile deo ranijih režima.\nKonstitutivna sednica osmog saziva Skupštine Kosova\nPo hladnom i snežnom vremenu poslanici osmog saziva Skupštine Kosova stigli su na konstitutivnu sednicu. Osmi saziv konstituisan je nakon prevremenih izbora održanih 14. februara 2021. Za predsednika Skupštine izabran je Gljauk (Glauk) Konjufca iz Pokreta Samoopredeljenje.\nPoslanici izabrani na prevremenim izborima 14. februara su u ponedeljak (22. marta) nakon polaganja zakletve, osim Konjufce, za predsednika Skupštine izabrali i pet potpredsednika Skupštine. Njih troje su iz tri najveće albanske parlamentarne partija i dvoje iz redova manjinskih zajednica: Saranda Bogujevci ispred pokreta Samoopredeljenje, Bedri Hamza iz Demokratske partije Kosova (DPK), Kujtim Šala (Shala) iz Demokratskog saveza Kosova (DSK), te Slavko Simić iz Srpske liste i Bekim Arifi isped ostalih, nesrpskih zajednica.\nOd ukupno 120 poslanika, Pokret Samoopredeljenje Aljbina Kurtija ima 58 poslanika u novom sazivu Skupštine, Demokratska partija Kosova Envera Hodžaja (Enver Hoxhaj) 19 i Demokratski savez Kosova, na čelu sa novim liderom Ljumirom Abdidžikuom (Lumir Abdixhiku), 15 poslaničkih mesta.\nAlijansa za budućnost Kosova Ramuša Haradinaja (Ramush Haradinaj) je zastupljena sa osam poslanika u Skupštini Kosova.\nSrpska lista je dobila svih deset zagarantovanih mesta za srpsku zajednicu, a još deset mesta je zagarantovano za ostale zajednice koje žive na Kosovu.\nBošnjačku zajednicu predstavljaju tri poslanika iz tri različite političke opcije - koalicije Vakat, Socijaldemokratske unije i Nove demokratske stranke. Turska demokratska partija je dobila dva poslanička mesta, Romska inicijativa i Pokret za unapređenje položaja Roma po jedno, kao i Jedinstvena goranska zajednica, Aškalijska stranka za integraciju i Nova demokratska inicijativa Kosova koja predstavlja egipćansku zajednicu.\nKako smo došli do priče o otkazu zbog neglasanja za Adrijanu Hodžić?\nStabilnost novih institucija zavisi od izbora predsednika\nInače, Skupština i Vlada se biraju na mandat od četiri godine, ali ovoga puta stabilnost institucija zavisi od izbora predsednika Kosova, a podrška Vjosi Osmani, koja se na listi pokreta Samoopredeljenja kandidovala za tu funkciju, nije obezbeđena.\nVjosa Osmani je, kao predsednica Skupštine, preuzela vršenje dužnosti predsednika Kosova 5. novembra kada je Hašim Tači (Hashim Thaci) podneo ostavku zbog potvrđivanja optužnice za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti od strane Specijalizovanih veća u Hagu.\nMeđutim, funkcija predsednika Kosova može da se obavlja najduže šest meseci, što znači da bi novi predsednik trebao biti izabran tokom marta ili najkasnije do 4. aprila jer prema Ustavu Kosova, novi predsednik mora biti izabran 30 dana pre isteka mandata prethodnog predsednika, ili se u tom roku moraju izvršiti zakonske procedure za njegov izbor.\nNeizvesno oko podrške Vjosi Osmani za predsednicu Kosova\nOno što je problematično je da je za izbor novog predsednika potrebno dve trećine glasova od ukupnog broja poslanika, odnosno 80 od 120.\nUkoliko u prva dva glasanja ni jedan kandidat ne dobije većinu od dve trećine neophodnih glasova, organizuje se treće glasanje na kojem se glasaju dva kandidata sa najvećim brojem glasova u drugom krugu glasanja. Predsednik je izglasan ukoliko je kandidat dobio 61 glas. U tom glasanju je svakako potreban kvorum od 80 poslanika.\nVjosa Osmani i Aljbin Kurti su tokom prethodne nedelje održali konsultacije sa svim parlamentarnim strankama ali, osim pojedinih manjinskih nesrpskih zajednica, niko nije potvrdio da će Vjosu Osmani podržati prilikom izbora predsednika.\nLider DPK Enver Hodžaj otvoreno je rekao da poslanici iz njegove stranke neće glasati za Vjosu Osmani, ali nije precizirao da li će ostati u sali radi kvoruma.\nLider Alijanse za budućnost Kosova Ramuš Haradinaj, koji se na februarskim izborima i sam kandidovao za predsednika, je naveo da je sada na pobedničkoj partiji da obezbedi glasove, dok je Ljumir Abdidžiku iz Demokratskog saveza Kosova naveo da će tokom nedelje održati još jedan sastanak sa Vjosom Osmani, nakon čega će odlučiti da li će je podržati ili ne.\nFormiranje vlasti na Kosovu izazov i nakon poslednjih izbora\nStručnjaci različito o mandatu za v.d. predsednika\nUstavom Kosova nije jasno precizirana trenutna politička situacija, pa je stručnjaci različito tumače.\nBivši član Ustavnog suda Kadri (Kryeziu) Krueziu tvrdi da se izborom novog predsednika Skupštine Kosova automatski produžava mandat za vršioca dužnosti predsednika, odnosno da će ta uloga pripasti Gljauku Konjufci u narednih šest meseci.\n„Imamo slučaj bez presedana jer vršiocu dužnosti predsednika (Vjosa Osmani) ističe mandat čim joj se potvrdi poslaničko mesto. Da biste vršili funkciju (predsednika) morate biti predsednik Skupštine. U trenutku kada novi predsednik Skupštine stupi na dužnost, dobija mandate od šest meseci za vršenje funkcije predsednika“, smatra Krueziju.\nSa druge strane, bivši predsednik Ustavnog suda Enver Hasani navodi da se mandat za v.d. predsednika Kosova ne može produžavati i podvlači da on ističe 5. maja.\nTakođe, profesor Ustavnog prava Mazlum Baraljiu (Mazllum Baraliu) je u ranijoj izjavi za Radio Slobodna Evropa je rekao da je „ovo pitanje kontroverzno“.\nNa kraju svakako ostaje da se vidi da li će pobednička partija na februarskim izborima, Pokret Samoopredeljenje, u međuvremenu uspeti da obezbedi podršku opozicije za izbor predsednika. U slučaju da se predsednik ne izabere, Ustav Kosova predviđa da se raspušta Skupština i raspisuju novi izbori koji moraju da budu održani u roku 45 dana.


1. maj koji to nije – Partija rada\nNo, ovogodišnji prvomajski protest u Beogradu je pokazao i još veću tragičnost tzv. levog pokreta u Srbiji, koji u svojoj nemoći ide za takvim sindikalnim rukovodstvima i dodatno kompromituje levu ideju koja je počela jačati i na ovim prostorima. Levom frazeologijom, idejama o „srpskoj Sirizi“ i oportunizmom u praksi se najdalje stiže kraj noga stola krupnog kapitala.\nOno što u ovakvoj situaciji raduje je svakako to jačanje otpora i raznih inicijativa u samim masama koje više nemaju nikakvo poverenje u političke partije i sindikate. I treba se radovati što ovi i ovakvi sindikati u suštini nestaju sa političke scene, a sa njima pod ruku može da nestane i ovakva levica.\nPartija rada je i ove godine za 1. maj vršila propagandu u cilju podizanja borbenog duha među radnicima i ukazivala na pogubnost koju sa sobom ostavlja paktiranje i saradnja sa klasnim protivnikom.\nZa borbeno jedinstvo svih obespravljenih!\nAkcije, Tekstovi 1. Maj, radnički protest\nSaopštenje PR – Povodom smrti našeg druga Milojka Rovinca


Sebastijan Fetel pobjednik VN Australije | Sport | Ostali sportovi\n21. September, 03:21\nFetel: Imao sam sreće 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n26.03.2017. / 12:24\nPobednik trke za Veliku nagradu Australije zadovoljan bolidom i odrađenim poslom na startu sezone.\nSebastijan Fetel odradio je sjajan posao na prvoj trci sezone novog šampionata Formule 1. On je trijumfovao u bolidu Ferarija u Australiji. Nemac je otkrio da je imao problema na startu trke, ali i da je imao i sreće.\n"Ima mnogo do kraja, ali u ovom trenutku posle pobede, ceo tim je izuzetno zadovoljan i srećan. Nisam bio u potpunsoti zadovoljan startom, bilo je proklizavanja, ali sam pokušao da zadržim pritisak na Luisu i da nagovestim da sam tu i da ću se boriti, ne samo na toj trci nego do kraja šampionata. Delimično sam imao i sreću što je Luis po povratku na stazu upao u gužvu", rekao je Fetel.\nČetvorostruki svetski šampion je na stazi u Albert parku došao do prve pobede još od Velike nagrade Singapura 2015. godine i 43. pobede u karijeri. On je trku završio za sat, 24 minuta i 11,670 sekundi.\n"Napravljen je dobar bolid, svaka čast konstruktorima. Može da se pritiska do kraja, iako su pneumatici mali problem, ali može da se napada".\nFetel je tako doneo svom timu prvi trijumf na otvaranju sezone posle šest godina - kada je Fernando Alonso bio najbolji u Melburnu.\n"Neverovatno. Ovo je bio odlična trka. Bila je delimično luda, ali u pozitivnom smislu naravno. Zaista sam srećan što sam video navijače po stazi sa zastavama Ferarija", rekao je Fetel.\nDrugoplasirani Luis Hamilton rekao je da je već na početku trke imao probleme.\n"Čestitam Ferarija i Fetelu na pobedi. Imao sam dosta problema s prijanjanjem bolida na početku i zato sam morao u boks ranije. On je to iskoristio i još jednom mu čestitam. Drago mi je što je sezona počela", naveo je Hamilton.\nNjegov timski kolega Valteri Botas, koji je zauzeo treće mesto, srećan je zbog debija u Mercedesu.\n"Sve je bilo dobro, bolid je bio odličan i zaista sam srećan zbog prvog nastupa u Mercedesu. Crveni bolid je danas bio prebrz za nas", rekao je Botas.


Konačno u Srbiji: Otvaranje prvog kafea Starbucks u Beogradu - Nova ekonomija\nKonačno u Srbiji: Otvaranje prvog kaf...\nKonačno u Srbiji: Otvaranje prvog kafea Starbucks u Beogradu\nPoznati američki lanac stiže kod nas FOTO:Nataša Stojanović\nAmRest Holdings SE (AmRest) (Varšavska berza: EAT), najveći operater restorana u centralnoj Evropi kotiran na berzi, najavio je da planira da otvori Starbucks lokale (NASDAQ: SBUX) u Srbiji.\nPrvi Starbucks® lokal biće otvoren u toku ove godine u Beogradu, gradu sa dugogodišnjom tradicijom uživanja u kafi. AmRest je vodeći operater Starbucks kafea u regionu centralne Evrope, a Srbija predstavlja najnovije tržište na kome ova kompanija otvara prvi lokal Starbucks. AmRest je 2016. otvorio prvi Starbucks kafe u Slovačkoj, a sada upravlja sa četiri kafea u Bratislavi, glavnom gradu ove zemlje.\n"Veoma nam je drago što smo kroz otvaranje svog prvog lokala u Beogradu u stanju da gostima u Srbiji ponudimo jedinstveno Starbucks iskustvo. Ova zemlja ima bogatu kulturu kafe i unapred se radujemo što postajemo njen\ndeo, te što ćemo posetiocima pružiti mesto gde će moći da uživaju u kvalitetnoj kafi i otkriju našu strast".\nBrend Starbucks je deo portfolija AmRest od 2008. godine, kada je prvi lokal otvoren u Pragu. Ova kompanija trenutno vodi preko 300 Starbucks kafea u sedam zemalja – Poljskoj, Nemačkoj, Češkoj, Slovačkoj, Mađarskoj, Rumuniji i Bugarskoj. Samim tim, AmRest je dobro pozicioniran da uloži svoju\nstručnost i iskustvo u otvaranje prvog ovakvog lokala u Srbiji.\nStarbaks u Americi počinje sa dostavom kafu na ...\nLavaca preuzima Mars Drink\nŠpar, jedan od najvećih trgovinskih lanaca u Ev...\nItalijani čekali više od dva sata da popiju kaf...\nStarbaksove mušterije moći će da plaćaju u krip...\nGrad Beograd daje povlastice firmama koje istak...


Izvršno Veće Vojvodine - Video nadzor\nZaštita ključnog državnog objekta\nBezbednost države i državnih organa je od velikog značaja. Osnova sistema obezbeđenja su sistemi video nadzora. Budući da su zahtevi bezbedonosnih stručnjaka sve kompleksniji, jedino video nadzor baziran na IP tehnologijama uspešno odgovara na njih. Čelnici Izvršnog Veća Vojvodine su ovo veoma ozbiljno shvatili i odlučili se da obezbeđenje povere jednom ovakvom sistemu.\nZbog maksimalne bezbednosti državnih zvaničnika i zaposlenih, objekat Izvršnog Veća je obezbeđen sa velikim brojem kamera. Kamere obezbeđuju spoljašnjost i unutrašnjost objekta.\nInstalirani sistem IP video nadzora koegzistira i kolaborira sa drugim sigurnosnim sistemima na objektu maksimalno koristeći fleksibilnost IP tehnologije.\nU velikim sistemima od nekoliko stotina kamera i većim brojem korisnika sistema, upravljanje korisnicima i njihovim pravima na sistemu je od velike važnosti. Zahvaljujući Netavisu i naprednim mogućnostima dodeljivanja prava i menadžiranjem korisnika, ceo sistem funkcioniše besprekorno budući da Netavis omogućava podešavanje prava do sitnih detalja.\nEfektivan nadzor podrazumeva da se monitoring, pregledanje snimaka i menadžment korisnika i sistema obavljaju tečno i bez previše komplikacija.\nDeo koji se tiče praćenja situacije “uživo”, monitoring, je posebno kompleksan kada je u pitanju nekoliko stotina kamera i ograničen broj operatera. Netavisova funkionalnost upravljanja video zidom je omogućila upravo to, efikasan monitoring velikog broja kamera sa raspoloživim brojem operatera.


DODIK UPOZORAVA: Neko pokušava da ZAVADI Srbiju i Srpsku! - Informer\nSrpski član i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik negirao je da učestvuje u bilo kakvom rušenju predsednika Srbije Aleksandra Vučića i istakao da je očigledno da neko pokušava da zavadi rukovodstvo Republike Srpske i Srbije\n- To je moj stav. Uvek sam ga pokazivao i uvek ću ga i pokazivati. Veoma smo zahvali za sve što je (Vučić) učinio za Republiku Srpsku. I sada se ođednom pojavljuju neki koji plasiraju priču da se nešto ruši. Ništa se ne ruši - poručio je Dodik.\nDodik je u izjavi za Večernje novosti negirao da se sastao sa crnogorskim biznismenom Miodragom Davidovićem u restoranu "Integra" u Banjaluci, koji je, prema tvrdnjava nekih medija, tamo doputovao sa specijalnim zadatkom da u Srpskoj "raspiri" opoziciona osećanja prema aktuelnoj vlasti u Beogradu.\nDodik tvrdi da se Crna Gora i predsednik Milo Ðukanović kroz obaveštajni rad "mešaju" u Republiku Srpsku, pogotovo u Hercegovini gde prave punktove i dan-danas pokušavaju da razbiju stabilnost Hercegovine i njeno jedinstvo sa Srpskom.\nSrpska je, ističe, spremna da sarađuje, ali ne i da žrtvuje svoju autonomnost podređujući ih zahtevima iz Crne Gore.\nNegirao je i da se sastajao sa episkom diseldorfskim i cele Nemačke Grigorijem sa kojim, kaže, ne deli političke stavove.\nOni koji žele da se bave politikom ne mogu istovremeno da se bave i najodgovornijim poslom u Crkvi, naveo je Dodik.\nDODIK BRUTALNO SPUSTIO TAČIJU: Nemoj da spominješ Republiku Srpsku - RS nema teritorijalne pretenzije prema KiM jer KOSOVO JE SRBIJA!


Zaharova upozorava Ruse: Ne idite u Crnu Goru na more - 20.04.2017, Sputnik Srbija\nRusija ne isključuje mogućnost provokacije ruskih građana u Crnoj Gori, čak ni njihovo hapšenje pod sumnjivim okolnostima i izručivanje trećim zemljama, saopštila je... 20.04.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, crna gora, marija zaharova, region\n16:29 20.04.2017 (Osveženo: 03:42 26.08.2021)\n© Sputnik / Ramil SitdikovPortparolka MIP Rusije Marija Zaharova\nRusija ne isključuje mogućnost provokacije ruskih građana u Crnoj Gori, čak ni njihovo hapšenje pod sumnjivim okolnostima i izručivanje trećim zemljama, saopštila je portparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova.\n„U Crnoj gori se stvara, očigledno, nepovoljna situacija za Ruse. U pozadini naglog pada bilateralnih odnosa, koje je isprovocirala Podgorica, očekivanog članstva Crne Gore u NATO-u u bliskoj budućnosti, odluke crnogorskih vlasti da se u potpunosti pridruži sankcijama EU protiv Rusije, primećujemo tamo talas antiruske histerije. Beležimo rast negativnih odnosa prema ruskom biznisu i našim sunarodnicima, podsticanje neprijateljskog raspoloženja u društvu prema Rusiji i njenim sugrađanima, uz sugestiju vladajuće koalicije. Ne isključujemo mogućnost provokacija, hapšenja pod sumnjivim okolnostima i pokušaja da se ruski građani isporuče trećim zemljama, pre svega SAD“.\nPrema rečima Zaharove, rusofobija je strana Crnogorcima i počiva „potpuno na savesti političara ove države“.\n„U tom kontekstu, nedavna odluka Podgorice da produži bezvizni režim našim sunarodnicima do 90 dana je mamac koji ne može da sakrije odnos prema Rusiji, u korist Zapada. Pozivamo ruske državljane da ovo uzmu u obzir“, naglasila je zvanična predstavnica Ministarstva inostranih poslova Rusije.


EU integracije\t(202)\nUtorak, 21 Februar 2017 23:20\nEU upozorila BiH zbog termoelektrane u Banovićima\nČetvrtak, 16 Februar 2017 12:11\nEvropska unija upozorila je Bosnu i Hercegovinu da mora osigurati da termoelektrana, koja se napaja ugljem, mora ispuniti regulative zaštite okoliša prema standardima EU.\nMladi iz BiH žele spremni dočekati EU\nČetvrtak, 16 Februar 2017 09:49\nMladi su u bh. gradovima proveli kampanje o društveno-ekonomskim reformama, obrazovanju, zapošljavanju i poduzetništvu.\nOdržana javna rasprava o saradnji između Vijeća ministara BiH i nevladinih organizacija\nSrijeda, 15 Februar 2017 14:39\nDanas je u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine (BiH) održana prva u nizu prezentacija i javna rasprava o prednacrtu Sporazuma o saradnji između Vijeća ministara BiH i nevladinih organizacija u BiH.\nSrijeda, 15 Februar 2017 13:35\nRezoluciju koju je pripremio izvjestilac Evropskog parlamenta za BiH Cristian Dan Preda podržalo je 496 zastupnika, 132 su bila protiv, dok je 67 bilo suzdržanih.\nFajon: EP zloupotrebljen za promoviranje partikularnih interesa u BiH\nSrijeda, 15 Februar 2017 08:46\nTanja Fajon, zastupnica u Evropskom parlamentu rekla je uoči sutrašnjeg glasanja o izvještaju o Bosni i Hercegovini i Albaniji kako izražava žaljenje što je Evropski parlament još jednom zloupotrebljen za promoviranje partikularnih interesa hrvatske zajednice u Bosni i Hercegovini.\nPotpisan Sporazum o saradnji između BiH i Crne Gore u procesu pristupanja Evropskoj uniji\nUtorak, 14 Februar 2017 13:29\nMinistar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak i ministar evropskih poslova Crne Gore Aleksandar Andrija Pejović potpisali su danas u Podgorici Sporazum o saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore u procesu pristupanja Evropskoj uniji.\nNa snagu stupa prilagođeni SSP između BiH i EU: Poljoprivrednici u strahu, država optimistična\nSrijeda, 01 Februar 2017 09:39\nPrilagođeni okvir Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između BiH i Evropske unije (EU) danas stupa na snagu, a podrazumijeva regulisanje odnosa trgovinske razmjene poljoprivrednih proizvoda između naše zemlje i EU.\nSubota, 28 Januar 2017 13:07\nAdaptiranim Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju od 1. februara proizvođači voća i povrća moći će izvoziti neograničene količine proizvoda u EU bez carine, a povećane su i kvote za izvoz ribe i vina.\nPetak, 27 Januar 2017 09:41\nPriprema odgovora na pitanja iz Upitnika Evropske komisije koja su u nadležnosti Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine odvija se predviđenom dinamikom, a do sada je pripremljeno oko 70 posto odgovora te je istaknuto da nijedno pitanje ne predstavlja poseban izazov.\nSocijalni dijalog BiH ključan za izgradnju konsenzusa o ekonomsko-socijalnom razvoju\nBh. vlasti tvrde da priprema odgovora na Upitnik EU ide bez problema i da će ispoštovati rokove\nInstitucije BiH do kraja januara moraju unijeti nacrte odgovora na pitanja iz Upitnika


Diskretna matematika je grana matematike koja se bavi prebrojivim matematičkim strukturama, koje su fundamentalno diskretne, u smislu da ne podržavaju ili zahtijevaju notaciju neprekidnosti, za razliku od drugih grana matematike kao što je na primjer matematička analiza. Većina, ako ne i svi, objekata proučavanih u diskretnoj matematici su prebrojivi skupovi, kao što su cijeli brojevi, konačni grafovi i formalni jezici.\nDiskretna matematika je dosta mlada grana matematike, koja je postala popularna u nedavnim desetljećima zbog svoje primjene u računarstvu. Koncepti i notacije iz diskretne matematike su korisne za proučavanje ili opis objekata ili problema u računalnim algoritmima i programskim jezicima. Neke od tema koje obuhvata polje diskretne matematike su:\nMatrice i determinante, itd.\nSpisak osnovnih tema diskretne matematike\nSpisak važnih publikacija u matematici\nTeorija stajanja u redu\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Diskretna_matematika&oldid=2967273"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 10 novembar 2018 u 16:18.


JOKIĆ: Gradska uprava Kotora neće biti utočište za partijske vojnike | Analitika - Informativni Portal\nJOKIĆ: Gradska uprava Kotora neće biti utočište za partijske vojnike\nGradska uprava Kotora neće biti utočište za partijske vojnike, već podsticajan ambijent za profesionalne i odgovorne službenike i namještenike, poručeno je iz kabineta predsjednika Opštine Vladimira Jokića.\nObjavljeno: 18. 06. 2017 - 15:32\nNova opštinska vlast u Kotoru stekla je povjerenje građana, kako se navodi, na osnovu čvrstog programskog opredjeljenja da se mora ukinuti partitokratija i eliminisati partijsko zapošljavanje kao njena najizraženija posljedica.\n"U cilju realizacije programskog obećanja nove opštinske vlasti, ali i onoga što je interes svih Kotorana, a to je da se izgradi profesionalna, kompetentna i efikasna lokalna administracija, nova opštinska vlast preduzima sveobuhvatne mjere na tom planu", kaže se u saopštenju.\nIstiče se da da su u svim sekretarijatima opštine Kotor, uz poštovanje najviših standarda profesionalne odgovornosti, u izradi sistematizacije radnih mjesta.\nTo pokazuje, kako se navodi, čvrstu riješenost da se uvede red, da se zna ko šta radi, da se zna ko je zadužen za unaprijed poznatu aktivnost i za šta se polažu računi.\n"Ova mjera znači da se u Kotoru otvaraju vrata za kompetentan i profesionalan kadar. Rad na novim sistematizacijama je ne samo uslov za uvođenje reda u upravu, već i snažan sistemski podsticaj pozitivnoj selekciji kadra i jačanju reputacije lokalne administracije", kaže se u saopštenju kabineta predsjednika opštine.\nKako se ističe, na taj način prekinuće se praksa neodgovornog upravljanja kadrovskom politikom i stvoriće se efikasan i nepristrasan temelj nove organizacije rada u Opštini Kotor.\nNavodi se da su budžetu predviđeno 400 hiljada eura za otpremnine, što pokazuje visok nivo socijalne odgovornosti i senzibilnosti nove opštinske vlasti.\n"To govori da je osim zacrtanog prioriteta o rasterećenju administracije i ostvarivanju ušteda u lokalnom javnom sektoru, ambicija nove opštinske vlasti da se onima koji su višak pruži sasvim adekvatan materijalno-finansijski osnov za obezbjeđenje egzistencije i pronalazak nove radne i profesionalne šanse", kaže se u saopštenju.\nTagovi: Vladimir Jokić Demokratska Crna Gora gradska uprava kotora


Tag / FK Kjevo / Vesti online\nVeć sedmi gol Kolarova u sezoni (VIDEO)\nRoma rutinski kao gost s 3:0 savladala poslednjeplasirani Kjevo u 23. kolu italijanskog prvenstva.\nJuventus rutinski, Kristijanu Ronaldu odbranjen penal (VIDEO)\nStara dama savladala Kjevo u Torinu s 3:0 u poslednjoj utakmici 20. kola italijanskog prvenstva.\nKjevo zaključao bravu u Napulju\nNapoli, koji u sredu, u pretposlednjem kolu Lige šampiona dočekuje Zvezdu, prvi put ove sezone nije dao gol kod kuće - 0:0.\nPara kaplje jer u naše mesto dolazi Kristijano Ronaldo...\nĐorđević prelazi u Kjevo\nSerija A: Silna "vučica", raspucani Džeko! Liverpule, čuvaj se...\nRoma je napravila lepu uvertiru pred gostovanje Liverpula na "Olimpiku" u sredu u revanšu polufinala Lige šampiona. "Vučica" je pobedila Kjevo - 4:1 i ostala u konkurenciji za mesto koje naredne...\n17:01 >> 22:43\nSerija A: Preokret Napolija u samom finišu (VIDEO)\nFudbaleri Napolija ostali su u trci za šampiona Italije. Napolitanci su posle dosta muke na svom stadionu savladali Kjevo 2:1.\n17:06 >> 22:54\nSerija A: Majstorija Ljajića nedovoljna za bod Torina, Milan izbegao bruku (VIDEO)\nFudbaleri Torina poraženi su od Fiorentine 2:1 u 29. kolu Serije A.\nVestionline, SEM 0 komentara\nPeh za Tomovića: U autu dve nedelje\nSrpski defanzivac iz redova Kjeva Nenad Tomović pauziraće dve nedelje zbog povrede mišića, potvrđeno je lekarskim pregledima.


Siromaštvo je gorući problem - Društveno odgovorno poslovanje – Maja Kolar, Banca Intesa - Nedeljnik Vreme\nMaja Kolar, Banca Intesa\nIzdvajanja za CSR projekte i inicijative za pomoć zajednici vidno su smanjena usled ekonomske krize, a mnoge kompanije mahom su se vratile na princip da preduzeća posluju odgovorno samo onda dok "gledaju svoja posla" i ne smanjuju broj radnih mesta. Ipak, Banca Intesa nastavila je da ulaže u zajednicu, a 20. februara banka je dobila nagradu "Planeta Biznis" za društveno odgovorno poslovanje. O načinima za održivi biznis koji brine o ugroženim grupama i finansijskoj inkluziji razgovarali smo sa Majom Kolar, direktorkom sektora za marketing i komunikacije Bance Intesa.\n"VREME": Na koji način se socijalno odgovorna investicija vraća?\nMAJA KOLAR: Nesporno je da je kao posledica ekonomske krize CSR pao na listi prioriteta mnogih kompanija i banaka, naročito onih koje su ove aktivnosti tretirale isključivo kao filantropske i čijim se sprovođenjem samo povećavaju troškovi. Isto tako, činjenica je da se pod održivim poslovanjem pre svega misli na ekonomsku održivost, koja je preduslov za svaku kompaniju da može da kreira radna mesta, izmiruje svoje poreske obaveze i doprinosi jačanju ekonomije u celini. To međutim ne znači da u uslovima krize treba odustati od CSR napora. Opasnost kod ovakvog pristupa leži u činjenici da se njime umanjuje kredibilitet kompanije i povećava reputacioni rizik. U periodu ekonomske krize nepoverljivost prema privatnom sektoru od strane medija, regulatora i javnosti uopšte se povećava i baš zato bi trebalo odgovoriti ispoljavanjem još većeg stepena odgovornosti. U tom smislu, verujem da strateški pristup društveno odgovornom poslovanju otvara brojne mogućnosti bez obzira na ekonomski ciklus. U praksi to može da znači da se pažljivije biraju inicijative, stavljajući fokus na one koje zaista dodaju vrednost poslovanju i ujedno ostvaruju pozitivan uticaj na društvo.\nTvrdite da imate integralni pristup i da kroz svakodnevnu poslovnu praksu promovišete finansijsku inkluziju. Šta to tačno znači?\nFinansijska inkluzija je koncept koji se rodio iz uočene korelacije između siromaštva i isključenosti iz regularnih finansijskih tokova. Siromaštvo je danas jedan od gorućih problema u Srbiji, ali i u čitavom svetu, što potvrđuju procene da oko 2,5 milijardi ljudi živi ispod granice siromaštva raspolažući sa manje od dva dolara dnevno. Čitavi segmenti društva su, zbog nedovoljnih primanja, a time i kreditne sposobnosti, uskraćeni za šansu da uz finansijsku podršku reše neki od egzistencijalnih problema i izađu iz začaranog kruga siromaštva. Koncept finansijske inkluzije upravo podrazumeva razvoj specifičnih finansijskih usluga pod povoljnijim uslovima u odnosu na tržišne koji su namenjeni posebnim društvenim grupama, kao što su nezaposlene žene, osobe sa invaliditetom, mladi i penzioneri, a sa idejom da se poboljša njihov kvalitet življenja i time pruži doprinos ekonomskom i društvenom razvoju zemlje.\nKonkretno, Banca Intesa je u želji da stimuliše samozapošljavanje ponudila neprofitne kredite, poput mikrokredita za mlade preduzetnike i "start up" kredita za žene preduzetnice u Vojvodini. Prvi na tržištu smo ponudili kredite penzionerima omogućujući im da se zaduže do 74 godine života. U saradnji sa partnerima iz nevladinog sektora i našom matičnom bankom radimo na razvoju uslužnog modela namenjenog organizacijama civilnog društva. Takođe, 2008. godine smo uveli prvu dobrotvornu platnu karticu u zemlji u saradnji sa Paraolimpijskim komitetom Srbije. To je bila prva inicijativa ove vrste na domaćem tržištu, usmerena ka uspostavljanju stabilnog i nezavisnog mehanizma za dugoročnu pomoć sportistima sa invaliditetom i razvoju paraolimpijskog sporta u našoj zemlji.\nNa koje načine Banca Intesa obezbeđuje transparentnost svog poslovanja?\nTransparentnost je jedna od osnovnih korporativnih vrednosti Banca Intesa koja je aktima samoregulative, poput Etičkog kodeksa ili Kodeksa profesionalnog bankarskog ponašanja, ugrađena u temelje odnosa koje uspostavljamo sa svim interesnim grupama, omogućujući im da donose informisane i savesne odluke. U našoj interpretaciji transparentnost znači otvoreno, jasno i nedvosmisleno komunicirati sa akcionarima, zaposlenima, klijentima, kao i sa čitavom zajednicom, čineći dostupnim informacije o načinu na koji generišemo trajnu vrednost za sve interesne grupe. Pored nastojanja da klijentima jasno predočimo karakteristike i vrednost proizvoda i usluga koje nudimo, akcionarima Banke, drugim zainteresovanim licima i finansijskoj zajednici u celini garantujemo da će blagovremeno dobiti jasne, kompletne i transparentne informacije o strategiji Banke, njenoj primeni, kao i o rezultatima koje Banka postiže, i to uz poštovanje principa jednakosti u informisanju i korišćenjem različitih kanala informisanja. Tako je na našoj internet stranici moguće u svakom trenutku pronaći godišnje, finansijske i tromesečne finansijske izveštaje, saopštenja za štampu i prezentacije korporativnih rezultata i strategija namenjenih tržištu, kao sva glavna korporativna dokumenata. U domenu društveno odgovornog poslovanja, Banca Intesa kao članica Globalnog dogovora Ujedinjenih nacija priprema godišnji izveštaj kojim beleži razvoj i jačanje svog doprinosa u oblasti društveno odgovornog poslovanja.\nU javnosti su najpoznatije vaše akcije "Mesto koje volim" i "Dokaži se 100%". Koliko ste zadovoljni dometima ovih kampanja?\nSa ponosom mogu da kažem da smo izuzetno zadovoljni rezultatima ova dva projekta, kao i sveukupnim efektom koji su do sada postigli. Činjenica da su građani u okviru projekta "Mesto koje volim" nominovali ukupno 1290 lokacija za obnovu i dali im više od 190.000 glasova govori u prilog tome da je ova inicijativa uveliko ostvarila svoj osnovni cilj pokretanja javnosti u pravcu očuvanja našeg kulturno-istorijskog nasleđa i jačanja svesti društva o njegovom bogatstvu. Krajnji rezultat inicijative biće rekonstrukcija tri lokaliteta koja su osvojila najveći broj glasova građana: Obeležja Narodne biblioteke na Kosančićevom vencu uništene tokom bombardovanja u Drugom svetskom ratu, Beogradske kapije na Petrovaradinu, kao i Gradskih bedema u Novom Pazaru.\nS druge strane, za učešće na studentskom konkursu "Dokaži se 100%" prošle godine prijavilo se blizu 150 akademaca, od kojih se 12 najtalentovanijih nadmetalo u pravljenju inventivnih projekata na polju unapređenja zadovoljstva klijenata. Svih 12 učesnika dobilo je novčane stipendije i mogućnost stručnog usavršavanja u Banca Intesa, a četiri pobednika boravila su u Italiji, gde su se takmičili sa pobednicima ostalih banaka članica. Tako je ovaj projekat osim podsticanja kreativnosti i inovativnog pristupa u rešavanju izazova u oblasti zadovoljstva klijenata ustanovio i godišnju nagradu za ideje koje doprinose unapređenju i razvoju ove oblasti poslovanja.\nDa li su akcije više ad–hoc ili imaju strateški karakter?\nPočetkom 2011. usvojili smo trogodišnju CSR strategiju koja uključuje jasne ciljeve koje želimo da postignemo delujući u pet oblasti: tržište, društvena zajednica, radno okruženje, životna sredina, kao i dalji razvoj CSR upravljačkog modela. Jedan od ključnih projekata koji profiliše naše delovanje u oblasti doprinosa razvoju društvene zajednice jeste projekat očuvanja kulturno-istorijskog nasleđa "Mesto koje volim". Ove godine pred nama je veliki i složen zadatak, koji podrazumeva obnovu ove tri lokacije. Takođe, nastavljamo sa podrškom školama u Srbiji i deci koja žive u porodicama skromnih materijalnih mogućnosti, i ove godine u partnerstvu sa "Našom Srbijom" koje inače bez prekida traje još od 2003. U planu je i novi ciklus konkursa "Dokaži se 100%", kao i nastavak aktivnosti u okviru saradnje sa britanskom nevladinom organizacijom Euclid Network kako bismo se upoznali sa bankarskim potrebama neprofitnog sektora u Srbiji i zajednički razvili usluge i proizvode namenjene za njihovo osnaživanje.


Opština Dimitrovgrad i ove godine nagradila najuspešnije učenike - Far\nOpština Dimitrovgrad i ove godine je nagradila učenike Osnovne škole „Hristo Botev“ i Gimnazije „Sv. Kirilo i Metodije“ koji su u toku protekle godine postigli zapažene rezultate na okružnim i republičkim takmičenjima iz različitih oblasti – jezika i književnosti, prirodnih i društvenih nauka, kao i sporta.\nNovčane nagrade učenicima je uručio predsednik opštine Dimitrovgrad Vladica Dimitrov. U svom obraćanju prisutnim đacima, roditeljima i nastavnicima Dimitrov je između ostalog istakao da su uspešni učenici koji su svojim postignućima zaslužili nagrade najbolje što naša sredina ima, te da se nada da će se makar deo njih po završenim studijama vratiti u svoj rodni kraj, kako bi učestvovali u njegovom daljem razvoju. Takođe, podsetio je đake da je znanje ono najbitnije što će poneti iz svojih škola, i jedina trajna vrednost koja će im omogućiti da nešto postignu u životu.\n„Učite, jer tako ulažete u svoju budućnost“, poručio je Dimitrov.\nNagrade je dobilo ukupno 113 učenika – 82 osnovca i 31 srednjoškolac. Ukupan iznos dodeljenih novčanih sredstava je skoro milion dinara, a u zavisnosti od nivoa takmičenja i osvojenog mesta, učenici su nagrađeni pojedinačnim iznosima od 7.000, 15.000 ili 20.000 dinara.\nKako je najavljeno, iduće sedmice biće dodeljene i nagrade najboljim učenicima škola i razreda.\nZa učenike generacije Osnovne škole i Gimnazije u Dimitrovgradu organizovan prijem kod predsednika opštine Projekat “Unapređenje rada đačkog parlamenta u Gimnaziji Sv. Kirilo i Metodije u Dimitrovgradu” ulazi u završnu fazu Škole u Dimitrovgradu obeležavaju Dan Svetog Save prigodnim programom Opština Dimitrovgrad nagradila najuspešnije učenike\ncaribrodDimitrovgradGimnazija Sv. Kirilo i MetodijenagradeNovčane nagradeOpština Dimitrovgradosnovna škola “Hristo Botev”takmičenjeučeniciVladica Dimitrov


Izabrani najuspešniji novosadski sportisti u 2019. godini\nU organizaciji Gradskog sportskog saveza Novog Sada\nu Amfiteatru SPC „Vojvodina“ održana je tradicionalna svečanost "Sportista godine Grada Novog Sada".\nDogađaju koji se ove godine održava po 45. put prisustvovali su brojni sportisti i sportski radnici koje je pozdravio član Gradskog veća za sport i omladinu Ognjen Cvjetićanin.\n- Кrajem svake godine sumiramo rezultate na sportskom planu i ono što sada, sa sigurnošću možemo da kažemo je da je iza nas još jedna uspešna godina u kojoj su novosadski sportisti dokazali ili potvrdili svoj kvalitet.\nNovi Sad je poznat kao grad u kojem stasavaju, žive i rade sportisti koji postižu značajne rezultate, i nosioci su šampionskih, svetskih, evropskih i državnih titula.\nPotrudili smo se da im omogućimo dobre uslove za treniranje, Grad Novi Sad je ove godine opredelio preko 400 miliona dinara za sport, kako bi podržali što veći broj klubova, a obezbedili smo i dodatna sredstva za pripreme sportista za Olimpijske igre u Tokiju.\nŽelim da čestitam ovogodišnjim laureatima i da im se zahvalim jer su na najbolji način predstavljali naš grad i zemlju i bili promoteri pravih vrednosti - rekao je Ognjen Cvjetićanin.\nPriznanja za najbolje sportiste Novog Sada se tradicionalno dodeljuju u devet kategorija.\nZa najbolju novosadsku sportistkinju i ove godine izabrana je svetska zvezda skoka u dalj Ivana Španović, dok je za najboljeg sportistu u 2019. godini proglašen odbojkaš OК „Vojvodina“ Vuk Todorović.\nU kategoriji sportista sa invaliditetom za najbolju je i ove godine proglašena stonoteniserka Borislava Perić –Ranković, članica Stonoteniskog kluba „Spin“.\nNajbolja ženska ekipa u 2019. godini je ekipa Stonoteniskog kluba „Novi Sad“, titula za najbolju mušku ekipu pripala je Odbojkaškom klubu „Vojvodina“, a za najbolji klub u celini proglašen je Rukometni klub „Vojvodina“. Najuspešniji trener ove godine je Vladimir Jovičić iz Univerzitetskog džudo i sambo kluba „Slavija“, a najbolja novosadska juniorka je Nadežda Petrović iz istog kluba. Najuspešniji junior je rukometaš „Vojvodine“ Luka Rogan.\nOd pre dve godine, Gradski sportski savez Novog Sada dodeljuje i specijalne nagrade za sportske uspehe u onim kategorijama gde nisu merljivi rezultati. Ovogodišnji dobitnici tog priznanja su Aero klub „Novi Sad“ i Basket ekipa 3x3 Novog Sada.\nak vojvodina Novi Sad ok vojvodina rk vojvodina spens vojvodina


Stanley 1-15-122 bonsek ram cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nStanley 1-15-122 bonsek ram cene\nTrenutno nemamo slike za Stanley 1-15-122 bonsek ram\nGedore R09100190 okasto - vilasti ključ 19 mm\nFF Group klešta za sečenje žice 190mm\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Stanley 1-15-122 bonsek ram po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Stanley 1-15-122 bonsek ram na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ručni alati cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Stanley Ručni alati, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Stanley 1-15-122 bonsek ram sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Stanley 1-15-122 bonsek ram. Pre kupovine, podatke za Stanley 1-15-122 bonsek ram proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Završen pretres amandmana, glasanje u 16 sati\nPoslanici Skupštine Srbije završili su danas u celini raspravu o zakonima koji su na dnevnom redu tekuće sednice, o kojima će se izjasniti u 16 sati.\nPoslanici će se tako posle podne izjasniti o izmenama Zakona o vanparničnom postupku, koje bi trebalo, prema uverenju predlgača SNS, da reše problem "pravno nevidljivih" osoba u Srbiji, kao i dopunama Zakona o javnom beležništvu, koje primenu tog zakona odlažu za 1. mart 2013. godine.\nPoslanici opozicije nisu osporili potrebu rešavanja tog pitanja, ali su ukazali na mogućnost zloupotreba i korupcije ukoliko izmene budu usvojene.\nSNS je odbacila takve primedbe, navodeći da bi u slučaju lažnog svedočenja u cilju upisa u matičnu knjigu rodjenih bio pokrenut krivični postupak, a odgovorni bi mogli da dobiju i do pet godina zatvora.\nSNS je istakla i da u Srbiji zvanično 6.500 ljudi nije upisano u matične knjige, a njihov realan broj dostiže i cifru od oko 20.000.\nPoslanici su sedmu vanrednu sednicu započeli pre dva dana, nakon tronedeljne letnje pauze.\nDijalog treba da se odvija bez mapa i bez predsednika oko njih, rekao je kosovski premijer Aljbin Kurti na samitu u Minhenu da dijalog treba da se odvija bez mapa i bez predsednika oko njih.


Sportski forum :: OSTALI SPORTOVI :: Auto-moto sport\nod Mihajlo taj Uto Nov 24, 2009 3:18 pm\nNASCAR: Džonsonu četvrta titula\nAmerikanac Džimi Džonson proteklog vikenda osvojio je četvrtu uzastopnu titulu šampiona NASCAR Sprint kupa.\nDžonson, vozač Ševroleta, pred poslednju trku sezone, koja je vožena u Majamiju, imao je već veliku prednost, a titulu je potvrdio petim mestom, dok je na trci trijumfovao Deni Hamlin u Tojoti, i dvojice vozača Ševroleta Džefa Bartona i Kevina Harvika.\n„Sigurno je da ću pokušati da osvojim i petu titulu. Čak i ako ne uspem u tome moram da budem srećan sa svim što sam postigao“, rekao je Džonson, „To mi je sada cilj, iako ne znam koliko je realan, jer je zaista teško takmičiti se u ovom sportu“.\n34-godišnji Džonson istakao je da je trka u Teksasu, kada ga je imao udes sa jednim vozačem, pokazala koliko je teško doći do NASCAR titule.\n„Pritisak oko osvajanja četvrte titule nisam osetio sve dok nisam udario u zid u Teksasu. Nijednog trenutka ne smem da se opustim“, naglasio je Džonson.\nDžonsonov timski kolega Mark Martin trku u Majamiju završio je na 12. mestu i osvojio je drugo mesto u šampionatu, ispred Džefa Gordona.


Tag / Novinari / Vesti online\nKosovo: Ponovo srušena ploča nestalim srpskim novinarima\nPloča postavljena na mestu gde su 1998. godine oteti novinari Đuro Slavuj i Ranko Perenić, na putu između Velike Hoče i manastira Zočište, porušena je i odneta sedmi put za poslednjih šest...\nRSF: Srpske vlasti da zaštite novinare koji su meta nasilja\nNevladina organizacija Reporteri bez granica (RSF) pozvala je danas srpske vlasti da zaštite novinare koji su meta nasilja.\nNovinari prodali obraz\nU seriji intervjua o situaciji u srpskim medijima, naš sagovornik ovog vikenda je Milan Ćulibrk, glavni i odgovorni urednik NIN-a, nedeljnika sa tradicijom dugom osam decenija. Ćulibrk, u osvrtu...\nNovinari Bi-Bi-Sija u Rusiji imaju sve privilegije\nStrani novinari koji rade u Rusiji uživaju sve privilegije stranih medija koje su im zagarantovane zakonom o medijima, izjavio je portparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov.\nZaharova: Saradnici RT-a su dokazali svetu da su novinari\n"Saradnici RT-a su tokom godina rada na žarištima dokazali svetu da su novinari, a ne propagandisti, kako pokušavaju da ih predstave", izjavila je u subotu u intervjuu za taj televizijski kanal...\nGutereš pozvao vlade da zaštite novinare\nGeneralni sekretar UN Antonio Gutereš izjavio je da je veoma zabrinut zbog sve većeg broja napada i kulture nekažnjivosti napada na novinare i pozvao vlade zemalja i međunarodnu zajednicu da...\nLepa Brena slavi u stilu svetskih zvezda: Gala večera za novinare i saradnike\nMurinjo objavio rat novinarima\nMenadžer Mančester Junajteda Žoze Murinjo nastavio je "rat" sa britanskim novinarima jer se, nakon što je zakazao konferenciju za medije za osam sati po lokalnom vremenu, odgovorio na samo pet...\nErdoganov režim bez milosti - doživotni zatvor za novinare\nSud u Turskoj potvrdio je doživotne kazne zatvora za šestoro novinara, pošto su osuđeni za pomaganje u planiranju navodnog neuspelog puča u toj zemlji.\nOdloženo suđenje novinarima\nSuđenje novinarima KRIK po jednoj od četiri tužbe ministra Nenada Popovića odloženo je jer se ministar nije pojavio na sudu.\nNovinari odbili učešće u emisiji s Dodikom\nTroje novinara odbilo je poziv RTRS da učestvuje u emisiji "Intervju sa predsednikom RS Miloradom Dodikom" dok se ne ispune osnovni uslovi za nesmetan i slobodan rad medija i novinara.


Mali: Strateško partnerstvo RTB Bor sa kineskom kompanijom novi podstrek razvoju istočne Srbije\nMinistar finansija Siniša Mali istakao je danas da je prodaja Rudarsko- topioničarskog basena Bor od strateškog značaja za Srbiju i naveo da će zahvaljujući ovoj uspešnoj prodaji, istok Srbije ponovo postati nosilac razvoja naše ekonomije.\n„Prodaja RTB Bor je od strateškog značaja za Republiku Srbiju. Sa ovim postojećim obimom proizvodnje i brojem zaposlenih, to preduzeće doprinosi našem BDP-u 0,8 odsto na godišnjem nivou. Sa novim investicijama od 1,260 miljardi dolara u narednih šest godina, sa povećanjem obima proizvodnje od nekoliko puta, učešće RTB Bor u ukupnom BDP će se minimum duplirati“, rekao je ministar Mali na zajedničkoj konferenciji za novinare sa ministrom energetike i rudarstva Aleksandrom Antićem u Vladi Srbije na kojoj je objavljeno da je najbolju ponudu dao kineski "Ciđin majning grup" (Zijin Mining Group Co., Ltd).\nOn kaže da je ova uspešna prodaja odlična vest za građane Srbije.\n„Za građane Bora, Majdanpeka, ovo je fenomenalna vest. Treba zamisliti kako će taj kraj izgledati kada se investira 1,260 milijardi dolara u narednih šest godina. Obaveza Vlade Srbije je da što pre završi Dunavski koridor, od Požarevca, ka velikom Gradištu, Donjem Milanovcu, da investiramo više u infrastrukturu. Sa investicijama, ceo istok Srbije ponovo postaje nosilac rasta i razvoja naše ekonomije“, rekao je ministar.\nU prvih šest meseci ove godine stopa rasta naše ekonomije je 4,5 odsto, ističe ministar Mali i navodi da smo među tri zemlje u Evropi po tom rastu.\n„Sa ovom investicijom pretendujemo da budemo prvi, da budemo u Ligi šampiona i zemlja u Evropi sa najvećom stopom rasta u narednih nekoliko godina“, rekao je Mali.\nPodsetio je da uspeh ovog tendera ukazuje da se Srbija promenila i da je sada ekonomski snažnija, s obzirom na prethodne neuspele pokušaje privatizacije.\n„Sada se vidi koliko je važna stabilizacija javnih finansija i koliko su bile hrabre odluke predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića dok je još bio predsednik Vlade 2014. godine“, rekao je on.\n„Kada sada posmatrate našu makroekonomiju, ne postoji loš pokazatelj - suficit u budžetu, visoki privredni rast, stabilan kurs i inflacija, opadajući dug u BDP, sve su to parametri koje gledaju investitori i na osnovu kojih se stiče poverenje investitora da dođu u Srbiju i investiraju u našu zemlju“, istakao je ministar Mali.\nMinistar je izneo i najnoviji podatak Republičkog zavoda za statistiku da je stopa nezaposlenosti u našoj zemlji ispod 12 odsto (11,9 odsto), a da je pre pet godina bila preko 25 odsto.\n„Želim da zahvalim predsedniku Aleksandru Vučiću na njegovim hrabrim odlukama, koje su stabilizovale naše javne finansije i Srbiju postavile da bude faktor stabilnosti u regionu. Za građane to znači sve - bolju infrastrukturu i više radnih mesta“, rekao je on i podsetio da bi do kraja septembra trebalo da budu završeni pregovori oko ugovora a da se do kraja godine zavrsi klouzing, odnosno zatvori cela finansijska konstrukcija prodaje većinskog udela u RTB Bor.\nNa tender za RTB Bor prijavile su se tri kompanije, ali su dve ispunile uslove – kineski „Ciđin majning grup“ i Ruski Ju gold.\n„Kineska kompanija "Ciđin majning grup“, koja je danas izabrana za strateškog partnera Rudarsko-topioničarskog basena "Bor", uložiće 1,46 milijardi dolara u RTB“, rekao je ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\n„Ciđin majning grup" ima obavezu investiranja 350 miliona dolara za dokapitalizaciju, a kineskoj kompaniji će pripasti 63 odsto vlasništva u "Boru". Kineska kompanija se obavezala, da sačuva 5.000 radnih mesta i investira 200 miliona dolara za rešavanje istorijskih dugova, čije je pokrivanje predviđeno UPPR-om (unapred pripremljen plan reorganizacije)“, rekao je Antić.\nRuski Ju gold je investicionim planom ponudio ulaganje od 836 miliona dolara, kao i da će obaveze predviđene UPPR vratiti u roku od osam godina, a ta kompanija je tražila 65 odsto vlasništva.\nPodsećanja radi, na Javni poziv za strateško partnerstvo u RTB-u mogle su da se jave samo kompanije koje se najmanje 10 godina bave proizvodnjom bakra i dugih nemetala i da su prošle godine ostvarile prihod od najmanje pola milijde dolara.\n"Ciđin", jedan od najvećih kineskih proizvođača zlata, drugi je po proizvodnji bakarne rude i treći u proizvodnji rude cinka. Ta kompanija u devet zemalja zapošljava 17.500 radnika, a prošle godine je u svetu bila na 22. poziciji najvrednijih rudarskih kompanija čije su akcije na berzi.


Beogradski festival igre - Beograd - Festivali u Srbiji\nVreme održavanja: Od 15.marta do 04.aprila 2018.\nWebsite : http://www.belgradedancefestival.com/\nBeogradski festival igre - Beograd\nBeograd je, zahvaljujući ovom festivalu, postao važno mesto u biografiji baletskih umetnika, grad u kome se svakog aprila predstavljaju i prepliću novi i kultni plesni komadi, u koji rado dolaze baletske zvezde i mladi umetnici koje je svetska kritika tek najavila. Značaj manifestacije na svetskoj mapi, ogleda se u aktuelnosti programa, produkcijama koje se u istovremeno izvode u velikim svetskim metropolama, odnosno događajima koji su premijernog karaktera za širi region. Otkrivajući umetničku igru kroz njene najsavremenije domete, Beogradski festival igre je brzo pridobio brojnu publiku. Do sada je izvedeno blizu 200 vrhunskih postavki najvažnijih koreografa našeg vremena, dok svaku ediciju u proseku prati preko 18.000 gledalaca i 120 akreditovanih novinara iz zemlje i inostranstva.\nVisoki standardi programa i uvodjenje nove plesne i pozorišne estetike, podjednako unapređuju očekivanja publike i izazov kreiranja sadržaja. Festival je pružio nemerljivu podršku domaćim profesionalnim igračima, pedagozima, koreografima i mladim ljudima iz svih umetničkih oblasti, koji su bili dovoljno hrabri u sagledavanju novih mogućnosti i spremni za izazove. Pokretanje lokalne plesne scene rezultiralo je osnivanjem novih kompanija, privatnih škola, studija i časopisa, uključivanjem inostranih koreografa koje je festival predstavio, u domaće produkcije, ali i odlaskom naših igrača u svet.\nBeogradski festival igre se razvijao zahvaljujući podršci Ministarstva kulture Republike Srbije, ambasada i kulturnih centara zemalja učesnica, kao i Grada Beograda.\nZnačajno ulaganje u afirmaciju umetničke igre i realizaciju programa u gradovima Vojvodine, podržava Pokrajinski sekretarijat za kulturu AP Vojvodine, gradovi Novi Sad, Vršac, Pančevo...\nVeć tri godine zaredom, Beogradski festival igre se realizuje u saradnji sa Delegacijom EU u Srbiji, dok se njegova dvanaesta edicija održava pod visokim pokroviteljstvom Ministarstva kulture Republike Srbije.


Završeno dečije igralište u naselju Bagremar - Glas Šumadije\nNaslovna > Grad > Završeno dečije igralište u naselju Bagremar\n08/12/2021 08/12/2021 451Ostavi komentar na Završeno dečije igralište u naselju Bagremar\nU ovom naselju, tokom leta uređeno je i privedeno nameni fudbalsko igralište kao i košarkaški teren. U narednoj godini, planirano je duplo više sredstava, oko 25 miliona dinara, za uređenje sportskih terena u kragujevačkim naseljima.\nNaselje Bagremar ima dosta dece i ovo je prostor na kome oni mogu da se zabave i da se bezbedno igraju. Sa druge strane, specifičnost ovog naselja je da u blizini svake zgrade postoji po neka sprava za decu. Ove godine je urađeno dosta sportskih terena u mnogim naseljima, a nadam se da ćemo taj broj duplirati u narednoj godini, kazao je gradonačelnik Nikola Dašić.\nTagovi: Bagremar gradonačelnik Nikola Dašić igralište u Bagremaru Kragujevac\nMiodrag Stojković o otkazu: Presudilo smanjenje sredstava za opremanje Centra i Banke


Francuski ministar za ekologiju podneo ostavku zbog afere s troškovima - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Francuski ministar za ekologiju podneo ostavku zbog afere s troškovima\nFrancuski ministar za ekološku tranziciju Fransoa de Riži, u centru afere s prekomernim troškovima koji su mu pripisani, izjavio je danas da je vladi jutros predao pismo ostavke, ocenjujući da je žrtva „medijskog linča“.\n0Piše: Beta-AFP 16. jula 2019. 16.39\nFoto: Beta/AP/Francois Mori, File\nMedijska sajt Medijapar (Mediapart) preneo je da je De Riži organizovao „raskošne privatne večeri“ dok je bio predsednik Parlamenta Francuske 2017. i 2018. godine.\n„Napadi i medijski linč danas me navode da učinim neophodni korak nazad… Mobilizacija neophodna za moju odbranu čini me nesposobnim da mirno i efikasno sprovodim misiju koju su mi povereli predsednik (Emanuel Makron) i premijer (Eduar Filip)“, naveo je De Riži.\nMinistar je bio jedna od „tema“ protesta pokreta „Žuti prsluci“ koji su prošle subote pored plakata protiv Makrona, nosili plakate „Zatvor za De Rižija“.\nIzgleda da De Riži uživa podršku izvršne vlasti. Makron je sinoć tokom posete Beogradu zatražio od premijera Filipa da se razjasni situacija s tom aferom, kako bi se donele odluke „na osnovu činjenica“ dodavši da u suprotnom Francuska postaje „Republika klevetanja“.\nFrancuska, Fransoa de Riži, Ministar za ekološku tranziciju, ostavka\nMinistar “pao” zbog tajne večere i džinovskih jastoga


BELEK - LETOVANJE TURSKA: Rixos Bodrum\nNajluksuzniji hotel u Bodrumu, nalazi se na padini zaliva Torba, okružen borovinom, oko 10km od centra Bodruma. Ima peščanu plažu, sa besplatnim suncobranima, ležaljkama, dušecima i peškirima za plažu, veliki bazen sa četiri tobogana, glavni bazen, dečiji bazen, unutrašnji bazen koji se greje. Hotel ima glavnu zgradu i bungalove koji su rasporedjeni po padini između hotela i plaže.\nSobe su luksuzne, sve su klimatizovane, imaju mini bar, satelitski TV, telefon, sef i fen. Smeštaj na bazi ultra all incusive uključuje: tri glavna obroka i užine tokom dana u glavnom restoranu, usluge u a la kart restoranima uz obaveznu rezervaciju (meksički, francuski, Italijanski, riblji i turski), sladoledi u određeno vreme, domaća i neka uvozna alkohola i bezalkoholna pića, mini bar, flaširana vina u restoranima i sobna usluga 02:00h - 07:00h.\nOd sportskih aktivnosti besplatne su:\n- teniski tereni, oprema i osvetljenje,\n- stoni tenis, odbojka na plaži,\n- mali fudbal, košarka, pikado, aerobik, vaterpolo, boćanje,\n- fitnes, surf (uz dozvolu) i kanu.\nTakođe, u cenu su uključeni sauna i tursko kupatilo, bilijar, kurs kuvanja, bioskop i disko.\n- luksuzna pića (specijalne vrste viskija, konjaka i vina),\n- sobna usluga 07:00h - 02:00h, japanski a la kart restoran,\n- kurs tenisa,\n- vodeni sportovi uz upotrebu motora, kurs ronjenja,\n- masaža i usluge u beauty i SPA centru,\n- frizer i\n- internet kafe.


Press Općina Maglaj / 04.10.2011\nSa sastanka općinskog načelnika i generalnog direktora kompanije "Natron - Hayat"...\nNedovršeno uređenje deponije Nekolj, pitanja iz oblasti vodosnabdjevanja grada Maglaja i mogućnosti eventualne toplifikacije grada iz kompanije „Natron – Hayat“ bili su tema sastanka općinskog načelnika Mehmeda Mustabašića i njegovih saradnika sa predstavnicima ove firme na čelu sa generalnim direktorom Avinashom Tanejaom.\nNaglašena je volja i sa jedne i sa druge strane da se pristupi sistemskom rješavanju pomenutih problema, a na sastanku je razgovorano o tome šta je i koliko ko uradio u proteklom periodu, te o konkretnim zadacima koje bi trebalo uraditi kako bi poslovi bili realizovani, a na dobrobit svih koji ovdje žive.\nTako je, između ostalog, zaključeno da se oformi stručna grupa koja treba da izađe na teren, izvrši procjenu stanja i pruži osnovne elemente i pokazatelje po pitanju fizičkog razgraničenja komunalne i industrijske deponije, odnosno predloži konačno razrješenje imovinskih odnosa.\n„Prvi konkretni koraci su napravljeni i iskreno se nadam da će ovaj sastanak i zaključci biti od značaja za budući zajednički rad. Ne treba zaboraviti da je „Natron – Hayat“ jedna od najboljih bh privatizovanih firmi, da je u proteklom periodu pažnja bila usmjerana ka modernizaciji firme i tržišnom privređivanju, ali došlo je vrijeme kada trebamo otvoriti i ova pitanja“, rekao je nakon sastanka načelnik Mustabašić, koji je čestitao menadžmentu „Natron – Hayat“-a na dosadašnjim rezultatima.


Tači zatražio od suda u Hagu da ga pusti na slobodu do početka suđenja\nVesti Autor:Beta16. dec. 202015:57 > 16:04\nBivši zapovednik OVK Hašim Tači, optužen za zločine nad Albancima, Srbima i Romima na Kosovu i u Albaniji, 1998-99, zatražio je od suda za zločine OVK u Hagu da ga pusti na privremenu slobodu do početka sudjenja, predviđenog najranije za avgust iduće godine.\n„Tužilaštvo se oslanja na uopštene, nepotkrepljene tvrdnje koje ne dovode u vezu Tačija sa bilo kakvim prekršajem“, naglasio je branilac Huper u podnesku.\nPoziv Specijalnog tužilaštva uručen još jednom bivšem pripadniku OVK\nBritanski advokat je „preteranom“ nazvao tvrdnju tužilaca da Tači „ima ogroman uticaj na bivše pripadnike OVK i generalno na Kosovu“ i da može „mobilisati“ pristalice, uključujući i veterane OVK, čiji su lideri takođe u pritvoru u Hagu pod optužbom da su zastrašivali svedoke.\nPrimeri zastrašivanja svedoka koje je tužilaštvo navelo, po Tačijevoj odbrani, datiraju „od 10 do 18 godina u prošlosti“ i „ne uključuju Tačija“.\nSuprotno tvrdnji tužilaca da je Tači nastojao da okonča rad suda, koji je pod zvaničnim imenom Specijalizovana veća Kosova deo kosovskog pravosudnog sistema, odbrana tvrdi da je Tači „dao neprocenjiv doprinos osnivanju suda i tužilaštva“ i obezbedio da vlasti Kosova s njima sarađuju.\n„Tačijeva podrška Specijalizovanim većima Kosova delimično je motivisana njegovom odlučnošću da budu pobijene neslavne optužbe iz izveštaja (specijalnog izvestoca Saveta Evrope Dika) Martija o trgovini organima. Te optužbe nisu ni deo optužnice u ovom predmetu, iako su bile glavni motiv za osnivanje ovog suda“, podvukao je branilac Huper.\nTvrdnja tužilaca da postoji rizik da bi Tači na slobodi mogao da ponovi krivična dela, po braniocu Huperu, „potkopana je činjenicom da Tači u protekle 22 godine nije organizovao počinjenje nijednog nasilnog zločina, a kamoli zločina za koje je optužen“.\nTačijeva odbrana zatražila je i da se o zahtevu za privremeno oslobadjanje vodi usmena rasprava. O tom zahtevu moglo bi biti reči i na sutrašnoj raspravi o stanju u postupku.\nTa krivična dela kvalifikovana su u šest tačaka kao zločini protiv čovečnosti, a u četiri tačke, kao ratni zločini. Svi optuženi koji su na Kosovu uhapšeni 4. i 5. novembra, u prvom pojavljivanju pred sudom, od 9. do 11. novembra, izjavili su da nisu krivi za zločine iz optužnice.\nPo optužnici, Tači, Veselji, Seljimi i Krasnići su bili učesnici u udruženom zločinačkom poduhvatu, zajedno sa brojnim drugim oficirima i pripadnicima OVK, te članovima privremene vlade, od kojih su u optužnici imenovani: Azem Sulja, Ljah Brahimaj, Fatmir Ljimaj, Sujelman Seljimi, Rustem Mustafa, Šukri Buja, Ljatif Gaši i Sabit Geci.\nNa prvoj statusnoj konferenciji, sredinom novembra, tužioci su najavili da će za suđenje biti spremni u junu 2021, dok su branioci tvrdili da proces ne može početi pre juna 2022, zato što im je toliko vremena potrebno da se prireme.\nHagHašim Tačiovksud za zločine OVK


Убице носача авиона\nUbice nosača aviona\nGotovo istovremeno sa spuštanjem u vodu „Kazanja“, trenutno najmodernije ruske podmornice četvrte generacije klase 885-M „Jasenj-M“, u javnost su procurili i podaci o dugoočekivanoj protivbrodskoj hipersoničnoj krstarećoj raketi „Cirkon“, kakvom u ovom trenutku ne raspolaže nijedna druga armija sveta. Upravo će podmornice tipa „Jasenj-M“ biti jedna od platformi koja će se koristiti za prenos i lansiranje „Cirkona“, a nove rakete najkasnije do 2022. biće u naoružanju niza plovila ruske ratne mornarice, uključujući i podmornice pete generacije klase „Haski“, čije su projektovanje i izgradnja već u punom jeku. Kada se spoje „Haski“ i „Cirkon“, američki najmoćniji brodovi i nosači aviona neće moći da se odbrane od takve pretnje. Ove rakete, kako javlja „Tas“, na test poligonima već razvijaju brzine od 8 maha, odnosno više od 9.800 kilometara na čas, dok zapadni PVO sistemi ne mogu da obore ništa što leti brže od 3,5 maha.\nKOŠULJICA OD PLAZME\n„Cirkoni“ lete po manevrišućim trajektorijama, 11 puta brže nego američki tomahavci. Rusi zasada priznaju domet od oko 500 kilometara, ali se pretpostavlja da će se to povećati do 1.500 km. „Cirkon“ je nastavak projekta „Kalibar-NK“, ali novi hipersonični projektili, koji se takvima mogu smatrati tek ako postižu brzine veće od 4 maha (4.800 km na čas), označavaju dolazak novog doba u industriji naoružanja i vojnoj doktrini. Britanski tabloidi „Dejli mejl“ i „San“ tvrde da njihova ratna mornarica nema šanse u sudaru s novom ruskom tehnologijom. Radari ne mogu da ih uoče, jer su „Cirkoni“ obavijeni oblakom plazme koji upija, a ne odbija, radiolokacione talase. Pri hipersoničnim brzinama koeficijent otpora vazduha izjednačuje se otporu pri prolasku kroz čvrsta tela, pa se vrh rakete pretvara u plazmu. Zbog toga je raketa obavijena „košuljicom od plazme“.\nPrilikom ranijih pokušaja da proizvedu avion koji leti brže od 3.000 kilometara na čas, i Amerikanci su uočili problem preteranog zagrevanja zbog otpora vazduha. Oni su tada, u projektu bombardera „Valkira“, upotrebljavali isključivo titanijum, ali novi ruski eksperimenti pokazuju da pri brzinama od 5-6 maha ni to nije dovoljno. Koje tačno materijale i pogonska goriva koriste kako bi postigli ogromne brzine i istovremeno očuvali strukturu projektila, nije poznato. Ruski eksperti ukazuju da u ovom slučaju telo rakete mora da bude pokriveno izuzetno otpornim termoizolacionim „ekranom“, to jest razdvajajućim zaštitnim poljem, uz primenu kriogene tehnike hlađenja. To je jedan od glavnih razloga što u hipersoničnoj trci Rusije i Amerike dugo nije bilo pobednika.\nOve tehnologije počele su da se razvijaju još 1970-ih godina, ali uspeha nije bilo. SSSR je u jednom trenutku odmakao u ovim istraživanjima, ali su ona ubrzo obustavljena zbog nedostatka novca i procene da takva vrsta naoružanja nije bila neophodna, jer je paritet strateških potencijala omogućavao relativno mirnu situaciju na globalnoj areni. Poslednjih godina, međutim, situacija se promenila. Sve su češći „izleti“ američkih pomorskih i vojnovazdušnih snaga na same rubove ruske nacionalne teritorije, čemu doprinosi i širenje NATO-a na istok. U takvim okolnostima neophodno je imati mogućnost demonstracije nenuklearne sile od koje nema odbrane i tako ubediti nezvane goste da je bolje da se ne približavaju.\nKRAJ ERE NOSAČA AVIONA\nBritanski stručnjak Pol Harper u izjavi za „San“ konstatuje da, bez ikakve mogućnosti zaštite od raketa poput „Cirkona“, brod mora da ostane izvan domašaja, stotinama milja daleko u moru. Sličnu temu razvija i američki časopis „Nešenel interest“ koji tvrdi: „Ove rakete mogu da pretvore superbrodove SAD u multimilijarderska groblja za hiljade mornara.“ Američki novinari, naravno, imaju u vidu činjenicu da je Vašington tokom decenija izdvajao desetine milijardi dolara za ogromnu flotu nosača aviona, koji sada mogu postati potpuno neupotrebljivi – u potencijalnom sukobu protiv Rusije.\nAko su pre 30 ili 50 godina nosači aviona izazivali panični strah već samom pojavom u blizini potencijalnog protivnika, sa nastankom „Cirkona“ oni će više ličiti na glomazne i preskupe, a istovremeno veoma ranjive sisteme. Za čije održavanje i korišćenje američki poreski obveznici svake godine izdvajaju ogromne sume. Možda je i to među presudnim razlozima što Rusi imaju samo jedan nosač aviona, shvatajući da u globalnom sukobu ove basnoslovno skupe grdosije mogu postati laka meta hipersoničnog naoružanja. A za demonstraciju sile u lokalnim konfliktima dovoljno je da doplovi i samo „Admiral Kuznjecov“, kao nedavno pokraj obala Sirije.\nS druge strane, Rusija ima ogromne raketne brodove, poput „Petra Velikog“ i „Admirala Nahimova“, koji će u skoroj budućnosti biti modernizovani i početi da nose „Cirkone“. „Nahimov“ će verovatno već 2020. godine isploviti u otvoreno more opremljen ovim raketama, a očekuje se da dve godine kasnije to učini i „Petar Veliki“. U sklopu velike modernizacije ovih „plovećih monstruma“, oni će biti opremljeni sistemima more-vazduh S-400, umesto dosadašnjih S-300 „Fort“. Ukupno, ovi brodovi nosiće svaki po 300 raketa različitog tipa, od čega bi samo „Cirkona“ trebalo da bude između 60 i 72 komada.\nČuveni sanktpeterburški pomorski biro mašinogradnje „Malahit“, koji je projektovao i najnovije podmornice „Jasenj-M“, sada razrađuje perspektivnu podvodnu krstaricu „Haski“ i to u dve verzije. Jednu kao „ubicu podmornica“, a drugu kao „ubicu brodova i nosača aviona“. Upravo ova druga biće opremljena „Cirkonima“, a suštinska razlika „Haskija“ u odnosu na podmornice četvrte generacije biće potpuna automatizacija, čime će broj posade moći da bude smanjen do 50 ljudi. Kako je najavljeno, „Haski“ će biti integrisan u jedinstven informacioni sistem Vojnopomorske flote RF, mada ni ekspertima nije jasno kako će se postići emitovanje signala s velikih dubina, što do sada nije bilo moguće.\nKada je o hipersoničnim letelicama reč, jedan od glavnih problema, koji je u ovoj fazi po svemu sudeći uspešno rešen, jeste agregat koji može da razvije tako velike brzine. Prema dostupnim podacima, ruski konstruktori su uspeli da na teorijskom planu osmisle motore sposobne da dosegnu brzine od 25 maha, odnosno 30.000 kilometara na čas. U praktičnom smislu, to bi ipak mogle da budu brzine od 17 do 19 maha, ali ni ovaj zadatak ne može da bude ispunjen pre nego što se reši problem trenja koje naprosto topi sve danas poznate materijale. Zato se postizanje brzine od 8 maha može smatrati ogromnim uspehom, ako raketa u tim uslovima i dalje leti kontrolisano i stabilno. Koliko su Rusi u svemu tome uspeli, videće se veoma brzo.\nKada je reč o strateškim inovacijama Oružanih snaga RF, poslednjih godina učinjeni su veliki pomaci u skoro svim oblastima. To je ozbiljan prodor u nuklearnim raketnim sistemima, kako mobilnim, tako i šahtnog baziranja, gde su takođe primenjene hipersonične i druge nove tehnologije, koje omogućuju probijanje svih vrsta protivraketne odbrane. Drugi segment su avijacija i mornarica, sa mnogo novih plovila, helikoptera i aviona poslednje generacije, uključujući i manje i veće savremene brodove, kao i podmornice klase „Borej“, „Jasenj-M“ i projekat „Haski“. Treći nivo naučnotehnološkog prodora odnosi se na razvoj raketne tehnologije i radioelektronske borbe. Rusija može da se pohvali i sistemima „Iskander“, „Kalibar“, a sada i „Cirkon“, kao i elementima za radioelektronsko ometanje neprijateljskih aparata, čime znatno uvećava svoju odbrambenu moć.\nTu je i nova platforma „Armata“, iz koje nastaje čitav niz tehnoloških proizvoda: tenkova, oklopnih i vozila za specijalne namene. Ovoj grupi inovacija treba pridodati i razvoj i osavremenjavanje višecevnih i satelitski navođenih reaktivnih bacača, poput „Tornada“, „Uragana“ ili „Solncepeka“, odnosno nove termobarične bombe ogromne snage. Naravno, svega toga ne bi bilo da Moskva već godinama ne ulaže ogromna sredstva u razvoj svoje satelitske grupacije „Glonas“, čime uz SAD postaje jedina zemlja koja može suvereno da upravlja i koristi svoje navigacione sisteme. U uslovima globalnog sukoba, to je osnovni preduslov preživljavanja.\nOčigledno je da Rusija razvoju svojih Oružanih snaga – kako tehnološkom, tako i uslovima u kojima njihovi pripadnici žive i rade – poklanja najveću moguću pažnju, svesna da je to najvažniji zalog nezavisnosti i stabilnosti u budućnosti. Koliko je vojno slabljenje opasno, najbolje se videlo tokom 1990-ih godina, kada Kremlj nije mogao praktično nijednu kompletnu diviziju da oformi. Tako je Rusija izgubila zvanje supersile, a danas joj svi ponovo priznaju ovaj status – znajući da Moskva može da projektuje moć u bilo kom delu planete.


Za vikend padavine, toplije od utorka\nU Republici Srpskoj će za vikend biti oblačno i prohladno sa mjestimičnim padavinama, dok se razvedravanje očekuje u utorak, 16. aprila, rekao je dežurni meteorolog Republičkog hidrometeorološkog zavoda Igor Kovačić.\nOn je naveo da će padavina tokom vikenda biti najviše na sjeveru, zapadu i krajnjem istoku Srpske, dok će u ostalim krajevima biti suvo sa prolaznom kišom.\n“Takvo vrijeme će biti i u ponedjeljak, 15. aprila, a razvedravanje očekujemo u utorak, 16. aprila. U dane vikenda i ponedjeljak temperature vazduha biće između dva i osam stepeni Celzijusovih, a na planinama može biti i slabog mraza”, rekao je Kovačić.\nOn je dodao da će sutra tokom dana temperatura biti između osam i 12 stepeni, a u nedjelju je moguć porast na 10 do 15 stepeni Celzijusovih, koliko se očekuje i u ponedjeljak.\nKovačić je rekao da će u utorak na planinama biti mraza, a jutarnja temperatura biće od minus dva, u ostalim krajevima između dva i šest stepeni, na jugu stepan-dva više, a maksimalna dnevna temperatura biće do 18 stepeni Celzijusovih.\n“Uglavnom će biti porasta temperature, tako da ćemo se ponovo vratiti na prave proljećne temperature u drugoj polovini sljedeće sedmice”, rekao je Kovačić.\nOn je naveo da april zadržava slabo polje niskog pritiska i onda povremeno mogu nastati pljuskovi.


ECB je danas na prvom sastanku posle referenduma o Bregzitu odlučila da ne menja referentnu kamatnu stopu koja je na rekordno niskom nivou.\n“U narednim mesecima s novim informacijama uključujući naše projekcije, moći ćemo bolje da procenimo makroekonomske prilike”, rekao je Dragi na konferenciji za novinare posle sastanka.\nDragi je rekao da su posle referenduma u Velikoj Britaniji, finansijska tržišta u evrozoni prevazišla neizvesnost i nestabilnost s “ohrabrujućom otpornošću”.\nKao ključnu opasnost od odluke o Bregzitu, Dragi je izdvojio posledice po trgovinu koja bi između Velike Britanije i EU mogla biti ugrožena jer su potrebne godine za postizanje novog trgovinskog sporazuma.\nAnalitičari kažu da bi ECB mogla kasnije ove godine da produži program otkupa obveznica od 80 milijardi evra mesečno posle marta 2017.\nReferentna kamatna stopa ECB-a za pozajmice bankama je na nula odsto, a uvela je negativnu kamatu na depozite komercijalnih banaka od 0,4 odsto, kako bi ih podstakla da daju više kredita. Beta\nTagovi: aero-east-europebregzitekonomijaevropska centralna bankamario dragi


Zakon o kulturnom nasleđu — CSJ Law Office\nZakon o kulturnom nasleđu („Sl. glasnik RS„, br. 129/2021) (u daljem tekstu: „Zakon“), objavljen je 28 decembra 2021. godine, stupio na snagu 5. januara 2022. godine a primenjivaće se od 5. januara 2023. godine. Od dana primene Zakona prestaće sa važenjem Zakon o kulturnim dobrima („Službeni glasnik RS“, br. 71/94, 52/11 – dr. zakoni, 99/11 – dr. zakon, 6/20 – dr. zakon i 35/21 – dr. zakon).\nZakon je donet sa namerom da se pruži pojačana zaštita kulturnog nasleđa koje predstavlja skup resursa, materijalnih i nematerijalnih, nasleđenih iz prošlosti. U tom cilju, Zakon određuje kulturna dobra kao dela kulturnog nasleđa koje je vrednovano i evidentirano u skladu sa Zakonom i za koje je izričito utvrđeno da uživaju posebnu zaštitu, ustanovljava i utvrđuje nadležnosti ustanova zaštite koje obavljaju sve delatnosti zaštite i očuvanja kulturnog nasleđa, te definiše pojedinosti upotrebe kulturnog nasleđa, odnosno koja su to prava i obaveze vlasnika, odnosno držaoca kulturnog dobra (u daljem tekstu samo „Vlasnik“, jer je položaj držaoca jednak položaju Vlasnika).\nKulturno nasleđe može biti materijalno ili nematerijalno. Materijalno je ono koje se sastoji od pokretnih (muzejska, arhivska, stara i retka bibliotečka, filmska i druga audiovizuelna građa) i nepokretnih stvari (kulturni predeli, prostorne kulturno-istorijske celine, spomenici kulture, arheološka nalazišta i znamenita mesta) za koje se pretpostavlja, ili je Zakonskim postupkom utvrđeno da poseduju vrednosti potrebne za dobijanje statusa kulturnog dobra. Nematerijalno kulturno nasleđe označava tvorevine koje zajednice, grupe i pojedinci, prepoznaju kao deo svog kulturnog nasleđa (usmene tradicije i izrazi, jezik, izvođačke umetnosti, društveni običaji, rituali i svečani događaji, znanja i veštine, tradicionalni zanati).\nUpotreba kulturnog nasleđa\nSvako ima pravo da koristi kulturno nasleđe pod jednakim uslovima, radi učešća u kulturnom životu, uživanja, obrazovanja, naučnog istraživanja, kao i da doprinosi njegovom obogaćivanju, zaštiti i očuvanju. Vlasnik kulturnog dobra ga može i komercijalno upotrebljavati. Komercijalna upotreba je ona kojom se ostvaruje finansijska dobit, ali se njom ne sme narušavati kulturnoistorijska vrednost i integritet kulturnog dobra.\nPrethodna zaštita i mere zaštite\nU istoj meri kao i kulturna dobra, zaštitu uživaju i stvari i tvorevine za koje se pretpostavlja da poseduju vrednosti kulturnog dobra (prethodna zaštita). Prethodna zaštita otpočinje identifikacijom kulturnog dobra, a to je postupak vrednovanja kulturnog nasleđa koji obavljaju Ustanove zaštite. Kulturna dobra upisuju se u registar kulturnih dobara na osnovu rezultata postupka identifikacije. Ustanove mogu donositi i mere zaštite kojima se utvrđuju bliži uslovi čuvanja, održavanja i korišćenja kulturnog dobra, obezbeđivanje dostupnosti dobra javnosti i sl.\nVlasnik ima pravo da koristi kulturno dobro, njegov naziv, lik i ime. Dodatno, ima pravo na naknadu u slučaju zabrane odnosno, ograničenja korišćenja kulturnog dobra, uključujući i pravo na naknadu štete usled mera kojima se obezbeđuje dostupnost dobra javnosti. Vlasnik će takođe biti oslobođen plaćanja pojedinih taksi, poreza i drugih dažbina, i biće mu povraćene sve plaćene carine i druge uvozne dažbine na trajan uvoz kulturnog dobra u Srbiju.\nVlasnik je u obavezi da čuva i održava kulturno dobro, da obezbedi njegovu dostupnost javnosti, da sprovodi utvrđene mere zaštite, da neodložno obaveštava ustanovu zaštite o svim pravnim i fizičkim promenama dobra, kao i da dozvoli naučna i stručna istraživanja i izvođenje mera tehničke zaštite.\nVlasniku je zabranjeno da koristi kulturno dobro u svrhe koje nisu u skladu s njegovom prirodom, namenom i značajem ili na način koji može dovesti do oštećenja ili uništenja kulturnog dobra. Raskopavanje, rušenje, prepravljanje, prezidanje, prerađivanje ili vršenje bilo kakvih radova koji mogu narušiti svojstva kulturnog dobra mogu se vršiti samo uz saglasnost nadležnog organa, a bez saglasnosti nadležne ustanove zaštite ne mogu se rasparčavati zbirke, kolekcije i fondovi kulturnih dobara, niti se može menjati izgled, svojstvo ili namena kulturnog dobra.\nPreuzmite PDF: Zakon o kulturnom nasleđu\nPrevZakon o inovacionoj delatnosti


Zaključci prve runde dijaloga vlasti i dela opozicije u Skupštini | N1 Srbija\n10.10.2019. |14.39 >15.55 |\nRadna grupa za saradnju sa OEBS i ODIHR je, kako se dodaje, informisala učesnike o prvim merama koje su preduzete za poboljšanje izbornih uslova, i to kad je u pitanju:\n- zabrana državnim službenicima da koriste javne resurse za političke kampanje i odgovarajuće sankcije za takve zloupotrebe\n- mere kojima se Ministarstvu državne uprave daje nadležnost da nadgleda primenu odredbi o sporovođenju Jedinstvenog biračkog spiska\n- obuka osoba ovlašćenih za vođenje Jedinstvenog biračkog spiska\n- preporuke da RIK sprovede svu potrebnu obuku u pripremi sprovođenja izbora\n- regulisanje međunarodnih i domaćih posmatrača izbora\n- da treba omogućiti pristup izvodima iz izbornog spiska nakon glasanja na zahtev građana.\nZaključeno je da je od suštinskog značaja da ove inicijative budu sprovedene potpuno u skladu sa preporukama OEBS.\nUčesnici su informisani i o novim predlozima - izmene i dopune tri zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, finansiranje kampanje i javna preduzeća, da je u postojećem zakonodavstvu potebno preciznije definisati pravila političkog oglašavanja. Uz to, istaknut je i plan da narodna skupština organizjuje otvoreni sastanak odnosno javno slušanje za sve zainteresovane o ulozi i radu REM. Predlog je i uspostavljanje Nadzornog odbora Skupštine za kontrolu elektronskih i štampanih medija, imenovanje nedostajućih članova REM i pojašnjenje procedura za imenovanje i razrešenje članova REM. Predloga je i da se osigura sveobuhvatna obuka za sve zvaničnike koji su uključeni u sprovođenje izbora, kao i sveobuhvatna javna kampanja za unapređenje informisanosti glasača. Predloženo je poboljšanje tačnosti biračkog spiska, uključujući jačanje i nadzor nad sprovođenjem svih zakona, procedura i podzakonskih akata za regulisanje Jedinstvenog biračkog spiska, navodi se.\nVažno je da se osigura da se za predloge dobije i povratna informacija od OEBS / ODHIR-a, rekli su Flekenštajn i Gojković\nKonstatovano je i da sve planirane aktivnosti treba pretočiti u konkretne rezutate. Navedeno je i da je pre sledećeg međustranačkog sastanka sredinom novembra potrebno preduzeti korake za dalje poboljšanje uslova za održavanje parlamentarnih izbora. Ovo se posebno odnosi na stvaranje jednakih uslova za sve političke stranke koje učestvuju u izborima kako bi imale jednak pristup medijima, posebno javnim servisima (RTS, RTV). Učesnici su istakli važnost toga da svi takvi predlozi budu predmet transparentnih procedura, javnih konsultacija, kao i predmet parlamentarnog nadzora, pre njihove primene.\nUčesnici su takođe naglasili važnost da se osigura da se za takve predloge dobije i povratna informacija od OEBS / ODHIR-a kako bi se obezbedilo da su u potpunosti usklađeni sa njihovim preporukama, istaknuto je u zaključcima.\nDodaje se da su učesnici voljni da nastave svoje učešće u formatu međustranačkog dijaloga kako bi diskutovali o napretku, kao i o izraženim nedostacima, ostvarenom u poboljšanju uslova za održavanje izbora. Učesnici su podstakli sve institucije da ih obaveštavaju o napretku u svim ovim oblastima pre sledećeg dijaloga.\nU skladu sa dogovorom između gospodina Mekalistera, predsednika Odbora za spoljne poslove Evropskog parlamenta i predsednice Narodne skupštine, ovo je bila prva od tri runde dijaloga koje se održavaju do kraja godine na temu poboljšanja uslova za održavanje parlamentarnih izbora.\nDruga runda dijaloga fokusiraće se na dugoročniji cilj poboljšanja međustranačkog dijaloga unutar Narodne skupštine, uključujući i pitanja kao što su izmena Poslovnika o radu i dalja revizija izbornog okvira. Sledeća runda dijaloga biće održana polovinom novembra u Narodnoj skupštini.\nFlekenštajn i Gojković: Jednaki uslovi za pristup medijima svim političkim strankama\nNakon dva dana sadržajnih diskusija Knut Flekenštajn, posrednik iz Evropskog parlamenta i Maja Gojković, predsednica Narodne skupštine Republike Srbije, dali su sledeću izjavu: "Želimo da zahvalimo svim političkim grupama koje su učestvovale na angažovanju u konstruktivnim i sadržajnim diskusijama o konkretnim merama koje se mogu preduzeti kako bi se sprovele preporuke iz Izveštaja Evropske komisije i OEBS/ODIHR-a u cilju poboljšanja uslova za održavanje parlamentarnih izbora.\nSaradnja između Narodne skupštine i Evropskog parlamenta u okviru procesa međupartijskog dijaloga predstavlja važnu priliku za političke aktere da ispune očekivanja građana Srbije u vezi sa demokratskim izbornim procesom".\nZaključci, kako su naveli, predstavljaju rezultat prve runde dijaloga. Iako su ove nove inicijative dobrodošle, one ne rešavaju sve nedostatke, te je pre narednog međustranačkog dijaloga sredinom novembra potrebno preduzeti korake kako bi se dalje poboljšali uslovi za održavanje parlamentarnih izbora, naveli su Flekenštajn i Gojković.\nOvo naročito podrazumeva, kako su dodali, stvaranje jednakih uslova za sve političke stranke koje učestvuju u izborima da imaju jednak pristup medijima, naročito javnim medijskim servisima (RTS, RTV).\nGojković: Ponoviću poziv parlamentarnim strankama\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković je rekla ranije danas da će ponoviti poziv parlamentarnim strankama, kao i onima koje to nisu, ali imaju uticaj na politički život Srbije, da učestvuju u tim razgovorima.\nGojković je rekla da je zadovljna zbog toga što se većina stranaka odazvala pozivu predstavnika Evropskog parlamenta i njenom pozivu, kao predsednice skupštine.\n"Ova runda je bila uspešna i dobro je da smo se vratili u Skupštinu", rekla je ona.\nPoslanik vladajuće SNS Vladimir Đukanović je novinarima rekao da je zaključeno da su takvi sastanci "dobra polazna osnova", a da će na sledećem sastanku "konkretizovati neke stvari".\nNa pitanje imaju li ti sastanci smisla bez učešća Saveza za Srbiju, Djukanović je rekao: "Šta nas briga ako i bojkotuju sastanke!".\nSamostalni poslanik Djordje Vukadinović izjavio je da predstavnici vladajuće koalicije nastupaju kao da je sve u redu sa izbornim uslovima, "samo da ih treba još malo popraviti".\nMaja Gojković dijalog izborni uslovi Skupština Srbije


Odložen koncert gupe "Bjesovi" zbog bolesti jednog člana benda\nPočetak/Zabava/Odložen koncert gupe „Bjesovi“ zbog bolesti jednog člana benda\nJovana Miladinović1. oktobra 2021.\nZbog bolesti jednog od članova grupe „Bjesovi“, koncert u dvorištu Banovine, koji je trebalo da se održi 2. oktobra otkazan je, potvrđuju organizatori. Saopštavaju i da kome novi termin ne bude odgovarao, moći će da vrati ulaznicu na mestu kupovine.\n„Upravo smo dobili informaciju da je jedan od članova Bjesova pozitivan na korona virus. Na svu sreću, on se dobro oseća, pa se očekuje brz oporavak. Ipak, zbog bezbednosti ostalih članova benda, kao i svih uključenih u organizaciju, same publike, ali i zakonske obaveze, prinuđeni smo da koncert odložimo“, saopštili su članovi benda.\nO novom terminu javnost će biti obaveštena kroz nedelju dana.\n„Kome novi termin ne bude odgovarao, moći će da vrati ulaznicu na mestu kupovine. Da event ne bi istekao, stavićemo nasumični datum 23. oktobar, a o pravom datumu ćemo vas uskoro obavestiti“.\nBend i organizatori se izvinjavaju željnoj publici zbog ove neprijatnosti, i sa nestrpljenjem iščekuju ponovni susret Bjesova sa Nišlijama.\nBanovina Bjesovi koncert otkazan koncert


Štrajk: Neisplaćene zarade, neoverene zdravstvene knjižice... - Bizlife.rs\n10:55 Novi Sad, 30.07.2018.\nOko 80 radnika novosadskog DES-a od jutros su u štrajku u krugu preduzeća zbog neisplaćenih zarada, neoverenih zdravstvenih knjižica, putnih troškova i nepovezanog radnog staža, saopštio je danas sindikat “Sloga” koji organizuje štrajk.\nDES ima oko 170 radnika, od čega je 60 odsto osobe sa invaliditetom.\nPrema rečima članice tog sindikata Zorice Stepanov štrajkača bi bilo više da u petak deo sektora za šnajderke nije poslat na kolektivni godišnji odmor.\nRadnici DES-a ukazuju da njihov položaj nije poboljšan i pored čvrstih obećanja ministra rada Zorana Đorđevića i gradonačelnika Novog Sada Miloša Vučevića da će država brinuti o preduzećima u kojima su zaposleni invalidi rada.\nZaposlenima koji nisu invalidi staž nije povezan od 2010. godine, a invalidima dve godine, navodi se u saopštenju “Sloge”.\nDES Novi Sad je preduzeće za profesionalnu rehabilitaciju, osposobljavanje za rad i zapošljavanje osoba sa invaliditeom i invalida oštećenog sluha, sa statusom preduzeća od posebnog društvenog interesa.\nradnici strajk DES


Odluke o zapošljavanju objavljene od 12. jula - 31. avgusta 2016. godine\nZakonom o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja su propisane zabrane i ograničenja, kao i obaveze izvještavanja organa vlasti u toku trajanja izborne kampanje, u cilju transparentnosti upotrebe javnih resursa u izbornoj kampanji.\nČlanom 33 Zakona, je propisano ograničenje zapošljavanja lica na određeno vrijeme odnosno zaključivanje ugovora za obavljanje privremenih i povremenih poslova, dok se sve odluke o zapošljavanju koje su donijete u skladu sa zakonima kojima se uređuju radni odnosi, prava i obaveze državnih službenika i namještenika i obligacioni odnosi, sa kompletnom pratećom dokumentacijom, dostavljaju Agenciji u roku od tri dana od dana donošenja odluke.\nS tim u vezi, Agencija je redovno objavljivala sve dostavljene Odluke o zapošljavanju, sa pratećom dokumentacijom. Tako je u toku izborne kampanje, zaključno sa 31. avgustom 2016. godine, dostavljeno i objavljeno ukupno 714 odluka ciji pregled se može naći ovdje.\nU cilju jednostavnije pretrage objavljene dokumentacije sve odluke o zapošljavanju se mogu naći u sekciji Biblioteka uz mogućnost pretrage putem odabira odgovarajucih filtera sa lijeve strane:\nKreirano od strane: Javno preduzeće, Ministarstvo, Opština\nOblast: finasiranje partija\nTip dokumenta: odluke, odluke o zapošljavanju\nDrugo: izbori, Parlamentarni izbori 2016\nIzvještaj po članu 33


Onkološki pacijenti će se liječiti u Banja Luci?! – Gluporije\nOnkološki pacijenti će se liječiti u Banja Luci?!\nPostoji velika mogućnost da se onkološki pacijenti s područja Unsko-sanskog kantona liječe u Centru za radioterapiju koji djeluje u sklopu Univerzitetskog kliničkog centra u Banjaluci, a razgovori o saradnji između ovih zdravstvenih ustanova su započeli.\n“Nama je takva saradnja zaista potrebna jer smo 300 kilometara udaljeni od kliničkih centara u Sarajevu i Tuzli. Mi vapimo za pomoći kada je ova problematika u pitanju, a oni su iskazali spremnost da se bez ikakve novčane naknade uključe u rad onkoloških konzilijuma i tako našim pacijentima olakšaju liječenje”, kazao je Havić.\n“Broj pacijenata se značajno povećao, gotovo uduplao, pa nam je u ovom trenutku svakako potrebna stručna pomoć. Sigurno je da je pomoć kolega iz Banjaluke dobrodošla, ali je za institucionalnu saradnju potreban sporazum institucija u čijoj je nadležnosti zdravstvo. Ukoliko sve bude teklo po planu do toga bi moglo doći već iduće godine”, istakao je Havić.