Zloupotrijebili Srbiju za napade u CG – Balkan Breaking News\nOdnosi Srbije i Crne Gore jesu uzdrmani, ali nijesu trajno pogoršani jer ove dvije države imaju iste ciljeve, ocjenjuje prof. dr Žarko Korać.\n“Odnosi Crne Gore i Srbije su svakako uzdrmani, ali je moj utisak da nijesu trajno pogoršani. Prosto ih povezuju slični ili identični ciljevi. Politika nije stvar apstraktnih istorijskih naklonosti kako se često na Balkanu misli, već zajedničkih ciljeva”, rekao je Korać za Pobjedu.\nOno što duboko brine je, kako ističe, da je Srbija poslužila kao ,,placdarm“ za agresivne, nezakonite i veoma opasne aktivnosti protiv legitimnog rukovodstva Crne Gore.\n“Te aktivnosti predstavljaju školski primjer miješanja u unutrašnja pitanja susjedne zemlje. Ne samo proruske grupe i pojedinci već, sve je očiglednije, i ruske službe su jako grubo zloupotrijebile Srbiju da bi, po do sada iznesenim podacima, pomogle organizovanje oružanih napada poslije završenih izbora u Crnoj Gori. Ne vidim kakve interese bi imalo sadašnje rukovodstvo Srbije da u tome učestvuje”, rekao je Korać.\nOn je istakao da se jedan dio Srbije i to prije svega njena nacionalistička elita, ne toliko obični građani, nikada nije pomirila sa nezavisnošću Crne Gore.\n“Iako su mnogi od najglasnijih negatora crnogorske države skoro po pravilu crnogorskog porijekla, oni su vrlo agresivni i medijski glasni. Ovaj put tome je dodat sasvim novi element – želja Crne Gore da se priključi NATO savezu. Broj ljudi u Srbiji koji su imali interese da Crna Gora promijeni svoju i unutrašnju i spoljnu politiku porastao je. I oni su dobili ozbiljnu potporu Ruske Federacije, koja zbog odnosa sa Zapadom zbog aneksije Krima, ,,slučaj Crna Gora“ vidi kao lakmus test za svoj uticaj u regionu, naročito u Srbiji i Republici Srpskoj. Ovaj put crnogorski izbori su dobili međunarodnu dimenziju koju vjerovatno nikada u istoriji do sada nijesu imali”, rekao je Korać za Pobjedu.\n“Glas Srpske” izneo detalje deklaracije o opstanku srpskog naroda: Pravo na ćirilicu, negovati herojsku tradiciju, isto gradivo s obe strane Drine


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Tužioci najavili 327 svjedoka protiv Tačija\n29. 10. 2021. 22:29 >> 22:30 0\nTužioci najavili 327 svjedoka protiv Tačija\nTužilaštvo suda za zločine OVK u Hagu najavilo je danas da će imati 327 svjedoka na suđenju bivšem komandantu OVK Hašimu Tačiju i trojici saoptuženih za zločine nad Albancima, Srbima i Romima na Kosovu i u Albaniji, 1998-99.\nOptužnica Tačija (53), Veseljija (54), Seljimija (50) i Krasnićija (70) tereti za zlodjela počinjena u 42 nelegalna pritvora OVK na Kosovu i u Albaniji nad najmanje 407 pritvorenika, od kojih je najmanje 98 ubijeno, od marta 1998. do septembra 1999.\nKako se čulo na današnjoj raspravi u stanju u postupku, većina svjedoka sa prelimarnog spiska, koji su tužioci dostavili braniocima optuženih, iskaz će dati uživo u sudnici.\nIzjave pedesetak svjedoka, tužioci planiraju da u dokaze uvedu u pisanom obliku.\nVeseljijev zastupnik Ben Emerson upozorio je da to znači da suđenje "ne može početi tokom 2022. godine" zbog velikog broja svjedoka o čijim će iskazima odbrana morati da sprovede istragu.\nEmerson je upozorio da će suđenje, zbog velikog broja svjedoka, "trajati 3,5 godine".\nTužilaštvo je ranije tvrdilo da će za početak suđenja biti spremno u januaru iduće godine, a branioci traže da proces ne počne prije polovine 2022.\nPretprocesni podnesak, u kojem će detaljno opisati dokazni postupak protiv optuženih, tužioci namjeravaju da predaju 17. decembra, ako im sudija za prethodni postupak Nikola Giju to dozvoli.\nOd sudije Gijua, tužioci su ponovo zatražili da rok za objelodanjivanje dokaza odbrani produži do 31. januara iduće godine.\nTaj zahtjev, kao i dosadašnji pristup tužilaca objelodavanju dokaza, naišao je na žestoke kritike branilaca.\nTačijev zastupnik Greg Kiho rekao je da je "šokiran neefikasnošću tužilaštva".\nTačijev branilac je upozorio da je odlaganje "na štetu optuženih" i zatražio je da sudija Giju naredi tužiocima da okončaju objelodanjivanje dokaza.\nJoš oštriji bio je Veseljijev branilac Emerson koji je tužioce optužio da sve vrijeme "lažu", a sudiji Gijuu prebacio da to toleriše.\nOn je tvrdio da tužioci odugovlačenjem prikrivaju da nemaju dokaze protiv optuženih koje time neosnovano drže u pritvoru godinu dana.\nEmerson je bio branilac Haradinaja, koga je Haški tribunal dva puta oslobodio optužbi za ratne zločine na Kosovu.\nRekao je da su tužioci "u panici da opravdaju hapšenje optuženih pre nego što su prikupili dokaze protiv njih".\nEmerson je tvrdio i da su optuženi uhapšeni zato što su bili "uspešni političari...koji simbolizuju OVK".\nTužiteljka Loson odbacila je Emersonove optužbe kao "potpune neprimjerene i netačne".\nLoson je podsjetila i da se opravdanost pritvora optuženih razmatra na svaka dva mjeseca i da je nedavno žalbeno vijeće potvrdilo da su oni s opravdanim razlogom pritvoreni.\nRasprava o stanju u postupku protiv Tačija i saoptuženih se nastavlja.\nHašim Tači Sud u Hagu\nTačijev brat gradi luksuzni kompleks u Ulcinju\nSud u Hagu predao dokumenta SDT-u\n18. 12. 2021. 4\nOdbijena žalba odbrane, Tači ostaje u zatvoru\nHaški proces Tačiju i saoptuženima ne može početi prije ljeta 2022.


Sastanak ministra odbrane sa zamenikom načelnika Štaba odbrane Oružanih snaga Ujedinjenog Kraljevstva | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nSastanak ministra odbrane sa zamenikom načelnika Štaba odbrane Oružanih snaga Ujedinjenog Kraljevstva\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin sastao se danas sa zamenikom načelnika Štaba odbrane Oružanih snaga Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Severne Irske admiralom Timotijem Frejzerom, koji boravi u zvaničnoj poseti Republici Srbiji. Sastanku je prisustvovala i ambasadorka Ujedinjenog Kraljevstva u Srbiji Šan Kristina Meklaud.\nMinistar Vulin naglasio je da će Srbija u skladu sa politikom vojne neutralnosti nastaviti da unapređuje odnose u oblasti odbrane sa svim državama i međunarodnim organizacijama, prema svojim nacionalnim interesima i spoljnopolitičkim prioritetima.\nPrema rečima ministra Vulina, KFOR je najodgovorniji za održavanje mira i bezbednosti na teritoriji Kosova i Metohije i zato se Srbija oštro protivi smanjenju snaga KFOR-a, te da Srbi imaju najveće poverenje u KFOR pa bi smanjenje broja pripadnika KFOR-a bilo veoma loše. On je zahvalio Ujedinjenom Kraljevstvu na angažovanju svojih pripadnika u snagama KFOR-a, ali je ukazao da posebno zabrinjava formiranje tzv. „vojske Kosova“ i uspostavljanje tzv „ministarstva odbrane Kosova“, što je za Srbiju apsolutno neprihvatljivo i predstavlja grubo kršenje Rezolucije 1244 i ozbiljnu pretnju regionalnoj stabilnosti.\n“Za nas je apsolutno neprihvatljivo da se pravi bilo kakva vojska na prostoru Kosova i Metohije, a posebno ne da silom, na bilo koji način, pokušaju uvesti Srbe u služenje te i takve vojske”, istakao je ministar Vulin.\n“Protiv smo napada na Srpsku pravoslavnu crkvu u Crnoj Gori, a zabrinjava nas i kršenje Dejtonskog sporazuma u Bosni i Hercegovini koje nastoji da naruši poziciju Republike Srpske, ugrožava srpsko stanovništvo i preti daljim nestabilnostima u regionu”, naglasio je ministar Vulin.\nRepublika Srbija i predsednik Republike i vrhovni komandant Vojske Srbije Aleksandar Vučić daju pun doprinos jačanju stabilnosti i bezbednosti u regionu i to ostaje jedan od ključnih prioriteta naše politike i našeg angažovanja, poručio je ministar Vulin.\nAdmiral Frejzer istakao je da je britanska strana spremna da nastavi pružanje podrške u oblasti obrazovanja, usavršavanja i obuke pripadnika Vojske Srbije, kao i konkretne pomoći u uništavanju viška ubojnih sredstava koji predstavljaju pretnju bezbednosti na ovom prostoru.\nSagovornici su saglasni da su ukupni bilateralni odnosi dve zemlje dobri, uključujući i saradnju u oblasti odbrane u okviru koje je u 2020. godini planirano 33 aktivnosti.\nPo završetku sastanka, Plan bilateralne vojne saradnje za 2020. godinu potpisali su pukovnik Miroslav Glišić iz Uprave za međunarodnu vojnu saradnju i izaslanik odbrane Ujedinjenog Kraljevstva u Beogradu pukovnik Nik Ilić.


Uslovi odobravanja kratokoročnih kredita bankama NBS\n("Sl. glasnik RS", br. 95/2010, 3/2011, 18/2011, 98/2012, 34/2013, 8/2019, 74/2020 i 98/2020)\n1. Ovom odlukom utvrđuju se uslovi pod kojima i način na koji Narodna banka Srbije može odobravati bankama kredite u dinarima s rokom dospeća do godinu dana na osnovu zaloge hartija od vrednosti, radi održavanja likvidnosti banaka (kratkoročni kredit).\n2. Narodna banka Srbije može banci odobriti kratkoročni kredit na osnovu zaloge dinarskih hartija od vrednosti, bez devizne klauzule, čija je minimalna ročnost 90 dana i čiji je izdavalac:\n4) domaće privredno društvo čiji je bonitet Agencija za privredne registre ocenila najmanje ocenom "(D) Prihvatljiv bonitet" ili koje ima drugu ocenu svog boniteta/kreditne sposobnosti koja je odgovarajuća oceni boniteta "(D) Prihvatljiv bonitet".\nBanka može založiti hartije od vrednosti iz stava 1. ove tačke (u daljem tekstu: hartije od vrednosti) ako je rok njihovog dospeća u momentu upisa založnog prava Narodne banke Srbije duži od roka dospeća kratkoročnog kredita.\nIzuzetno od stava 2. ove tačke, ako je rok dospeća kratkoročnog kredita duži od tri meseca, banka može založiti hartije od vrednosti do čijeg je roka dospeća preostalo najmanje tri meseca.\nNarodna banka Srbije može banci odobriti kratkoročni kredit na osnovu zaloge hartija od vrednosti iz stava 1. odredba pod 4) ove tačke koje domaća privredna društva izdaju do 31. decembra 2020. godine i čija je najduža originalna ročnost deset godina.\nPri odlučivanju o tome da li banci odobriti kratkoročni kredit na osnovu zaloge hartija od vrednosti iz stava 1. odredba pod 4) ove tačke, Narodna banka Srbije uzima u obzir ukupnu nominalnu vrednost tih hartija od vrednosti u portfelju Narodne banke Srbije, maksimalnu izloženost prema pojedinačnom izdavaocu tih hartija od vrednosti, ročnost tih hartija od vrednosti, kao i druge kriterijume, u skladu sa odlukom guvernera.\n3. Upis založnog prava Narodne banke Srbije na hartijama od vrednosti vrši se prenosom tih hartija na založni račun finansijskog obezbeđenja banke kao davaoca obezbeđenja u korist Narodne banke Srbije kao primaoca obezbeđenja po osnovu kratkoročnog kredita - u skladu s propisima Centralnog registra, depoa i kliringa hartija od vrednosti, a.d., Beograd (u daljem tekstu: Centralni registar).\n4. Ako založene hartije od vrednosti dospevaju u toku korišćenja kratkoročnog kredita ili ako u toku tog korišćenja izdavalac ovih hartija prestane da ispunjava uslov koji se odnosi na kreditni rejting utvrđen tačkom 2. stav 1. odredba pod 3) ove odluke ili uslov koji se odnosi na ocenu boniteta/kreditne sposobnosti utvrđen tačkom 2. stav 1. odredba pod 4) te odluke - banka je dužna da založene hartije od vrednosti zameni hartijama od vrednosti iz tog stava.\nBanka je dužna da zameni založene hartije od vrednosti najkasnije pet radnih dana pre dana njihovog dospeća, odnosno najkasnije pet radnih dana nakon prijema zahteva Narodne banke Srbije za tu zamenu zbog promene kreditnog rejtinga njihovog izdavaoca ili da u tim rokovima Narodnoj banci Srbije vrati iznos kratkoročnog kredita koji je obezbeđen založenim hartijama od vrednosti koje su predmet zamene u skladu sa stavom 1. ove tačke.\nNarodna banka Srbije, imajući u vidu tekuća tržišna i monetarna kretanja i ako proceni da postojeća vrednost zaloge nije dovoljna za obezbeđenje kratkoročnog kredita, može od banke zahtevati da založi dodatne hartije od vrednosti iz tačke 2. stav 1. ove odluke.\nBanka je dužna da dodatne hartije od vrednosti založi u svemu u skladu sa zahtevom Narodne banke Srbije iz stava 3. ove tačke, i to najkasnije u roku od pet radnih dana od dana prijema tog zahteva, ili da u tom roku Narodnoj banci Srbije vrati utvrđeni iznos kratkoročnog kredita za koji je traženo dodatno obezbeđenje.\n5. Narodna banka Srbije odobrava banci kratkoročni kredit u visini nominalne vrednosti založenih hartija od vrednosti, umanjene za procenat koji obezbeđuje naplatu kredita, s pripadajućom kamatom (procenat umanjenja).\nKad banci odobrava kratkoročni kredit na osnovu zaloge amortizacionih kuponskih hartija od vrednosti, Narodna banka Srbije će procenat umanjenja primeniti na deo nominalne vrednosti tih hartija koji preostaje na dan dospeća kredita.\nKad banci odobrava kratkoročni kredit na osnovu zaloge indeksiranih hartija od vrednosti, Narodna banka Srbije će procenat umanjenja primeniti na nominalnu vrednost tih hartija, odnosno na deo njihove nominalne vrednosti koji preostaje na dan dospeća kredita, koji se množi raciom indeksacije važećim na dan odobravanja kredita.\nGuverner ili lice koje on ovlasti donosi odluku kojom utvrđuje visinu procenata iz stava 1. ove tačke, i to po vrstama hartija od vrednosti koje mogu biti predmet zaloge u smislu ove odluke i njihovoj preostaloj ročnosti, imajući u vidu tržišnu cenu ovih hartija i tekuća tržišna i monetarna kretanja.\n6. Na iznos kratkoročnog kredita korišćenog u smislu ove odluke banka je dužna da Narodnoj banci Srbije plati kamatu - po kamatnoj stopi u visini referentne kamatne stope Narodne banke Srbije uvećane za određeni broj procentnih poena koji se utvrđuje zavisno od tekućih tržišnih i monetarnih kretanja.\n7. Radi odobravanja kratkoročnog kredita, Narodna banka Srbije zaključuje s bankom okvirni ugovor o ovom kreditu (u daljem tekstu: okvirni ugovor).\nOkvirni ugovor predstavlja ugovor o finansijskom obezbeđenju u smislu zakona kojim se uređuje finansijsko obezbeđenje i njime se naročito utvrđuju odnosi Narodne banke Srbije i banke u vezi sa odobravanjem, korišćenjem i vraćanjem tog kredita, te upisom i prestankom založnog prava Narodne banke Srbije, kao i način namirenja potraživanja Narodne banke Srbije iz založenih hartija od vrednosti.\n8. Narodna banka Srbije pušta banci u tečaj kratkoročni kredit na osnovu prethodno zaključenog okvirnog ugovora, dostavljenih menica iz tačke 25. ove odluke i ustanovljene zaloge u smislu tačke 3. te odluke, kao i na osnovu zaključenog pojedinačnog ugovora o kreditu (u daljem tekstu: pojedinačni ugovor).\n9. Banka može, pre roka dospeća, Narodnoj banci Srbije vratiti kratkoročni kredit bez dodatnih troškova za banku.\n10. Narodna banka Srbije odobrava bankama kratkoročne kredite na aukcijama.\n11. Narodna banka Srbije može za odobravanje kratkoročnih kredita bankama organizovati sledeće vrste aukcija:\n1) aukciju po fiksnoj kamatnoj stopi, odnosno po kamatnoj stopi koju je Narodna banka Srbije unapred fiksno utvrdila i saopštila bankama;\n2) aukciju po varijabilnoj kamatnoj stopi, odnosno po kamatnoj stopi koju Narodna banka Srbije nije unapred fiksno utvrdila i saopštila bankama.\n1) aukcija po višestrukoj kamatnoj stopi, kad Narodna banka Srbije kratkoročni kredit odobrava po kamatnim stopama koje su ponudile banke čiji su zahtevi prihvaćeni na aukciji;\n2) aukcija po jedinstvenoj kamatnoj stopi, kad Narodna banka Srbije kratkoročni kredit odobrava po istoj kamatnoj stopi svim bankama čiji su zahtevi prihvaćeni na aukciji.\n12. Guverner ili lice koje on ovlasti donosi odluku o organizovanju aukcije na kojoj će se odobravati kratkoročni krediti (u daljem tekstu: odluka o organizovanju aukcije), koja se objavljuje na internet prezentaciji Narodne banke Srbije, po pravilu najkasnije na dan koji prethodi danu održavanja aukcije.\n13. Odluka o organizovanju aukcije sadrži sledeće osnovne podatke:\n1) datum održavanja aukcije,\n2) vrstu aukcije,\n3) visinu procenta umanjenja nominalne vrednosti založenih hartija od vrednosti iz tačke 2. ove odluke,\n4) kamatnu stopu - ako se organizuje aukcija po fiksnoj kamatnoj stopi,\n5) rok na koji se odobrava kredit,\n6) broj zahteva koje banka može dostaviti - ako se organizuje aukcija po varijabilnoj kamatnoj stopi,\n7) najmanji iznos na koji zahtev banke može da glasi,\n8) rok za dostavljanje zahteva banke.\nPored podataka iz stava 1. ove tačke, odluka o organizovanju aukcije može da sadrži podatak o najnižoj kamatnoj stopi koju zahtev banke može da sadrži da bi bio primljen u obradu, kao i druge podatke značajne za obavljanje aukcije, odnosno odobravanje kratkoročnih kredita.\nAko odluka o organizovanju aukcije ne sadrži podatak o ukupnom iznosu sredstava - kredita koji Narodna banka Srbije može odobriti bankama na aukciji, guverner ili lice koje on ovlasti, na osnovu primljenih zahteva banaka na dan održavanja aukcije, odlučuje o ukupnom iznosu kredita koji se odobrava na aukciji.\n14. Guverner ili lice koje on ovlasti donosi odluku o utvrđivanju kalendara redovnih aukcija koje Narodna banka Srbije planira da organizuje - za period koji nije kraći od jednog meseca.\nOdluka iz stava 1. ove tačke objavljuje se na internet prezentaciji Narodne banke Srbije.\nNarodna banka Srbije može, uzimajući u obzir tekuća tržišna i monetarna kretanja, organizovati i vanredne aukcije na kojima će odobravati bankama kratkoročne kredite.\n15. Banke u vremenu utvrđenom odlukom o organizovanju aukcije dostavljaju Narodnoj banci Srbije zahtev za kredit, koji sadrži osnovne elemente propisane uputstvom za sprovođenje te odluke.\n16. Ako se organizuje aukcija po fiksnoj kamatnoj stopi, banka može Narodnoj banci Srbije dostaviti samo jedan zahtev u kome je naveden iznos kredita po kamatnoj stopi koju je Narodna banka Srbije unapred fiksno utvrdila i objavila.\nAko je ukupan iznos kredita naveden u zahtevima banaka veći od ukupnog iznosa sredstava - kredita koji Narodna banka Srbije odobrava, vrši se proporcionalno raspoređivanje kredita po pojedinačnoj banci, srazmerno učešću zahteva pojedinačne banke u ukupnom iznosu kredita navedenom u zahtevima banaka.\n17. Ako se organizuje aukcija po varijabilnoj kamatnoj stopi, banka može Narodnoj banci Srbije dostaviti jedan ili više zahteva u skladu sa odlukom o organizovanju aukcije, u kojima su navedeni iznosi kredita s kamatnim stopama na te kredite.\n18. Redosled pojedinačnih zahteva banaka na aukciji po varijabilnoj kamatnoj stopi utvrđuje se prema kamatnim stopama navedenim u tim zahtevima, i to počev od najviše do najniže kamatne stope.\nNakon utvrđivanja redosleda u smislu stava 1. ove tačke, guverner ili lice koje on ovlasti odlučuje o najnižoj kamatnoj stopi koju zahtev može da sadrži da bi bio prihvaćen.\nKad se organizuje aukcija po višestrukoj kamatnoj stopi, Narodna banka Srbije odobrava kredit banci čiji je zahtev prihvatila po kamatnoj stopi koju je ponudila banka.\nKad se organizuje aukcija po jedinstvenoj kamatnoj stopi, Narodna banka Srbije svakoj banci čiji je zahtev prihvatila odobrava kredit po istoj kamatnoj stopi, tj. po najnižoj prihvaćenoj kamatnoj stopi.\nUkupan iznos kredita raspoređuje se prema redosledu iz stava 1. ove tačke. Kad postoji više zahteva sa istom najnižom kamatnom stopom koja je prihvaćena (granična kamatna stopa), a iznos kredita naveden u zahtevima po graničnoj kamatnoj stopi veći je od preostalog iznosa kredita koji Narodna banka Srbija odobrava - raspoređivanje se vrši srazmerno učešću tih zahteva u iznosu kredita navedenom u zahtevima po graničnoj kamatnoj stopi.\n19. Ako je Narodna banka Srbije zahtev banke prihvatila u potpunosti ili delimično, dostavlja joj potvrdu o prihvatanju zahteva, koja predstavlja pojedinačni ugovor zaključen u smislu ove odluke i sastavni je deo okvirnog ugovora.\n20. Narodna banka Srbije će, nakon održane aukcije na kojoj su odobravani kratkoročni krediti, na svojoj internet prezentaciji objaviti zbirni izveštaj o rezultatima te aukcije, po pravilu na dan njenog održavanja.\n21. Ako banka kratkoročni kredit ne vrati u roku utvrđenom u potvrdi iz tačke 19. ove odluke, odnosno ako ga ne vrati u skladu s tačkom 4. st. 2. i 4. te odluke - Narodna banka Srbije će potraživanje po osnovu nevraćenog iznosa tog kredita, s pripadajućom kamatom, namiriti prodajom ili prisvajanjem založenih hartija od vrednosti, u skladu sa zakonom kojim se uređuje finansijsko obezbeđenje, propisima Centralnog registra, uputstvom Narodne banke Srbije za sprovođenje ove odluke i okvirnim ugovorom.\nIzuzetno, ako Narodna banka Srbije svoje potraživanje iz stava 1. ove tačke ne može da namiri na način iz tog stava - za to namirenje može upotrebiti menice iz tačke 25. ove odluke.\nAko banka kratkoročni kredit ne vrati u roku utvrđenom u potvrdi iz tačke 19. ove odluke, odnosno ako ga ne vrati u skladu s tačkom 4. st. 2. i 4. te odluke - radi namirenja dospelih potraživanja Narodne banke Srbije, iznosi koje izdavalac založenih hartija od vrednosti isplaćuje po osnovu tih hartija posle isteka tih rokova (isplata u roku dospeća, isplata dela nominalne vrednosti, prevremeni otkup, isplata prihoda i sl.) pripadaju Narodnoj banci Srbije i prenose se na njen novčani račun u skladu sa okvirnim ugovorom.\n22. Narodna banka Srbije ima pravo da jednostrano otkaže okvirni ugovor, kao i pojedinačni ugovor, odnosno sve pojedinačne ugovore i pre isteka ugovorenog roka ako banka ne izvršava svoje obaveze u skladu sa ovom odlukom i tim ugovorima.\nNa dan otkaza ugovora o kratkoročnom kreditu dospevaju za naplatu sve neizmirene obaveze koje banka duguje ili će dugovati (nedospela kamata do dana otkaza) po osnovu tog ugovora.\nAko banka na dan otkaza ugovora o kratkoročnom kreditu ne izvrši sve svoje obaveze u smislu stava 2. ove tačke, odnosno u skladu sa izjavom o otkazu tog kredita - na namirenje potraživanja Narodne banke Srbije shodno se primenjuju odredbe o aktiviranju zaloge iz tačke 21. ove odluke.\n23. Guverner može odlučiti da se banci, u slučaju iz tačke 22. stav 1. ove odluke, ne odobrava ubuduće kratkoročni kredit u smislu te odluke na određeni rok (privremeno) ili trajno.\n24. Na iznos dospelog a nevraćenog kratkoročnog kredita - Narodna banka Srbije, za period docnje, obračunava i naplaćuje kamatu po kamatnoj stopi koja je odlukom o kamatnim stopama koje Narodna banka Srbije primenjuje u postupku sprovođenja monetarne politike utvrđena za kredite koji nisu vraćeni u ugovorenom roku, odnosno za kredite koji se koriste protivno propisima.\nKamatu iz stava 1. ove tačke, kao i kamatu iz tačke 6. ove odluke, Narodna banka Srbije obračunava prvog radnog dana u mesecu za prethodni mesec - za radne i neradne dane, a naplaćuje do 8. u mesecu za prethodni mesec.\nAko banka ne plati kamatu u roku iz stava 2. ove tačke, Narodna banka Srbije aktiviraće menice iz tačke 25. ove odluke.\n25. Na ime obezbeđenja naplate kamate iz tač. 6. i 24. ove odluke, kao i radi obezbeđenja naplate potraživanja Narodne banke Srbije po osnovu korišćenog kratkoročnog kredita ako se ta potraživanja ne mogu namiriti na način iz tačke 21. stav 1. te odluke - banka je dužna da pri zaključivanju okvirnog ugovora Narodnoj banci Srbije dostavi odgovarajući broj blanko sopstvenih, potpisanih i overenih menica, kao i ovlašćenje za njihovu popunu.\n26. O sprovođenju ove odluke Narodna banka Srbije donosi uputstvo.\n27. Ova odluka objavljuje se u "Službenom glasniku RS" i stupa na snagu 1. januara 2011. godine.\nOdluke o uslovima i načinu odobravanja bankama kratkoročnih kredita za likvidnost na osnovu zaloge hartija od vrednosti\n("Sl. glasnik RS", br. 3/2011)\n2. Ova odluka stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku RS".\n("Sl. glasnik RS", br. 18/2011)\n2. Ova odluka stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku RS".\n6. Ova odluka stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije" i primenjuje se od 14. maja 2013. godine.


Početkom nedelje pao je prvi sneg ove sezone u Srbiji, i to na Tari, Zlataru, okolini Prijepolja i Nove Varoši, ali je bio kratkog daha. Prema prognozi Republičkog hidrometeorološkog zavoda (RHMZ), prestonica se neće zabeleti u narednih mesec dana. Ipak, mesečna prognoza RHMZ-a ukazuje da će u prvoj polovini novembra biti snega u Novom Sadu, Kragujevcu i Nišu.\nKada je reč o našim najvećim planinama Kopaoniku i Zlatiboru, već ovog vikenda očekuju se prve pahulje! Potom sledi pauza do pred kraj oktobra i tokom prve polovine novembra, kada će sneg intenzivnije padati na ovim planinama. Za razliku od prošle godine, kada gotovo da nije bilo snega, meteorolozi su saglasni da trenutna statistika ukazuje da bi ove godine mogla da nas iznenadi oštrija zima sa većom količinom snega.\nDani pred nama donose nam temperature malo iznad proseka, potom malo ispod proseka, ali bez većih oscilacija u vremenu, kaže za "Blic" meteorolog Đorđe Đurić.\nZABELELE SE PLANINE Sneg padao celu noć, prve pahulje i na Romaniji (FOTO, VIDEO)\nSTIŽU MINUSI Na planini Vlašić pale PRVE PAHULJE (VIDEO)\nZIMA STIGLA U SLOVENIJU Delovi zemlje ZATRPANI SNEGOM, nevreme izazvalo poplave i kolaps u saobraćaju (VIDEO)\nPrema mesečnoj prognozi Republičkog hidrometeorološkog zavoda, snega neće biti do sredine novembra. Meteorolog Đorđe Đurić kaže da je decenijsko iskustvo pokazalo da je 23. novembar srednji datum kada padne prvi sneg u Beogradu.\n- Međutim, prošle zime imali smo situaciju da je u prestonici prvi sneg pao tek krajem januara. S druge strane, dešavalo se da nekad padne krajem oktobra i početkom novembra - podseća Đurić.\nVIDEO: Pao sneg u Srbiji\nTemperatura u Srbiji će PASTI ZA 15 STEPENI U ROKU OD 24 SATA, sutra nas očekuju pljuskovi, a negde čak i SNEG


Državni komesar za javnu bezbednost Džon Harington kaže da vozač očigledno nije shvatio da je put zatvoren, jer do dolaska na most na kome se nalazila masa demonstranata nije zaobišao nijednu barikadu.\n- U početku je video gomilu ljudi i počeo je da paniči - kaže Harington.\nKomesar dodaje da je Večrik, koji je prebrzo vozio, rekao istražiteljima da je nagazio na kočnicu čim je video da žena na biciklu pada pred njegov kamion.\nProtestanti su Večirka, 35, izvukli iz kamiona i počeli da ga tuku, ali su pojedini demonstranti intervenisali da zaštite vozača do dolaska policije, prenosi "Njuzer".\nVečirko je uhapšen pod sumnjom za napad i on se nalazi u zatvoru okruga Henepin.\nNije bilo ozbiljnijih povreda među demonstrantima, koji su marširali na most u znak protesta zbog smrti Džordža Flojda.\nIzveštaji pokazuju da je Večirko u saveznoj državi Minesoti vozio gotovo bez prekršaja, sa samo jednom presudom za nevezivanje pojasa iz 2009. godine.\nMeđutim, utvrđeno je da ej 35-godišnji muškarac ukrajinskog porekla 2012. godine bio uhapšen zbog nasilja u porodici i da se izjasnio krivim za optužbu o manjem prekršaju.\nO samom Večirku se ne zna mnogo, ali je poznato da je pristalica američkog predsednika Donalda Trampa i da je njegovu kampanju podržao manjim novčanim iznosom, piše "Dejli bist".\nU toku je istraga koja treba da utvrdi da li je on namerno hteo da zgazi demonstrante, ili mu se otrgla kontrola nad vozilom.\nDESETINE HILJADA LJUDI NA ULICAMA SAD Sve manje nasilja, protestanti igrali i pevali, građaniim donosili hranu (FOTO, VIDEO)


Plan treninga u teretani – Bojan Avramović\nPosted on October 18, 2014 December 1, 2020 by Bojan Avramovic\nNi jedna ni druga krajnost nisu dobre. Čestom promenom programa treninga mišići se stižu da se adaptiraju na trenažne stimuluse od prethodnog treninga jer su već na sledećem treningu podstaknuti na adaptaciju na neku drugu vežbu ili kompleks vežbi. S druge strane svaki program vežbanja koliko god da je dobar ima svoja ograničenja. To znači da se ceo lokomotorni i nervni sistem adaptiraju na određeni program vežbanja u potpunosti posle 4 do 8 nedelja i neophodno je program vežbanja promeniti posle tog perioda. Ukoliko se jedan isti način treninga sprovodi dug vremenski period npr. 6 meseci dolazi do stagnacije ili platoa u napretku jer je telu potreban novi stimulus na koji bi se prilagođavao. Posle 4 do 8 nedelja program treninga makar bio i najbolji i najefikasniji iscrpi adaptacione kapacitete organizma te je potrebno krenuti sa izvođenjem novih vežbi kako bi se telo ponovo pobudilo i adekvatno reagovalo na nove trenažne stimuluse.\nZbog pomenutih adaptacionih mehanizama organizna neophodno je program treninga u teretani menjati na svakih 4 do 8 nedelja. Ukoliko se program sprovodi duže ljudsko telo ne može adekvatno da odgovori na trenažna opterećenja. Da li će se program sprovoditi samo 4 ili celih 8 sedmica zavisi od mnogih faktora:\n-Broja treninga u toku jedne sedmice,\n-Individualnih karakteristika vežbača,\n-Brzine kojom se osoba adaptira na nova trenažna opterećenja,\n-Trenažnog perioda (kod sportista),\n-Broja utakmica (kod sportista)…\nCategoriestrening Tagsplan treninga, snaga\nPrevious PostPrevious Zašto te bole ledja kada radiš trbušnjake?\nNext PostNext Zašto ne treba nositi steznike za skočni zglob


U pripremi Strategija razvoja turizma opštine Sokolac 2021-2025 - Akta.ba\n11.02.2021. 09:03 / Izvor: SRNA\nOpština Sokolac će u naredna dva-tri mjeseca uraditi strategiju razvoja turizma za naredne četiri godine u saradnji sa Konsultantskom firmom "Havreks" /Havrex/ iz Banjaluke, dogovoreno je danas na Sokocu.\nBjelica je istakao da opština Sokolac ima potencijale koje treba ugraditi u razvojne programe prema standardima evropskih fondova, u čemu će im, prema postignutom dogovoru, pomoći Konsultantska kuća "Havreks".\nOn je naglasio da je Sokolac dosta uradio na razvoju turizma ulaskom u projekte "Via Dinarika", "Viva", "ReLOaD", saradnjom sa međunarodnim i organizacijama Ujedinjenih nacija, te sa Evropskom bankom za razvoj.\nPrema njegovim riječima, lokalna uprava je pripremila svoj dio posla na parcelizaciji na području Ravne Romanije, gdje će nakon izgradnje ferate biti urađeni prateći objekti, planirano uspostavljanje parka prirode "Romanija" i parka šume "Taline" u saradnji sa "Šumama Republike Srpske", te niz drugih projekata u oblasti kulturno-istorijskog nasljeđa.\n"Težimo da napravimo značajan turistički proizvod na području naše opštine, jer se sada stvara prilika da je EU spremna da pomogne i investira, te donira sredstva za ovakve i slične projekte", istakao je Bjelica.\nVlasnik Konsultantske firme "Havreks" Zoran Pavlović iz Banjaluke rekao je da ova kuća sarađuje sa manjim opštinama, jer smatra da je tu najveći potencijal u zapošljavanju i novim investicijama.\n"Sokolac kao planinska zona sa umjerenim visinama i prirodnim uslovima stvara idealne uslove za cjelogodišnji odmor, pogotovo za mlade ljude, nešto što bi moglo da se zove avanturističkim-rekreativnim aktivnostima i to treba iskoristiti", naveo je Pavlović.\nOn je dodao je, osim pomoći u izradi strategije razvoja turizma opštine Sokolac, razgovarano i o mogućnosti stvaranja uslova za to da postojeća industrijska zona "Podromanija" bude obogaćena sadržajima dovođenjem novih investitora.


Sukob Indije i Kine, ubijeno najmanje 20 vojnika | Ljepota Islama\nBroj poginulih indijskih vojnika u sukobu sa kineskim snagama na granici ove dvije zemlje porastao je na 20, saopštio je visokorangirani zvaničnik indijske vojske.\nIzmeđu Kine i Indije ne postoji zvanična granica, već samo Linija kontrole, koja je uspostavljena nakon rata 1962. godine.\nTokom nekoliko decenija desili su se brojni sukobi na granici Indije i Kine.\nKomandant 14. korpusa Vojske Indije general-pukovnik Harinder Sing i general-major Lin Liju iz kineske Narodne oslobodilačke armije sastali su se 6. juna kako bi razgovarali o situaciji na granici.\nPrema saopštenju indijskog Ministarstva spoljnih poslova, strane su se saglasile da na miran način riješe probleme na granici, te da nastave da održavaju vojne i diplomatske kontakte.


Global Voices na srpskom · mart 2010\nČlanci iz mart, 2010\nJužna Amerika 08/03/2010\nPostoje grupacije koje se zalažu za legalizaciju narkotika, ali šta to zapravo znači? Od Mađarske do Kolumbije, od mladih do nastavnika, od policajaca do sveštenika, pojedinci i grupe koriste građanske medije da bi izneli argumente o ovoj potencijalno kontroverznoj temi. U Mađarskoj, Mađarska unija za građanske slobode (HCLU) se...\nČile: Zemljotres jačine 8.8 Rihterove skale pogodio Čile\nJužna Amerika 01/03/2010\nUjutru u 3:34 h, po lokalnom vremenu, zemljotres jačine 8.8 pogodio je obalu Maule regiona u Čileu. Zemljotres se osetio i u glavnom gradu Santiago koji se nalazi 325 km od epicentra. Prijavljene su ogromne štete po čitavoj zemlji a broj žrtava nastavlja da raste. Tokom dana osećali su se i...


Profesor dr Stevica Deđanski, direktor Centra za razvoj međunarodne saradnje i politikolog sa Fakulteta političkih nauka iz Banjaluke Vlade Simović saglasni su da će osmomesečni mandat Komšića proteći na "krilima antisrpstva" i povišenih tenzija unutar BiH.\nVlade Simović je uveren da će Komšić obilato koristiti svoju poziciju da unutar BiH eliminiše moć Republike Srpske.\n- On će višestruko koristiti svoj mandat tako što će s jedne strane pokušati da uvede takozvani građanski koncept u politički sistem u BiH, a sa druge, sebe će promovisati praveći bolju poziciju za opšte izbore - veruje Simović.\nKomšić ne razume dejtonsku logiku jer je suprotna njegovim stavovima, dodaje on, napominjući da je to u suprotnosti sa onim što zahteva i zastupa RS.\n- Nema sumnje da će on učiniti sve da dobije naklonost inostranih aktera kako bi sproveo politiku koju zastupa, a koja nije ostvariva kroz kompromis ili političku saglasnost. A njegova politika je politika nametanja rešenja i odluka i on to od stranog faktora i priželjkuje - napominje Simović.\nOn ističe da Komšić sada o tome govori i javno i očekuje da ga strani faktor podrži u stvaranju potpuno antidejtonske BiH.\n- U tom cilju će koristiti sva moguća sredstva da tu politiku promoviše, a razlozi su jednostavni: institucija visokog predstavnika nije ugašena, a Komšić očekuje da novi visoki predstavnik nastavi politiku starog, a možda da bude i odlučniji i radikalniji od svog prethodnika u donošenju određenih rešenja - smatra Simović.\nStevica Deđanski kaže da će Komšić dobiti vetar u leđa dolaskom novog visokog predstavnika Kristijana Šmita, koji bi trebalo da stupi na dužnost 1. avgusta. Po njegovim rečima, Komšić će maksimalno iskoristiti dolazak novog visokog predstavnika u Sarajevo, od kog očekuje da se ponaša kao njegov prethodnik Valentin Incko.\n- Komšić je od onih političara koji žive da im se visoki predstavnik osmehne i očekivano je da će Komšić uz njegovu pomoć opet pokušati da progura nešto što je na štetu RS i Srbije - veruje Deđanski.\nOn podseća da se predsedavanje Komšića Predsedništvom BiH podudara i sa svim ostalim pritiscima koje trpe Srbija i RS, a koji će se bez sumnje pojačati u njegovom mandatu.\nDeđanski smatra i da će Komšić učiniti sve kako bi se nastavio trend da susedne države usvajaju rezolucije o Srebrenici. U tom kontekstu kaže da se ne bi iznenadio kada bi Komšić tu temu pokušao da nametne u Ujedinjenim nacijama, u nadi da što više država usvoji takvu rezoluciju protiv Srba.\n- To od njega možemo da očekujemo, jer on želi da se na tom vetru podigne kao političar u očima zapadnih saveznika koji žele unitarnu BiH“, napominje naš sagovornik.\nOba sagovornika napominju da će Komšićev mandat umnogome da se rukovodi željama Bajdenove administracije, jer smatra da od Amerike može da dobije najveću podršku za politiku koju zastupa, a koja je podudarna sa politikom Bakira Izetbegovića.


Fondacija Ana i Vlade Divac podržala inicijative Obrenovčana\nFondacija Ana i Vlade Divac podržala inicijative Obrenovčana\nU okviru konkursa „Možemo i mi“, koji drugu godinu zaredom sprovodi Fondacija Ana i Vlade Divac, podržano je devet inicijativa u Obrenovcu, u vrednosti od 2,8 miliona dinara. Projekti koji će u narednom periodu biti realizovani za cilj imaju rešavanje svakodnevnih problema u zajednici, odgovaraju na najvažnije potrebe građana i istovremeno stvaraju prostor za saradnju između i izbeglica i lokalnog stanovništva.\n„Cilj ovog projekta je da pomognemo lokalnoj zajednici, uključujući veliki broj migranata i lokalnog stanovništva koji će da reše neke probleme u svojoj zajednici. Imali smo pre ovoga istraživanje šta je potrebno da se uradi i veoma nam je drago što se javio veliki broj omladinskih organizacija, koje su dobile mogućnost za realizaciju čak devet projekata. Tako će svojim primerom, kroz volonterizam, pokazati kako stvari treba da se završe“, rekla je Ivana Živanović ispred Fondacije Ana i Vlade Divac.\nJedan od podržanih projekata jeste i projekat Centra za različitosti pod nazivom „Pronađi razliku“, koji podrazumeva pomoć ruralnim sredinama, ali i socijalnu inkluziju velikog broja migranata.\n„Pre svega, mi smo više hteli da se fokusiramo na ruralnu sredinu, ne na sam centar Obrenovca. Naš projekat usmeren je ka rekonstrukciji i opremanju sportskom opremom vežbališta Osnovne škole „Živojin Perić“ u Stublinama i uz to ćemo organizovati kreativne radionice za migrante, gde će oni izrađivati različite igre koje će kasnije biti donirane toj školi“, kazala je Tatjana Zatravec iz Centra za različitosti.\nIntenzivna saradnja Gradske opštine Obrenovac i Fondacije Ana i Vlade Divac, započeta 2014. godine, pokazala je brojne rezultate, pogotovo kroz pomoć poplavljenim područjima.\n„Odlično smo sarađivali na više projekata sa njima i mogu reći da je ta pomoć bila i obilna i precizna, kvalitetna i stigla je do naših građana onda kada je to bilo najpotrebnije“, rekao je Aleksandar Pantelić, član Veća GO Obrenovac, koji je posebno pohvalio inicijative mladih Obrenovčana.\nOn je potvrdio da se aktivnosti odnose na problem migracija, naglasivši da je Obrenovac grad sa najviše podržanih projekata.\nU okviru ovog projekta Fondacija Ana i Vlade Divac organizovaće festivale solidarnosti, na kojima će biti predstavljeni rezultati projekta, pri čemu će se podsticati odgovornost, solidarnost i inkluzija među građanima.


RK Nexe VS RK Vojvodina – Najava 6. kola SEHA Gazprom lige » RK Nexe\nRK Nexe » Vijesti » RK Nexe VS RK Vojvodina – Najava 6. kola SEHA Gazprom lige\nRK Nexe VS RK Vojvodina – Najava 6. kola SEHA Gazprom lige\nNakon napornog gostovanja prošle subote u Ukrajini RK Nexe dočekuje goste iz Novog Sada RK Vojvodinu. Vojvođani su ugostili naše Gromove u prvom kolu SEHA Gazprom lige, a utakmica je ipak otišla u korist domaćina. Nakon 5. kola RK Vojvodina ima 3 pobjede i jedan poraz protiv Tatran Prešova te utakmicu manje. Vjerujemo da će Gromovi dobiti ovaj dvoboj pošto su u zadnjoj utakmici protiv HC Motor Zaporozhye pokazali izvrsnu igru u napadu i nedostajalo je i malo sportske sreće da taj poraz pretvore u pobjedu. Stoga pozivamo sve navijače da dođu u što većem broju podržati naše Gromove te da svojim navijanjem i podrškom olakšaju borbu igračima na terenu.\nUtakmica se igra u subotu, 19. 10., s početkom u 15 sati, a ulaznice se, osim na ulazu u dvoranu, mogu kupiti u pretprodaji u Caffe baru Radić, Sport caffeu, Beer gardenu, Caffe baru Escobar, a prijenos za one koji ne mogu doći na ovaj rukometni spektakl će biti na Arena Sport kanalu.


Ljubi bližnjega svoga - Anne Applebaum - Peščanik\nKriza preti jedinstvu Evrope, Razdor među članicama u vezi sa ekonomijom, Svađa u evropskoj porodici – po naslovima iz novina moglo bi se zaključiti da je Evropska unija, u kojoj se toliko govori o uzajamnoj ekonomskoj saradnji, u krizi. To je tačno. Kada se pogledaju tekstovi ispod ovih naslova, stiče se utisak da je evropsko jedinstvo ugroženo pre svega krizom na istočnom delu kontinenta i da slabe privrede bivših komunističkih zemalja vuku u propast svoje bogatije susede sa zapada. Ali taj utisak je pogrešan.\nAko želimo da razumemo šta se dešava u pomalo nadrealnom svetu evropske političke ekonomije, moraćemo da napustimo stereoptipe političke geografije Evrope o Istoku, Zapadu, Severu i Jugu. Ako pažljivo pogledamo, videćemo da prvi udar krize nije zadesio države na istoku, već Island na zapadu Evrope. Najveća recesija nije pogodila tradicionalno nerazvijeni jug već Irsku koja pripada dinamičnom severu.\nAko pogledamo još pažljivije, videćemo demonstracije protiv bankrotirane vlade Letonije, koja jeste nova članica EU, ali i mnogo nasilnije proteste protiv vlade Grčke, koja je stara članica EU i koja je u evro zoni. Iako su Mađari tražili i nisu dobili zajam od 240 milijardi dolara, samo jedna banka, Kraljevska banka Škotske, tražila je i dobiće izdašnu pomoć od britanske vlade u iznosu od 425 milijardi dolara.\nZaostali dugovi britanskih finansijskih institucija za nekoliko desetina milijardi dolara premašuju nacionalne dugove Poljske i Češke, dveju zemalja u kojima nijedna domaća banka nije propala. (Češke banke su neto kreditori svojh uglavnom stranih vlasnika.) To nas dovodi do zanimljivog pitanja. Čiji kapitalisti su odgovorniji za krizu – londonski bankari koji su devedesetih skupo naplaćivali svoje savete o privatizaciji u Varšavi i Pragu, ili loše odeveni lokalni političari koji su ih za to plaćali?\nOva kriza ne obnavlja sukob između istoka i zapada (niti pravi „novu gvozdenu zavesu“, kako je to razumeo hiroviti i neuspešni mađarski premijer), već nam otkriva staru i očigledu istinu: većina ljudi ima običaj da za svoje probleme krivi nekog drugog, čak i kada je očigledno da su za njih krivi sami. Tako francuski predsednik nagoveštava da su za slabu industrijsku proizvodnju Francuske nekako krivi Česi, jer proizvode jeftiniji Reno; Mađari se ljute na svoje susede, jer su odbili da ih spasu od posledica dugogodišnje neodgovorne javne potrošnje; britanski radnici demonstriraju protiv stranaca, koji uglavnom rade poslove koje Britanci već godinama odbijaju. Nešto slično se dešava i u SAD-u – ljudi koji nikako nisu smeli da uzimaju kredite, besni su na one koji taj kredit nikako nisu smeli da im odobre – ali za razliku od Amerike, u Evropi ovakva ostrašćenost neizbežno ima i nacionalni prizvuk.\nTo znači da bi zaista moglo doći do podele Evropske unije, ali ne na liniji istok-zapad. Već godinama, zapravo decenijama, u evropskim institucijama vlada veliko licemerje. Dok su javno zagovarali međunarodnu saradnju, evropski lideri su ispod žita novac proturali za nacionalne ciljeve poput francuske poljoprivrede i španskih autoputeva. Govorilo se o većoj međunarodnoj ulozi Evrope, ali nije stvarana istinski zajednička spoljna i energetska politika. Umesto toga, evropski lideri su se takmičili jedni sa drugima i nastavljaju to da čine i u krizi. Neki od njih žele da iskoriste „Evropu“ za stvaranje protekcionističkog utočišta, nekima je ona poslednja slamka spasa, dok se neki žale da su svi njihovi problemi uvezeni iz „Evrope“.\nEvropska unija treba da svede na minimum svaku intervenciju. Evropski lideri treba da nametnu pravila tržišta i konkurencije i da prestanu da optužuju svoje susede za nezaposlenost u svojim zemljama. Trebalo bi da podsete svoje sugrađane da su njihovi susedi kupci njihovih proizvoda i da oni subvencionišu domaće banke. Ne može se svima pomoći – nacionalne banke su i dalje odgovorne za svoje finansije. Ali možda je vreme da svi u Evropi počnu da se ponašaju kao da fraze jedinstveno tržište i zona slobodne trgovine zaista nešto znače.


13. juna 2018. Ministarstvo zdravlja Republike Srbije i Privredna komora Srbije potpisali su u Palati Srbije Sporazum o saradnji, kojim je obeležen zvaničan početak nacionalne kampanje „Teži ravnoteži“. Sporazum o saradnji potpisali su prof. dr Vladimir Đukić, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Republike Srbije i Veljko Jovanović, direktor Sektora za poljoprivredu Privredne komore Srbije.\nNacionalna kampanja „Teži ravnoteži“ pokrenuta je od strane Privredne komore Srbije – Udruženja za prehrambenu industriju, kao podrška Nacionalnom programu za borbu protiv gojaznosti Ministarstva zdravlja Republike Srbije. Cilj kampanje je da na zanimljiv način informiše i edukuje građane o važnosti usvajanja zdravih stilova života, balansirane ishrane i redovne fizičke aktivnosti u cilju prevencije gojaznosti .\n„Istraživanja pokazuju da ekonomski aspekti fizičke neaktivnosti koštaju zdravstveni sistem svih zemalja sveta približno 54 milijarde dolara godišnje. Sa problemom gojaznosti oko 2025. godine suočiće se čak 50 odsto našeg stanovništva“, izjavio je prof. dr Vladimir Đukić, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja i dodao: „Upravo zbog toga ovakva akcija je više nego dobrodošla da ne lečimo posledice, već da pokušamo da otklonimo uzrok svih ovih problema koje gojaznost nosi.“\n„Gojaznost nije samo lični problem gojaznih već i društveni, ekonomski i razvojni i zbog toga je ključno pravovremeno uključivanje svih činilaca društva, od medicinske struke, lokalnih zajednica, institucija, kompanija, predstavnika medija i građana, u udruženu akciju. Potpisivanjem Sporazuma o saradnji, PKS postaje partner Ministarstva zdravlja u sprovođenju Nacionalnog programa za prevenciju gojaznosti, odnosno, to je naš način da podržimo sprovođenje Nacionalnog programa za prevenciju gojaznosti kod dece i odraslih“ naglasio je Veljko Jovanović , direktor Sektora poljoprivrede Privredne komore Srbije, ukazujući da su upravo inputi za nacionalnu kampanju došli od najvećih kompanija u prehrambenom sektoru Srbije.\nDo kraja godine u okviru kampanje „Teži ravnoteži“ biće sprovedene najrazličitije aktivnosti. Pre svega, biće pokrenut veb sajt „Teži ravnoteži“ na kojem će svi zainteresovani moći da dobiju tačne i proverene informacije o načelima i pravilima prevencije gojaznosti, pravilne ishrane i značaja redovne fizičke aktivnosti. Osim pokretanja portala, planirana je i edukacija potrošača u supermarketima o pravilnom čitanju i razumevanju kalorijskih i nutritivnih vrednosti proizvoda, kao i podizanje svesti građana kroz reklame, postere, promotivne aktivnosti sa studentima. Osim toga, u saradnji sa ekspertima, članovima radne grupe koja je bila uključena u izradu Nacionalnog programa za prevenciju gojaznosti kod dece i odraslih, organizovaće će se niz radionica sa predstavnicima medija, na kojima će eksperti preneti najnovije preporuke Svetske zdravstvene organizacije, u cilju zajedničke borbe protiv gojaznosti.\nSvetska zdravstvena organizacija predviđa da će do 2025. godine čak 50 odsto svetske populacije biti gojazno, ukoliko se ne preduzmu odlučne mere u cilju smanjenja prevencije i lečenja gojaznosti. Istraživanja ukazuju da je do 80 odsto obolelih od bolesti srca, 90 odsto od šećerne bolesti tipa 2 i jednu trećinu malignih bolesti moguće izbeći promenom stila života: pravilnom ishranom, povećanjem fizičke aktivnosti, smanjenim sedentarnim ponašanjem i prestankom pušenja.\n10. Kongres toksikologije za zemlje u razvoju april 2018.\nSimpozijum “Rani karcinom dojke - savremeni pristupi u dijagnostici i terapiji”\nI Meeting of the European Academy of Oto-Rhino-Laryngology, Head and Neck Surgery (EAORL-HNS), Manhajm, Nemačka\nEuropean League Against Rheumatism EULAR 2009, Kopenhagen, Danska


Jezero sa hiljadu ostrva – Zanimljive informacije\nJezero sa hiljadu ostrva\nJezero Ćingdao se nalazi u primorskoj provinciji Džeđang na istoku Narodne Republike Kine, udaljeno oko 150 km od grada Hangdžoua – glavnog grada provincije Džeđang.\nJezero je nastalo 1959. godine nakon podizanja brane na reci Ćiantiang. Vremenom je iza brane formirano jezero površine oko 600 kvadratnih kilometara. Pod vodom su se tada našli ostaci dva veoma stara grada (preko 1000 godina svaki), 27 manjih gradova novijeg datuma, 1377 sela i značajna obradiva površina.\nOko 300.000 ljudi je izmešteno sa ovog područja. Veliki su bili troškovi i posledice ovog projekta, ali zbog značajne potrebe za električnom energijom, žrtve su morale da se učine. Brana, zbog koje je poplavljeno ovo područje, posebna je i po tome što je prva brana u Kini koja je bila viša od 100 metara.\nNakon svega, ostalo je veoma lepo jezero koje sadrži u sebi tačno 1.078 većih ili manjih ostrva, zbog čega je dobilo naziv i “Jezero sa hiljadu ostrva”. Većina ostrva ima i nazive, među kojima su najpoznatija Ostrvo Ptica, Ostrvo Majmuna, Ostrvo Zmija, Ostrvo Detinjstva,…\nJezero Ćingdao danas ima površinu od 573 km², prosečna dubina je 26 metera, a na najdubljem mestu 120 metara. Ukupna zapremina vode ovog jezera je neverovatnih 17.8 km³.\nOvo jezero je poznato i po svojoj ribi koja se organski uzgaja. Čak su dobili i sertifikat da se ne koriste hemijske supstance koje poboljšavaju rast ribe niti probegavaju genskim modigikacijama, što postaje sve češći slučaj širom sveta. U mnogim delovima jezera voda je čak i pitka i bogata mineralim a čak je i brendirana voda za komercijalne svrhe koja se puni jednom delu jezera.\nPotpisan je i ugovor sa italijansko-kineskim koncernom, kojim je predviđeno da se preko jezera izgradi i most.\nPored toga što je jezero već velika turistička atrakcija, privlači i bogate Kineze koji prepoznaju ovo područje kao veoma atraktivno za stanovanje, pa samim tim zemlja oko jezera iz godine u godinu postaje sve skuplja.\nĆingdao Jezero Kina\t2016-05-28


Predstavnici IRF-a održali prezentaciju “Šansa za posao” u Prijestonici Cetinje – Bankar.me\nPredstavnici IRF-a održali prezentaciju “Šansa za posao” u Prijestonici Cetinje\nOctober 4, 2017 BANKE, CRNA GORA, CRNA GORA, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nInvesticiono-razvojni fond Crne Gore je u saradnji sa Zavodom za zapošljavanje Crne Gore i Prijestonicom Cetinje organizovao danas prezentaciju zajedničkog programa pod nazivom “Šansa za posao” u cilju animiranja i davanja podrške nezaposlenim licima da otpočnu sopstveni biznis u toj Opštini.\nPredsjednik OD IRF-a, dr Zoran Vukčević, je istakao da su danas prezentirali svim prisutnim licima iz Prijestonice mogućnosti ulaganja, prije svega, u one projekte koji predstavljaju šansu za biznis, a samim tim i mogućnost za otvaranje novih radnih mjesta. Pored održane prezentacije “Šansa za posao”, g-din Vukčević je, takođe, govorio o Programima finansijske podrške IRF-a za 2017. godinu uz najpovoljnije kreditne uslove uključujući i beskamatne kredite koji su namijenjeni posebnim ciljnim grupama.\n– Prijestonica Cetinje je primjer mnogim drugim opštinama jer lokalni Biznis centar svojim aktivnostima daje dodatni impuls, kada je u pitanju zapošljavanje i stvaranje novih preduzeća. U planu je otvaranje biznis inkubatora, kao jedan novi instrument i mogućnost za stvaranje novih preduzeća i otvaranje novih radnih mjesta. I konačno, na Cetinju su najpovoljnije stimulativne mjere kada su u pitanju investicije, ne samo u Crnoj Gori nego i u regionu – kazao je Vukčević i naglasio da su sa lokalnog nivoa obezbijeđeni povoljni uslovi za razvoj i otvaranje novih preduzeća i realizaciju biznis ideja.\nNa području Prijestonice do sada je plasirano oko 27 miliona eura, a samo u poslednje dvije ipo godine oko 10 i po miliona. Tokom ove godine već je plasirano blizu četiri miliona eura – istakao je Vukčević i dodao da ima mnogo projekata koji se nalaze u obradi i koji će biti sigurno realizovani do kraja 2017. godine, što predstavlja značajan trend porasta kreditnih linija i uopšte kreditne aktivnosti IRF-a na Cetinju.\nGradonačelnik Prijestonice Cetinje, g-din Aleksandar Bogdanović, je pozdravio prisutne i izrazio zadovoljstvo povodom inicijative ove dvije institucije, u saradnji sa lokalnom samoupravom, i da će na taj način podstaći nezaposlena lica da otpočnu sopstveni biznis, doprinijeti poboljšanju socio-ekonomske situacije u Prijestonici i smanjenju stope nezaposlenosti.\n– Smatram da mladi ljudi danas treba da razmišljaju preduzetnički, da se okušaju u biznisu i svoje ideje pretoče u stvarnost. I upravo je ovaj edukativni seminar dobra prilika za sva nezaposlena lica koja imaju ideje za pokretanje sopstvenog biznisa – kazao je Bogdanović i dodao da je Prijestonica Cetinje među prvima u Crnoj Gori formirala čitav set programa podsticajnih mjera u cilju kreiranja povoljnog poslovnog ambijenta.\nOn je podsjetio da je izrađena prostorno – planska dokumentacija za cjelokupno gradsko područje ali i šire, što je poslužilo i kao okvir za kreiranje dvije biznis zone koje su danas u funkciji braunfild i grinfild investicija.\nIspred ZZZCG direktor g-din Suljo Mustafić, je istakao da je postavljen zajednički zadatak Zavoda i IRF-a čiji je glavni interes razvoj malih i srednjih preduzeća kao, nosioca privrednog razvoja i otvaranja novih radnih mjesta. G-din Mustafić je naveo da će ove dvije institucije u narednom periodu, kroz više edukacija i kreditnih linija podstaći posebne ciljne grupe prvenstveno mlade, visokoškolce, žene i osobe koje su ostale bez posla, da osnuju sopstvena preduzeća i na taj način zaposle sebe i druge.\nZajednička aktivnost ZZZ i IRF-a u pružanju podrške razvoju preduzetništva, u cilju smanjenja nezaposlenosti, predstavljena je u Mojkovcu, Beranama, Andrijevici i Bijelom Polju. Edukativne seminare dvije institucije će, do kraja godine, organizovati i u ostalim crnogorskim opštinama.\nPOJMOVIInvesticiono razvojni fond Zoran Vukčević IRF\nPrevious Oglasi za posao: Addiko banka zapošljava Saradnika za analitiku i upravljanje promjenama na glavnom bankarskom softveru i DWH-u\nSljedeći Naslovne strane dnevnih novina za 05. oktobar + Najvažniji naslovi iz ekonomije


VREMENSKA PROGNOZA ZA DECEMBAR: Evo da li će biti snega, meteorolog otkriva šta nas čeka | Novosti.RS\n- Danas će u Srbiji biti suvo i veoma hladno, samo na krajnjem jugu i jugoistoku ponegde će biti susnežice i slabog snega. Hladno vreme se očekuje i u utorak, ali sa sunčanim intervalima. U sredu sledi naoblačenje, uz pojačanje jugoistočnog vetra. U četvrtak će biti oblačno sa kišom, a počeće da duva i jaka košava. Nešto toplije vreme nas očekuje u petak, ali će i dalje duvati jak vetar, na jugu Banata sa olujnim udarima. Maksimalna temperatura u petak biće do 11 stepeni - ističe Đorđe Đurić, meteorolog "Weather2Umbrella".\nKako dodaje, još toplije vreme očekuje nas u subotu i nedelju, kada će temperature dostizati i 15 stepeni u pojedinim mestima.\n- Za dane vikenda temperature će biti iznad proseka za ovo doba godine, na zapadu će dostizati i 15 stepeni dok će u Beogradu biti 13. Ipak, duvaće i dalje jak vetar, pa će subjektivni osećaj biti da je temperatura nešto niža - navodi Đurić.\nvremenska prognoza prognoza Đorđe Đurić dugoročna prognoza vreme danas vreme u Srbiji sneg


Snowden planira da se zaposli u Rusiji i sredi svoj život - Klix.ba\nSnowden planira da se zaposli u Rusiji i sredi svoj život\n23.7.2013. u 21:11\nBivši službenik američke Centralne obavještajne agencije Edward Snowden planira da se nastani u Rusiji i spreman je za sudsku bitku ukoliko ruska migraciona služba odbije zahtjev za azil, rekao je njegov advokat Anatoly Kucherena.\n"Teško mi je da kažem koji bi bili njegovi potezi u slučaju da bude donesena pozitivna odluka o zahtjevu za azil, ali je njegova sigurnost pitanje broj jedan", izjavio je Kucherena za rusku televiziju Russia Today.\nKusherena smatra da će proces adaptacije njegovog klijenta potrajati neko vrijeme, što je, kako je rekao, razumljivo, jer Snowden "ne zna ruski jezik i običaje, a ni zakone".\n"Snowden planira da sredi svoj život ovdje. Planira da pronađe posao. A sve njegove sljedeće odluke bit će donesene zavisno od situacije u kojoj se bude našao", dodao je advokat.\nBivši službenik američke agencije nalazi se u tranzitnoj zoni moskovskog aerodroma Šeremetjevo od 23. juna, a prošle nedjelje je podnio zahtjev za azil u Rusiji.\nU slučaju odobravanja azila, dobio bi izbjegličku legitimaciju na godinu dana kojom dobija "sva prava i privilegije" ruskog građanina.


Otvoren novi pogon fabrike „Martini gradnja“ u Inđiji\nNova proizvodna hala domaće kompanije Martini gradnja otvorena je juče u Inđiji - 40 novih radnih mesta\nUz postojeći proizvodni pogon od 16.000 m2 izgrađena je nova, veća hala sa najsavremenijom automatizovanom fabrikom betona u koju je uloženo gotovo šest miliona evra. Zaposleno je još 40 radnika, većina iz drugih krajeva Srbije.\nMartini gradnja bavi se proizvodnjom i montažom prefabrikovanih betonskih konstrukcija, kako za poslovne objekte, tržne centre, proizvodne hale, tako i za objekte namenjene za poljoprivredu. Većina konstrukcija za hale, fabrike i tržne centre izgrađene u Srbiji nastale su u Inđiji u pogonima ove kompanije.\nObeležavanju početka rada pogona prisustvovala je predsednica Vlade Srbije, Ana Brnabić i predsednik Opštine Inđija Vladimir Gak.\nPremijerka Brnabić je tom prilikom izjavila da naše domaće firme mogu da rastu i jačaju.\n“Zato nikada nismo pravili razliku između stranih investitora i domaćih investitora. Bili su nam jako važni strani investitori, zato što kad dolaze strani investitori u Srbiju, onda i naše kompanije jačaju”, istakla je predsednica Vlade.\nOna je naglasila da su prema zakonskim propisima u Srbiji izjednačene domaće i strane kompanije.\nZa 11 godina rada firma Martini gradnja učestvovala je u izgradnji 250 privrednih objekata ukupne površine milon i po kvadratnih metara.\n“Naš potencijal veliki je pruga koja prolazi kroz našu opštinu, a koja nam daje mogućnost da kupujemo sirovine iz južne Srbije, a sa druge strane i da izvozimo naš gabaritni stub i naše elemente”, ističe Danijel Đurić, direktor Martini gradnje Inđija.\nKompanija „Martini gradnja“ u Inđiji posluje od 2009. godine.


Predsjednica Republike Srpske uručila u Trebinju ključeve stanova mladim bračnim parovima – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nPredsjednica Republike Srpske uručila u Trebinju ključeve stanova mladim bračnim parovima\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović uručila je danas u Trebinju ključeve stanova mladim bračnim parovima u zgradi koja je napravljena za 40 porodica.\nPredsjednica Republike je izrazila želju da se ovakvi projekti realizuju širom Srpske, uz ono što je rađeno na nivou Republike u okviru Investiciono-razvojne banke i vladinog programa subvencionisanja kamatne stope za mlade bračne parove prilikom obezbjeđivanja prvog stana.\nPredsjednica Republike Srpske je istakla da će ova zgrada služiti na ponos i Trebinju i cijeloj Republici Srpskoj i da je ovo za svaku pohvalu.\nPredsjednica Srpske je navela da se u Trebinju prepoznaje cijeli krug davanja, obezbjeđivanja pogodnosti, stvaranja određenih pretpostavki za djecu, studente koji završe fakultete, koji se upisuju na fakultete i koji žele da odrade pripravnički staž.\nPredsjednica Cvijanović je dodala da je kruna svega ovakav projekat kojim je omogućeno da se mnogo jeftinije dođe do stambene jedinice, što je važno za budžet mladih bračnih parova.\n“Činjenica da ih ima ovoliko i da ima ovoliko djece koja će ovdje živjeti pokazuje da je ovo bio pun pogodak. Ovdje sam da dam podršku lokalnim vlastima da nastave da rade zajedno sa svojim mještanima, ali i republičkim institucijama na stvaranju boljeg ambijenta”, rekla je predsjednica Republike.\nPrema riječima predsjednice Srpske, u okviru toga jedan od prioriteta je da zadrže mlade bračne parove i da se djeca rađaju u svakoj opštini i gradu u Republici Srpskoj.\nPredsjednica Republike je čestitala lokalnoj upravi za osmišljavanje ovog programa, dodajući da joj je drago čuti da je ovo podsticajno za mnoge druge opštine, koje žele da zadrže mlade bračne parove.\n“Ovo će im biti jedan od primjera kako treba raditi, a republičke institucije su na usluzi svakoj lokalnoj zajednici koja želi da radi za dobrobit svojih građana”, rekla je predsjednica Cvijanović.


Godina za nama: nesigurni radni uslovi u sektoru kulture ali i nužnost solidarne borbe - Mašina\nIako se čini da je tema koronavirusa „pojela“ sve druge teme u kulturi, 2020. godina ostaće upamćena i po daljim uzurpacijama javnih institucija kulture, te ogromnom budžetskom trošenju za umetničke projekte upitnog značaja.\nKao i u drugim profesijama, pandemija koronavirusa ostavila je na hiljade umetnika i umetnica, kulturnih radnika i radnica u Srbiji bez posla, no, za razliku od drugih zemalja u regionu i Evropi koje su hitno donele određene mere pomoći najugroženijima, država Srbije i nadležno Ministarstvo kulture se mesecima premišljalo i tek nakon izvršenih pritisaka u javnosti, donelo skromne mere podrške, i to ne svima kojima je ta pomoć bila neophodna.\nPrema rezultatima istraživanja koja je Centar za empirijske studije kulture, organizacije koja je članica NKSS-a, sprovela tokom godine, skoro 70% umetnika i kulturnih radnika već je pretrpelo u prvom mesecu vanrednog stanja finansijske gubitke. Za oko 40% anketiranih, sav njihov prihod je u ovom periodu bio izgubljen, dok za više od 60% ispitanika, realnost je takva da njihove porodice direktno zavise od njihovih prihoda.\nNakon što je Ministarstvo kulture potvrdilo vest tokom aprila meseca da Vlada Srbije nije izdvojila ni dinar najugroženijima u sektoru kulture, mnoga reprezentativna umetnička udruženja, umetničke asocijacije i organizacije, solidarno su se organizovale i zajedničkim saopštenjem u povodu Međunarodnog praznika rada, istakle ključni zahtev – dostojanstven rad za sve.\nKako se situacija u sektoru kulture pogoršavala, a prekarizovanim umetnicima i kulturnim radnicima i radnicama u nezavisnom sektoru materijalna situacija bivala sve neizvesnija, potreba za sve organizovanijem i hitnijem delovanju u smeru pružanja još ozbiljnije pomoći i podrške naugroženijima, postajala je nužnost. Tako je početkom jula meseca ustanovljen zajednički Fond solidarnosti kulturnih radnika i ranica Srbije namenjem svim egzistencijalno ugroženima u sektoru kulture.\nProlongiranje „vanrednog stanja“ u institucijama kulture\nMeđutim, tokom ove godine burna dešavanja u sektoru kulture bila su vezana i za Muzej savremene umetnosti u Beogradu koji je nastavio da bude jedna od ključnih tema i polemika kada je reč o izboru za novog direktora ove javne institucije.\nNakon što je višemesečni problem oko nezavršenog konkursa za novog direktora Muzeja savremene umetnosti na Ušću bio nerešen, početkom 2020. godine Vlada Srbije imenovala je vršioca dužnosti. Novoizabrani v.d., na iznenađenje mnogih, nije bio ni jedan od kandidata prethodno prijavljenih na konkursu, već Viktor Kiš, kojeg je imenovala direktno Vlada Srbije, što je za mnoge predstavljalo kršenje zakonske procedure, primer političke samovolje i ignorisanja struke. Tim povodom se i stručni tim MSUB-a obratio javnosti saopštenjem.\nParalelno, javnost je privlačila pažnju i izložba koja se tih nedelja realizovala u Muzeju, koji su određeni analitičari posmatrali kao nastavak situacije „vanrednog stanja“ u toj instituciji, a za koju je izdvojen budžet čija je visina bila skoro istovetna godišnjem budžetu Muzeja savremene umetnosti. Radilo se o retrospektivnoj izložbi „Čistač‟ Marine Abramović o kojoj je Nebojša Milikić ovako pisao na našem portalu.\nJesenja izložba Udruženja likovnih umetnika Srbije (ULUS), Umetnički paviljon “Cvijeta Zuzorić”, 2020. Foto: Lav Mrenović\nKao potvrda činjenice da se situacija u institucijama nikako nije poboljšala, već naprotiv – postala još napetija, svedoči i poslednji u nizu događaja. Naime, tokom decembra, Skupština grada Šapca razrešila je dužnosti direktorku Narodnog muzeja Nelu Tonković i direktorku Šabačkog pozorišta Milenu Minju Bogavac, iako nijednoj od njih mandat nije istekao.\nO dramatičnosti situacije svedočili su i kontinuirani, čini se i vrlo organizovani napadi na umetnice i umetnike, njihovo targetiranje u javnosti, od kojih su mnogi bili koncentrisani na članove i članice Udruženja likovnih umetnosti Srbije. Da li zato što su svojim radom problematizovali određene interese centara moći ili zato što su se odvažili da zaustave partijske i privatne interese, te krenuli da se organizuju kako bi poboljšali svoj težak egzistencijalni položaj, ostaje da vidimo. No, činjenica ostaje da su oni usledili neposredno nakon slučaja napada na galeriju Stara Kapetanija u kojem je petnaestak maskiranih mladića bacilo suzavac u izložbeni prostor i pocepalo radove na retrospektivnoj izložbi andergraund stripa koja se odvijala u okviru festivala Novo doba.\nUprkos brojnim peticijama i javnim saopštenjima uperenim protiv podizanja spomenika Stefanu Nemanji ispred bivše Glavne železničke stanice u Beogradu zbog nezakonitog i „besmislenog“ trošenja novca građana Srbije, već prvi delovi spomenika počeli su da se postavljaju tokom avgusta meseca. Radovi koji su mesecima trajali kulminirali su tokom novembra meseca kada je megalomanski spomenik visok 23 metra i zvanično otkriven.\nNo, našli smo vremena i da se zapitamo gde je to bio i šta je radio Savet za kreativne industrije nove/stare predsednice Vlade, Ane Brnabić, tokom epidemije koronavirusa. I uprkos činjenici da je bilo mnogo obećanja, pa i očekivanja od Saveta, poput sistemskog rešavanja statusa samostalnih umetnika i profesionalnih igrača, koliko smo mogli da primetimo jedino čime se posvećeno bavio bila je izrada turističkih vodiča. U novoj godini ostaje da vidimo da li su spremni i za ozbiljnije poduhvate.\nKonačno, ukoliko biste želeli proteklu godinu da ispratite u „slikama“, uz želje za više zdravlja, bliskosti i solidarnosti, preporučujemo vam da to uradite kroz izabrane fotografije kolektiva Kamerades.


Britanska premijerka brani NATO pred kongresmenima SAD\nM. K. 27. januara 2017. 07:06\nBritanska premijerka Terza Mej danas je, u obraćanju američkim republikanskim kongresmenima, stala u odbranu međunarodnih organizacija, kao što je NATO, javlja AFP.\n„Neke od ovih organizacija treba reformisati i obnoviti da bi bile bitne za naše potrebe Treba da budemo ponosni na ulogu koju su imale naše dve nacije u stvaranju ovih organizacija i donošenju mira i prosperiteta milijardama ljudi“, rekla je ona na republikanskom skupu u Filadelfiji.\nTereza Mej je prva strana zvaničnica koja se sastala sa novim američkim predsednikom Donaldom Trampom otkad je on 20. januara položio zakletvu.\nOna je dodala da američki saveznici moraju odigrati svoju ulogu u globalnoj bezbednosti, što je reagovanje na ranija Trampova upozorenja saveznicima iz NATO-a.\n„Suverene zemlje ne mogu preneti svoju bezbednost i prosperitet na Ameriku. I ne treba da podrivaju saveze koji nas čine snažnim time što neće nastupiti i odigrati svoju ulogu“, rekla je britanska premijerka.\nOna je, takođe, poručila kongresmenima da treba da se angažuju sa Rusijom, ali da budu oprezni.\n„Što se tiče Rusije, mudro je se osvrnuti na primer predsednika Ronalda Regan, koji se vodio geslom “veruj, ali proveri“ u odnosima sa tadašnjim predsednikom Rusije Mihailom Gorbačovim“, rekla je britanska premijerka.\nPrema njenom mišljenju, u odnosima sa sadašnjim ruskim predsednikom Vladimirom Putinom treba se voditi geslom „angažuj se, ali budi oprezan“.\nKongres SADNATOtereza mej


KOLIKO STRANKE DUGUJU ZA POSLOVNI PROSTOR? - NOVA NAŠA REČ\n20 Maja, 2017 Nova Naša Reč Aktuelno, Bojnik, Crna Trava, Lebane, Leskovac, Medvedja, Vlasotince 0\nKoliko političke stranke duguju za poslovni prostor koji dobijaju od grada na korišćenje, po kojim kriterijumima se dodeljuje prostor i zašto neke stranke imaju bolje lokacije i veći prostor od drugih, tema je kojom se bavi najnoviji broj Nove Naše reči. Pored ovog, direktor JP „Dom“ Vladimir Đorđević govori o tome kako protiče resticucija, kako plaćaju zakupci, ima li podzakupa i kako sada radi ovo javno preduzeće.\nI ovaj „Joakim Vujić“, koji je u toku, proći će bez leskovačkog pozorišta, piše Nova Naša reč u autorskom tekstu. Autor se ostvrće na pozorišne i kulturne prilike u našem gradu i konstatuje da podilaženje najnižem ukusu nije uloga koju bi lokalno pozorište trebalo da ima u sredini u kojoj radi.\nDo kraja juna svi gradovi i opštine u Srbiji treba da izrade akcione planove za borbu protiv korupcije. Po istraživanju sajta „Pištaljka“ svaka treća korupcija u Srbiji događa se na lokalu, pa je ovo tema kojom bi lokalne vlasti trebalo ozbiljnije da se pozabave, piše Nova Naša reč.\nU okviru nastavka realizacije projekta upravljanja otpadnim vodama Leskovac su posetili predstavnici Kraljevine Holandije i Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, kako bi razgovarali o trećoj fazi ovog projekta koji se odnosi na proširenje kanalizacione mreže. Istog dana Leskovac je posetio i ambasador Švedske Jan Lundin, koji je u razgovorima sa rukovodstvom grada naglasio da je cilj ove zemlje da pomogne Srbiji na putu ka EU, ali i da pruži pomoć u rešavanju lokalnih problema građana u cilju podizanja njihovog standarda. O ovom događaju izveštava najnoviji broj Nove Naše reči.\nNova Naša reč piše o tome kako je protekao skup radiologa u Srbiji na kome je, pored stručnih izlaganja, prezentovan istorijat ove ustanove, kao i sadašnji uslovi rada. U Leskovcu je, takođe, održana i republička svečana akademija povodom Dana medicinskih sestara.\nNova Naša reč piše o brojnim aktivnostima Narodnog muzeja: manifestaciji „Muzeji Srbije 10 dana u 10 do 10“, izložbi „Tajne arheološkod depoa“, dok o tome kakvi su planovi za ovu godinu za Novu Našu reč govori direktorka ove ustanove Mira Ninošević.\nIz oblasti obrazovanja Nova Naša reč piše o Danu otvorenih vrata u trgovinskoj školi, o toke kako je škola „Trajko Stamenković“ obeležila svoj dan, nagradama koje je Tekstilna škola dobila na republičkim i međunardonim takmičenjima i kako je proteklo republičko takmičenje u Metalnoj školi.\nU ovom broju čitaoci mogu pročitati nastavka teksta o problematici vodosnabdevanja u Vlasotincu, o čeku govori direktor vlasotinačkog „Vodovoda“ Zvonko Ilkić.\nNova Naša reč prati dešavanja u kulturi i sportu i predstavlja Sašu Vukojevića, bikilisti i maratonca.\nOprez – sezona zmija počinje : ČUVAJTE SE POSKOKA!


Minasi: Na prvom ‘Poslovnom forumu Italije i BiH’ 70 italijanskih kompanija – Biznis.ba\nMinasi: Na prvom ‘Poslovnom forumu Italije i BiH’ 70 italijanskih kompanija\nobjavljeno 04. nov 2018. u 10:19\nNa prvi “Poslovni forum Italije i BiH” koji će u ponedjeljak biti održan u Sarajevu pozvane su sve italijanske kompanije koje posluju u BiH, a kojih ukupno ima 70, potvrdio je za Fenu ambasador Italije u Bosni i Hercegovini Nicola Minasi.\n– Međutim, mnogo je i onih koje posluju sa BiH ali nemaju registrovano pravno sjedište ovdje. Zapravo je naša procjena da su italijanske kompanije prisutne u Bosni i Hercegovini brojnije od registrovanih, dakle oko 100 – naveo je Minasi.\nPrecizirao je da su italijanske kompanije koje su već prisutne ovdje aktivne u metaloprerađivačkoj, hemijskoj, tekstilnoj, obućarskoj, drvnoj, kućanskoj i građevinskoj industriji, proizvodnji namještaja, te u energetici, prehrambenom, bankarskom i finansijskom sektoru.\n– Sveukupno gledano, svi sektori privrede su obuhvaćeni, te je broj zaposlenih u italijanskim kompanijama okvirno ne manji od 10.000. Ako tome dodamo i proizvedeni utjecaj na privredu, broj radnih mesta koja generišu italijanske investicije i trgovina sa Italijom je još veći – pojasnio je Minasi.\nDodao je da nedavni izbori u BiH i formiranje nove vlasti stvaraju mogućnost novih i neophodnih reformi u okviru pripajanja Evropskoj uniji.\n– Kroz Forum želimo slušati o iskustvima italijanskih kompanija kako bismo shvatili kako poboljšati mogućnosti investiranja i kako otvarati nova radna mjesta, kako bi bio suzbijen ili čak preokrenut migracijski pritisak – rekao je Minasi.\nTakođer, kazao je da će na forumu biti razgovarano i o tome kako poboljšati obučenost radnika i kako ih ohrabriti da ostanu, te da u isto vrijeme žele čuti prijedloge za te sektore iz političkog miljea i stvoriti priliku za razmjenu razmišljanja između kompanija i predstavnika vlasti.\n– Još jedan važan aspekt je inteligentni razvoj infrastruktura i shvatiti kako se suočiti sa regulatornim reformama iz oblasti konkurencije, koje su neophodne za stvaranje novih mogućnosti za rast i investiranje za sve – potcrtao je Minasi.\nDodao je da bi zanimljiva opcija moglo biti proučavanje novih oblika investiranja u infrastrukturu, uz pružanje međunarodnih garancija za prodaju obveznica javnosti od strane lokalnih kompanija.\nPrema podacima Ambasade, Italija je drugi komercijalni partner Bosne i Hercegovine s trgovinskom razmjenom od oko 1,5 milijardi eura godišnje.


Madeleine Albright Archives - BHDijaspora.net\nPreminula Madeleine Albright, prva žena državna sekretarka SAD-a, upamćena po izjavi u BiH: “Ja sam Sarajka!”\nU 84. godini preminula je Madeleine Albright, prva žena državna sekretarka Sjedinjenih Američkih Država. Albright je jedna od kreatorki vanjske politike SAD-a prema zemljama Zapadnog Balkana, ponajviše Bosni i Hercegovini u vrijeme i nakon okončanja rata. Albright je prilikom posjete opsadnom Sarajevu 1994. godine, ispred tadašnje Američke ambasade izjavila: “Ja sam Sarajka!”, te svesrdno nastavila …\nPreminula Madeleine Albright, prva žena državna sekretarka SAD-a, upamćena po izjavi u BiH: “Ja sam Sarajka!” Read More »\nDogađaji, Globus, Posljednje, Vijesti\nMadeleine Albright stiže u Bosnu i Hercegovinu. Bivša državna sekretarka SAD-a Madeleine Albright prihvatila je poziv da dođe u Bosnu i Hercegovinu, kazala je danas ministrica vanjskih poslova BiH, Bisera Turković. Bisera Turković je na zvaničnom Facebook profilu objavila kako se u Washingtonu sastala sa Madeleine Albright, bivšom državnom sekretarkom Sjedinjenih Američkih Država, predsjednicom National …\nBivša državna sekretarka SAD-a Madeleine Albright prihvatila je poziv da dođe u Bosnu i Hercegovinu! Read More »\nBivša državna sekretarka Madeleine Albright govorila je na saslušanju u Komitetu za vanjske poslove Predstavničkog doma Kongresa SAD. Na saslušanju učestvuju stručnjaci za Zapadni Balkan koji daju preporuke budućnoj administraciji Joea Bidena. Ona je podsjetila da je uskoro 25 godišnjica Dejtona. “SAD i saveznici su uradili pravu stvar da zaustave krvoproliće na Kosovu i u …\nMadeleine Albright u američkom Kongresu jasna kao dan: “SAD mora pomoći BiH da krene naprijed!” Read More »\nOpsada Turske ili ekonomski fašizam Donalda Trumpa\nNedavno je bivša američka državna sekretarka Madeleine Albright objavila izvanrednu knjigu Fašizam: Jedno upozorenje koje počinje citatom italijanskog hemičara i pisca, preživjelog Holokausta, logoraša Auschwitza, Prima Levija: “Svako doba ima svoj vlastiti fašizam” – prenosi Al Jazeera Balkans. Posljednji potezi administracije predsjednika Donalda Trumpa i ekonomska opsada Turske, zemlje koja je primila tri milona sirijskih …\nOpsada Turske ili ekonomski fašizam Donalda Trumpa Read More »


RTS :: Karavan omladinskog preduzetništva za zapošljavanje mladih\nEkonomija Karavan omladinskog preduzetništva za zapošljavanje mladih\nKaravan omladinskog preduzetništva za zapošljavanje mladih\nsreda, 10. feb 2016, 13:22 -> 13:48\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež istakao je da je bitno da se država okrene oko 150. 000 mladih između 15. i 24. godine koji "niti se školuju, niti rade", te da se za njih organizuje "Karavan omladinskog preduzetništva".\nSavet za omladinsko preduzetništvo Privredne komore Srbije u saradnji sa organizacijiom Privredni forum mladih, Studentskom konferencijom Univerziteta Srbije i Ministarstva privrede u godini preduzetništva organizuje "Karavan omladinskog preduzetništva".\nČadež je, na konferenciji za štampu, ukazao da je prvi put u novijoj istoriji Vlada Srbije proglašavanjem 2016. godinom preduzetništva, preduzetništvo postavila kao prioritet svoje politike.\nCilj Karavana je, kako je objasnio, da u godini preduzetništva mlade širom Srbije upozna sa mogućnostima zapošljavanja, osnivanja preduzeća, ukaže na preduzetništvo kao veliki potencijal.\nPrema njegovim rečima 150. 000 mladih koji niti rade niti se školuju su poražavajući podatak kojem društvo mora da se posveti.\nTakođe, je, s tim u vezi ukazao i na uvođenje sistema dualnog obrazovanja, kojim se, takođe, bori protiv nezaposlenosti mladih.\nČadež je rekao da je sistem dualnog obrazovanja potreban Srbiji, jer već sada dve trećine đaka upisuje stručne škole, ali i konstatuje da iz njih danas ne izlaze sa konkretnim znanjem potrebnom u modernom poslovnom okruženju.\nU cilju podsticanja preduzetništva PKS je proširila svoje usluge na onlajn sistem, tako da svi mogu podatke o tavranju firmi dobiti 24 sata.\nSavetnik u Ministarstvu privrede Dušan Korunoski podvukao je da, ako se ne bude našlo mesta za 150. 000 mladih koji se ne školuju i ne rade društvo nema budućnost.\nMinistarstvo, prema njegovim rečima, nada se da će mladi da iskoriste godinu preduzetništva da se okušaju u rizičnom osamostaljenju koje celom društvu donosi dobit.\nKorunoski se prisetio da je, krajem osamdesetih, početkom devedesetihtih godina, kada se osamostalio, bio suočen sa otporom kako u porodici, tako i društva.\n"U moje vreme svi su bili protiv mene. Mi koji smo se osamostaljivali početkom devedesetih nismo imali podršku ni države ni porodice. Danas mladi, sa ovom vladom, imaju mnogo više sasansi, pomoć, mentoringa, sredstava za početak. Ova generacija mladih preduzetnika trebalo bi da pokaže više entuzijazma i odlučnosti nego moja generacija", poručio je Korunoski.\nDirektor firme "KrelTive" Nemanja Timotijević preneo je svoj primer za uspešnost mladih preduzetnika.\nTimotijević je rekao da je njegova firma počela pre četiri godine sa radom na osnovu samo entuzijazma par ljudi, a da danas broji 30 zaposlenih, i da je godinu i po dana prisutna i na tržištu Ujedinjenih Arapaskih Emirata.\nPrema njegovim rečima, kada je on pokretao firmu nije još bilo toliko svesti o značajau malih i srednjih preduzeća, što se znatno promenilo danas.\nKoordinator projekta Vladimir Radovanović preneo je da "Karavan" ima za cilj da se u godini preduzetništva mladi širom teritorije Srbije edukativnim i informativnim programom upoznaju sa mogućnostima i izazovima koje Vlada Srbije i Ministarstvo privrede stavljaju pred njih.\nCilj je pospešivanja novoosnovanih preduzeća koja će omogućiti otvaranje novih radnih mesta, smanjiti nezaposlenost i dopriineti jačanju domaće privrede. U prvoj fazi Karavan će od 17. februara do 11. aprila obići regionalne studentske centre - Subotica, Novi Sad, Kragujevac, Novi Pazar, Niš.\nNa kraju prve faze planirana je petodnevna konferencija u Beogardu, sa ciljem da iz nje iznedri 60 uspešnih mladih preduzetnika. U drugoj fazi, od 16. maja do 16. septembra Karavan će obići većinu gradovana teritoriji Srbije od Subotice do Vranja i Prijepolja u kojima postoje kapaciteti za organizaciju panela.\nU oktobru će u Beogradu biti održana konferencija na temu „Sprovođenje i pospešivanje startap ekosistema" kojom se završava druga faza projekta.\n(četvrtak, 11. feb 2016, 08:35)\nNikad kraja izmisljotinama i nekim maglovitim akcijama. Taman covek pomisli da smo se oslobodili worksopova i sajmova zaposljavanja, kad evo nove ujdurme. Karavan zaposljavanja !\nDefinitivno je jasno da se ovih neoliberalnih ujdurmi nikad necemo osloboditi.\n(sreda, 10. feb 2016, 15:25)\nA šta sa onima oko tridesete godine?\nA šta ćete sa ostalima. I koli se plača taj karavan.


EK - Težak poraz Budućnosti, Zenit izgubio drugu u nizu - Sportske.net\nEK - Težak poraz Budućnosti, Zenit izgubio drugu u nizu\nKošarkaši Budućnosti pretrpeli su četvrti poraz u grupnoj fazi Evrokupa. Na otvaranju 8. kola šampion Crne Gore doživeo težak poraz u Istanbulu.\nABA - Budućnost ponovo pokorila ŽeleznikDžikić: "Miler - jako neprijatan igrač"Partizan nemoćan u Podgorici!ABA - Najlepši potez u novembru? To je baš lako pitanje!Budućnost oslabljena, Partizanu olakšan posao\nPrva utakmica 8. kola Evrokupa odigrana je u dvorani "Abdi Ipekči" u Istanbulu gde je ekipa Galatasaraja odmerila snage sa podgoričnom Budućnosti.\nGosti su ušli u meč kao drugoplasirana ekipa na tabeli Grupe B ali im sada to drugo mesto "visi", pošto su u Istanbulu pretrpeli ubedljiv poraz.\nGalatasaraj je savladao Budućnost Voli rezultatom 82:61 (22:14, 19:20, 23:11, 18:16) tako da će u slučaju istog broja pobeda i poraza na kraju grupne faze takmičenja biti u prednosti u odnosu na večerašnjeg rivala.\nPodgoričani su u prvoj utakmici slavili sa 9 poena razlike (87:78), a dva kola pre kraja imaju pobedu više od Galatasaraja i već u narednom kolu čeka ih gostovanje minhenskom Bajernu.\nGalatu je večeras do pobede predvodio Dvajt Hardi sa 22 poena (6/7 za tri), a po 14 poena postigli su Skoti Hopson i Džordan Tejlor.\nU poraženom sastavu samo su dvojica igrača ostvarila dvocifren poenterski učinak. Aleksa Ilić je predvodio Budućnost sa 13 poena i 8 skokova, a pratio ga je Kajl Gibson sa 10 poena.\nZenit je večeras u Grupi D pretrpeo drugi uzastopni poraz. Nakon ubedljivog poraza na gostovanju Trentu ekipa Zenita je večeras kao domaćin izgubila od Asvela rezultatom 92:89.\nNaš Marko Simonović postigao je 11 poena (4/4 za dva, 1/3 za tri) i ostvario 2 skoka u porazu svog tima, a goste je do pobede predvodio Džastin Harper sa 18 poena.\nKlub iz Sankt Peterburga pao je na drugo mesto na tabeli Grupe D sa skorom 4-4, a novi lider je Asvel koji ima pobedu više.


Početak/Region/NEDIMOVIĆ U MEROŠINI: Stroža kontrola prilikom otkupa višnje\nMeđu onima koji su bili u prilici da iznesu svoje probleme bili su pčelari iz merošinskog udruženja, koji su se žalili na voćare, jer po njihovim rečima nekontrolisano koriste hemijska sredstva. Sa druge strane voćare je zanimala cena i regulisanje otkupa, ali i savet u borbi protiv žilogriza, koji im uništava zasade, pišu Merošinske Vesti.\nSastanku su prisustvovali i načelnica Nišavskog upravnog okruga Dragana Sotirovski, predsednica privremenog organa Sanja Stajić, članovi veća i direktori javnih preduzeća.\nBranislav Nedimović Merošina poljoprivreda višnja\n27. maja 2020. u 11:16\n27. maja 2020. u 23:45\nToliko smo zaštićeni da sam primoran da tužim otkupljivača za prošlogodišnji rod višanja u Leskovcu.\nDunjic Visnja kaže:\n3. juna 2020. u 23:03\nNemoj da se brigate ici ce cena visnje i do 35 a mozda i 40 dinara, sramota dokle vise zamajavanja otkupe po 25 ec, a prodaju po 2,5 e i onda kazu trziste kakvo trziste, mafija.\nČačanski glasač kaže:\n29. juna 2020. u 22:48\nNedimović uništi Šumadiju i komplet poljoprivredu .Treba ga imenovati za premijera neka dokrajči seljaka a bidale će ponovo glasati za sns katastrofa


"Ozbiljne kompanije već traže radnike, a dosta kompanija počinje da radi već od trećeg ili četvrtog meseca. Ljudi sa naših prostora su se pokazali kao kvalitetni radnici, a Hrvatska bi osetila pad u kvalitetu da nema radnika iz BiH", rekao je Tatić.\n"Uslovi koje poslodavci u Hrvatskoj nude zavise najviše od pozicije i industrije, ali generalno možemo reći da nude nešto bolje plate nego za iste poslove u BiH i sve ono što po zakonu treba da osiguraju radnicima. Često nude kompletnu pomoć pri regulisanju radne i boravišne dozvole, smeštaj i hranu", rekao je Divčić za "Nezavisne".\nOn kaže da su traženi radnici za poslove u turizmu i ugostiteljstvu, posebno hotelijerstvu, ali i poslovi u građevinarstvu i saobraćaju. Dodaje da se na godišnjem nivou podjednako traže i sezonski radnici i radnici van sezone, što nije bio slučaj do pre tri godine.\n"U Hrvatskoj postoje određene kvote za sezonske radnike i kada se ispune ne mogu više da ih zapošljavaju . Traženi su konobari, kuvari, poslastičari, sobarice, recepcioneri... Imamo intervjue u Beogradu, a imaćemo i u Sarajevu i Banjaluci", kaže Mitrović i ističe da sezona kreće već od marta i aprila, pa poslodavci u Hrvatskoj hoće da obezbede na vreme radnu snagu, kao i da nude dobre uslove.\n"Sve je po zakonu, radnik je prijavljen sto odsto na platu, radi osam sati dnevno, a u slučaju prekovremenog, sati se plaćaju. Glavni konobar koji ne treba veliko znanje za to ima oko 1.000 evra platu. U sezoni sa prekovremenim satima neki su izlazili i sa oko 2.000 evra", rekao je Mitrović.\nPETINA EVROPLJANA RADI SKRAĆENO Hrvatska na dnu EU po nepunom radnom vremenu\nHRVATI UVOZE RADNU SNAGU Stižu radnici iz Hondurasa, Šri Lanke, Nepala i Vijetnama


Marko Simonović - Blic Sport\nNBA draft koji će biti održan 29. jula, za učesnika će imati i jednog od najvećih talenata košarke s Balkana.\nKošarkaši Crvene zvezde večeras od 20 časova i 45 minuta u Milanu igraju protiv Armanija u 9. kolu Evrolige.\nNBA draft koji će biti održan sledeće sedmice, u sredu 18. novembar, ipak će za učesnika imati jednog od najvećih talenata košarke s Balkana.\nMarko Simonović - pojačanje Crvene zvezde koje nije potrebno posebno predstavljati. Ljubimac „delija“, kapiten crveno-belog kluba, čovek kojeg navijači obožavaju.


I Socijalisti podržali Mićića /VIDEO/ - NTV Arena\nI Socijalisti podržali Mićića /VIDEO/\nPredsjednik bijeljinskog Gradskog odbora SP-a Nedeljko Jović naveo je da se već niz godina vodi politika usaglašavanja vlasti na lokalnom i nivou Republike Srpske radi poboljšanja života građana na području Bijeljine i realizacije određenih projekata.\n“Zadovoljstvo je što sam danas ovdje i što mogu da potpišem u ime Gradskog odbora SP-a sporazum sa sadašnjim, a sigurno i budućim gradonačelnikom Bijeljine”, rekao je Jović novinarima.\n“Sigurni smo da će gradonačelnik i u budućnosti, kao i do sada, raditi dobro i za dobrobit grada Bijeljine”, rekao je Jović.\nJović kaže da Mićić ima podršku Gradskog odbora, ali i rukovodstva SP-a Republike Srpske.\n“Nama je neophodna široka koalicija da bismo nastavili sve dobre projekte koji su rađeni u našem gradu, te da sve nesuglasice i nesloga koji su se dešavali u prethodnom periodu u vlasti između republičkog i lokalnog nivoa, budu prevaziđene”, rekao je Mićić, naglasivši da je stvaranje široke koalicije želja koja postoji već godinama u Bijeljini.\nTags: bijeljina, mico micic, nedeljko jovic, sp, sporazum\nKulturna saradnja Ugljevika i Loznice\nObnovljena ikona Svete Petke u naselju Pet jezera


MAGLAI: DRŽAVA NAJVEĆI RASIPNIK, SUBOTICI ZA PET GODINA ODUZETO OKO 700 MILIONA DINARA - Magločistač\nPočetna Aktuelno MAGLAI: DRŽAVA NAJVEĆI RASIPNIK, SUBOTICI ZA PET GODINA ODUZETO OKO 700 MILIONA DINARA\nMAGLAI: DRŽAVA NAJVEĆI RASIPNIK, SUBOTICI ZA PET GODINA ODUZETO OKO 700 MILIONA DINARA\nŠef odborničke grupe Pokreta za građansku Suboticu Jene Maglai izjavio je danas u Subotici da je izmenama i dopunama Zakona o finansiranju lokalnih samouprava od ovog grada u poslednjih pet godina oduzeto oko 700 miliona dinara na godišnjem nivou i optužio republičku vlast da je najveći rasipnik, a vlast u Subotici da o tome ćuti.\n“Lokalnim samoupravama se iz godine u godinu smanjuju sredstva, a sa druge strane se puni budžet republike a novac odlazi u nove buradi bez dna. Od Subotice je u poslednjih pet godina oduzeto oko 700 miliona dinara na godišnjem nivou, a vlast u Subotici o tome ćuti”, rekao je Maglai novinarima u prostorijama Mađarskog pokreta (MP).\nMaglai je kazao da je republička vlada najveći rasipnik u državi i da su dugovi pojedinih javnih preduzeća bunari bez dna koji odvlače ogroman novac i da više nema odakle da se uzima pa se uzima od lokalnih samouprava.\n“Neodgovorno je što Srpska napredna stranka (SNS) i Savez vojvođanskih Mađara (SVM) ćute o tome, ne smeju da pisnu zbog svojih centrala u Beogradu ili ovde u Subotici”, rekao je Magali i dodao da je “ovo ozbiljan atak na interese građana svih lokalnih samouprava u državi”.\nPrema njegovim rečima, transferna sredstva se raspređuju na osnovu toga koja lokalna samouprava je bliska vlasti. Ne stimulišu se lokalne smourave da doprinose nego ih stavljaju u neravnopravan položaj oduzimajući im sredstva u zavisnosti od toga ko je koliko politički blizak vlasti.\n“Samo se cedi suva drenovina budžeta lokalnih samuprava koji je i ovako prazan, dok je ova vest ostala bez većih reakcija od strane nosioca funkcija kao i opozicije”, kazao je Maglai.\nOn je podsetio da je kao bivši gradonačelnik Subotice više puta insistirao na vraćanju određenih sredstava Subotici i dodao da se ovakvim rešenjima pojedine lokalne samouprave, poput Kragujevca, stavljaju u nejednak položaj, koji je “zbog bliskosti vlasti iz buđetskih rezervi u protekle dve godine dobio 800 miliona dinara”.\nSkupština Srbije usvojila je početkom oktobra izmene Zakona o finansiranju lokalne samouprave kojim se preraspoređuje 4,8 miliona dinara sa lokala na republički budžet.


Može li građanska buna u Makedoniji srušiti „novo ime“ države - Sputnjik Srbija\n21:00 25 Februar 2020\n© AFP 2019 / Robert ATANASOVSKI /\n18:01 19.11.2018 (osveženo 18:34 19.11.2018) Preuzmite kraći link\nProtesti u Makedoniji pokazuju da postoji grupacija građana koja kategorički odbacuje sporazum postignut sa Atinom i ustavnu promenu imena države. Ipak, teško da će protesti imati efekta, jer je cela priča prebačena u Sobranje, a tamo vlast i opozicija „konstruktivno sarađuju“.\nGrađani Makedonije koji ne žele promenu imena svoje države i traže poništavanje sporazuma Skoplja i Atine ponovo su protestovali na ulicama Skoplja.\nOsim toga, oni traže i ostavku aktuelnog premijera Makedonije Zorana Zaeva, kao i vanredne izbore. U suprotnom najavljuju proteste u svim većim gradovima Makedonije, ali i izvođenje teške mehanizacije na ulice i blokadu.\nS obzirom na to da su masovni građanski protesti uoči makedonskog referenduma već viđeni, nameće se pitanje da li nove demonstracije sada mogu nešto da promene?\nBranko Đorđevski, novinar i analitičar iz Skoplja, nije uveren da nova masovna okupljanja građana mogu nešto da promene. U isto vreme, on priznaje da je dobro što skup nije politizovan ni na koji način, i što je zadržao oblik građanskog mirnog protesta.\n„Protesti pokazuju da u Makedoniji postoji jedna grupacija građana koja kategorički odbacuje sporazum postignut sa Atinom, koji podrazumeva ustavnu promenu imena države. Međutim, ne verujem da će protesti koji se najavljuju i koji se već održavaju imati efekte da vlada podnese ostavu, da se održe novi izbori, povuku dogovor sa Grčkom i sve ostalo što traže“, pesimista je Đorđevski.\nOn smatra da protesti nemaju tu energiju i moć koja je potrebna za promene, posebno što je cela priča prebačena u Sobranje.\n„Tamo se odvija procedura za promenu Ustava, ustavni amandmani treba da budu utvrđeni 1. decembra, posle čega kreće javna rasprava, i sva je prilika da će oni biti definitivno usvojeni. Lično nisam video ovih dana neku promenu u odnosu snaga u parlamentu, posebno od strane najveće opozicione grupacije“, ističe naš sagovornik.\nĐorđevski navodi da zasad deluje da opozicioni parlamentarni poslanici konstruktivno sarađuju sa vladajućom većinom. On ne spori da se s vremena na vreme od opozicije čuje protivljenje i ukazivanje na štetne posledice sporazuma sa Grčkom, ali smatra da to ne znači da je moguće neko iznenađenje u parlamentu. Odnosno, da se poslanici opozicije koji su dali ključnu podršku vladajućoj većini predomisle.\n„Čini mi se da to što Zaev zagovara tezu o političkoj amnestiji i pomirenju može da ima dodatnog uticaja da najveća opoziciona partija ne pravi neke veće probleme“, ističe on.\nNaš sagovornik napominje da dobrom delu građana promene koje slede teško padaju i podseća da je njihovo demokratsko pravo da svoje mišljenje izraze protestima. Nažalost, zaključuje Đorđevski cela priča je u rukama poslanika Sobranja, to jest, makedonskog parlamenta.\nUčesnici protesta su rekli da se protive, kako kažu, nelegalnoj promeni imena i traže poništenje Prespanskog sporazuma o promeni imena države u Republika Severna Makedonija, kao i da se obustavi procedura za izmene Ustava.\nProtest je organizovalo udruženje „Bojkotujem ustavne promene“, a ispred zgrade parlamenta Makedonije u centru Skoplja održan je prvi u nizu najavljenih protesta.\nBolton Lavrovu uz osmeh: Makedonija je vrlo komplikovana država\npromena imena Makedonije, Zoran Zaev, Sobranje, Sporazum, Makedonija, vlast, opozicija, protesti, Branko Đorđevski, Makedonija


RTS :: Tramp ponovo uverava stanovnike Guama da su bezbedni\nSvet Tramp ponovo uverava stanovnike Guama da su bezbedni\nTramp ponovo uverava stanovnike Guama da su bezbedni\nsubota, 12. avg 2017, 14:25 -> 16:16\nPredsednik SAD Donald Tramp ponovo je uverio stanovnike Guama da su bezbedni, istakvaši da su američke vojne snage u stanju pripravnosti. Guverneru Guama Ediju Kalvu poručio je da su SAD 1.000 odsto sa njima, preneo je AFP.\nKalvo je tokom razgovora sa američkim predsednikom rekao da se "nikada nije osećao bezbednije i da nikada nije bio tako samouveren koliko je sa njim (Trampom) na čelu", navedeno je u saopštenju iz Kalvove kancelarije.\nUradićemo odličan posao, ne brinite ni o čemu, rekao je Tramp tokom razgovora i dodao da je on trebalo da bude na čelu SAD pre osam godina ili neko ko ima tvrd stav poput njega.\nTramp je, takođe, rekao da će Severna Koreja, ukoliko napadne SAD, zaista zažaliti i da je američka vojska "spremna i naoružana".\nSevernokorejska novinska agencija KCNA je u današnjem komentaru optužila Trampa da dovodi situaciju na Korejskom poluostrvu na ivicu nuklearnog rata, nazvavši SAD "fanatikom nukleranog rata".\nSeverna Koreja je izazvala problem sa Sjedinjenim Američkim Državama i mora da ga reši, napisao je šef britanske diplomatije Boris Džonson na svom "Tviter" nalogu.\nBoris Džonson je naveo da je međunarodna zajednica okvir koji će osigurati da Severna Koreja zaustavi svoje agresivne akte, preneo je AFP.\nIstakao je da Britanija radi sa SAD i drugim svojim partnerima u regionu kako bi kriza bila okončana diplomatskim putem.\nKineski predsednik Si Đinping ranije je pozvao predsednika SAD Donalda Trampa da izbegava "reči i dela" koja bi pogoršala već napetu situaciju na Korejskom poluostrvu, javila je kineska državna televizija.\nSi je, u telefonskom razgovoru sa Trampom, istakao da "Kina i SAD imaju zajednički interes u realizaciji denuklearizacije Korejskog poluostrva i održavanju mira i stabilnost na tom području", prenosi AFP, pozivajući se na kinesku televiziju Si-Si-Ti-Vi.\nKako navodi AP, predsednik Kine je naglasio da severnokorejsko nuklearno pitanje iziskuje mirno rešenje i da SAD, kao "relevantna strana", treba da sada pokažu uzdržanost.\nTramp je juče još više zaoštrio retoriku, upozorivši Pjongjang da će "istinski zažaliti" ako preduzme bilo kakvu neprijateljsku akciju protiv SAD.\nKina je tradicionalno najbliži saveznik Pjongjanga, ali je prošlog vikenda glasala za nove sankcije u Savetu bezbednosti UN protiv režima severnokorejskog lidera Kim Džong Una, naveo je AFP.\n(subota, 12. avg 2017, 16:00)\nСви безбедности проблеми\nовог света потичу од Америке, Енглеза и НАТО-а...Свако, ко је и мало објективан и ко нема кратко памћење, сложи'ће се мојом констатацијом...Од другог св.рата, скоро у свим ратовима су суделовали управо Амери, Енглеска, као вечити амерички партнери и НАТО...Помало је дрско и некоректно оптуживати Пјонгјанг да је сам направио проблеме са Америком...\n1 Tramp planira da pozove Putina u SAD\n2 Eksplozija gasa na Menhetnu, petoro povređeno\n3 Ajkule ugrizle za nogu dvoje dece na ostrvu kod Njujorka\n4 Španski sud odustao od zahteva za izručenje Puđdamona\n5 Rusija i Kina odložile zabranu izvoza nafte u Severnoj Koreji\n22° C 21° C 19° C 21° C 22° C 11° C\ncaca Marija Predsednica... Ustastvo kao drzavni sistem Bahatost


Plate su investicija, a ne trošak | Kamatica\nPočetna > vest > Plate su investicija, a ne trošak\nPlate su investicija, a ne trošak\nTekst objavljen: 26.05.2016 13:35\nIstraživanja pokazuju da se u Srbiji zarade uglavnom isplaćuju na osnovu najjednostavnijih kriterijuma, kao što su školska sprema i godine staža, dok su malo vezane za učinak i vrednost pojedinca, rečeno je danas na konferenciji "Zarade i modeli nagrađivanja" u Beogradskoj bankarskoj akademiji.\nProfesorka Živka Pržulj kazala je da bi konačno u regionu na zarade trebalo da počne da se gleda kao na investiciju, a ne na trošak, ističući da one niske ne idu u korist ni poslodavcima, jer su demotivacione.\n"Pored svih problema kao što su neisplaćivanje zarada, njihova visina koja je ispod egzistencijalnog minimuma, većina organizacija i dalje kreira sisteme zarada na osnovu najjednostavnijih kriterijuma", rekla je Pržulj Tanjugu, navodeći da se na taj način ne dobija adekvatan učinak zaposlenih.\nOna smatra da bi službe za ljudske resurse trebalo da budu aktivnije i da sa menadžerima dizajniraju sisteme zarada koji će pojedincima omogućiti da znaju pravila - koliko rada i rezultata donosi koliku zaradu.\n"Jako je važno da se što više izbegava individualno ugovaranje, samovolja i procena pojedinih vlasnika i menadžera što je kod nas prisutno", rekla je Pržulj.\nKada je reč o trendovima u toj zarada, profesorka sa Beogradske bankarske akademije kaže da su oni vezani za učinak, kao i takva kreiranja da svaki pojedinac može naći svoju motivaciju u okviru sistema.\n"Postoje ljudi koji vole veći fiksni deo zbog sigurnosti, i koliko god se trude žele istu zaradu, a postoje i oni koji ne žele fiksni deo, već da im se rezultati i zalaganja isplate", rekla je ona.\nA da je danas u Srbiji teško pronaći kvalitetne kadrove, potvrdio je Tanjugu Dragoljub Rajić iz Mreže za poslovnu podršku, rekavši da kompanije počinju da "uvoze" radnu snagu, kao i da svoje firme otvaraju u blizini granica.\n"Čak i neki strani investitori koji su došli u Srbiju, ili razmišljaju da dođu, više ne biraju Beograd, niti centralnu Srbiju, već žele da podignu svoje fabrike u graničnom pojasu. Interesantne su granica sa Rumunijom, Bugarskom ili prema Makedoniji. Smatraju da je bolje da imaju dve do tri zemlje iz kojih mogu da povuku kadrove, jer su svesni da ih u Srbiji nema dovoljno", upozorava Rajić.\nOn je dodao da je zbog toga važno da država ide tragom privatnog sektora koji traži da se naš obrazovni sistem iznutra promeni, ukazujući da se mladi uglavnom obrazuju na opštim smerovima i da nedostaju specifična znanja.\n"Došle su inostrane kompanije, imamo sve više stranih hotelskih lanaca u Beogradu, sve više naših kompanija koje rade na proizvodnji softvera, i šta se onda dešava...u delatnostima koje mogu da predvode razvoj, privreda nailazi na zid jer nema kadrova", objasnio je Rajić.\nRajić je ukazao da je jedno od rešenja, osim promene obrazovnog sistema, i saradnja sa regionom.\n"Želimo da pospešimo to da, ne samo da neko ko studira u Srbiji ode na praksu u hrvatske ili slovenačke kompanije, nego da taj proces bude inverzan, odnosno da i njihovi studenti mogu da dođu u neke kompanije koje su ovde u Srbiji. Ta saradnja je vrlo važna da bi postojali kvalitetni ljudski resursi", zaključio je Rajić.\nsistem obrazovanja radnici pad investicija investicije stručna sprema strane kompanije