Bolivijska opozicija traži nove izbore\nNemiri na ulicama La Paza\nKandidat opozicije na predsedničkim izborima u Boliviji Karlos Mesa zatražio je održavanje novih izbora da bi se izašlo iz krize izazvane reizborom socijaliste Eva Moralesa, prenosi AFP.\n"Najbolje rešenje za ovu krizu, u trenutnim okolnostima, jesu novi izbori koje bi nadgledao novi nepristrasni izborni organ i koje bi strogo pratila međunarodna zajednica", rekao je u nedelju Mesa na skupu svoje stranke, Građanske zajednice, u La Pazu.\nPrednost od više od 10 odsto u odnosu na prvog narednog rivala donela je šefu države pobedu u prvom krugu izbora. Međutim, opozicija je navela da su izbori pokradeni i izbio je talas demonstracija u kojima su najmanje dve osobe izgubile život a 140 je povređeno.\n"Smirivanje zemlje i demokratsko rešavanje krize su u rukama Eva Moralesa", rekao je Mesa koji je svoje pristalice pozvao da i dalje "mirno i nenasilno" protestuju.\nMorales je svoje protivnike optužio da pokušavaju da izazovu oružani sukob i da žele "žrtve koje bi ubile policija i vojska". To je bio odgovor na izjavu Luisa Fernanda Kamača, lidera opozicije koji je u subotu pozvao bolivijsku vojsku da "stane uz narod".


Srbija: u susret prevremenim izborima | Institute for War and Peace Reporting\nSrbija: u susret prevremenim izborima\nClanice vladajuce koalicije mogle bi doprineti padu aktuelne vlade.\nIzgleda da su dani aktuelne srpske vlade opterecene skandalima odbrojani. Na to ukazuju razgovori nekoliko clanica vladajuce koalicije sa opozicionim strankama o zakazivanju prevremenih parlamentarnih izbora.\nCetiri male stranke iz vladajuce koalicije prihvatile su poziv Miroljuba Labusa, lidera reformske G17 Plus partije, da razgovaraju o mogucnosti organizovanja prevremenih opstih izbora.\nG17 Plus je napustio vladu pre dva meseca i postao njen ogorceni protivnik. Ova stranka smatra prevremene izbore jedinim resenjem za izlazak iz krize na burnoj politickoj sceni Srbije.\nMada spremnost na razgovore ne znaci automatsku pobedu zagovornika vanrednih izbora, ovo je znacajan pokazatelj koji ukazuje da bi prevremeni izbori mogli postati neizbezni.\nDo sada je srpska vlada, u kojoj dominantnu ulogu ima Demokratska stranka, DS, ubijenog premijera Zorana Djindjica, uspevala da ocuva parlamentarnu vecinu uprkos nizu skandala i padu rejtinga.\nDemokratska stranka se, pre svega, oslanjala na lojalnost malih stranaka unutar vladajuce koalicije kojima ne odgovaraju prevremeni izbori jer im je izborni cenzus od pet odsto za ulazak u parlament nedostizan.\nU zamenu za lojalnost najvecoj stranci u vladi, liderima malih partija je dodeljena nesrazmerno znacajna uloga u vladajucoj koaliciji.\nPored toga, vlada je uspela da pridobije pojedine poslanike partija koje su kabinetu premijera Zivkovica okrenule ledja zahvaljujuci odluci Ustavnog suda Srbije koji je proslog proleca presudio da su mandati u parlamentu vlasnistvo poslanika, a ne njihovih maticnih stranaka.\nNakon te odluke Ustavnog suda, najmanje deset poslanika iz antivladinog bloka preslo je u stranke vladajuce koalicije ili je formiralo nove poslanicke grupe koje podrzavaju vladu.\nVladina vecina u parlamentu mogla bi, medjutim, ozbiljno da se okrnji jer Socijaldemokratska partija, SDP; Gradjanski savez, GSS; Sandzacka demokratska partija i Reformisti Vojvodine zele da razgovaraju sa G17 Plus o mogucnosti održavanja prevremenih parlamentarnih izbora.\nCini se da ove clanice vladajuce koalicije ne zele da podele sudbinu Demokratske stranke koju pritiskaju aktuelne skandalozne afere. Neke clanice koalicije takodje veruju da ce bolje proci ukoliko bi se povezale sa G17 Plus ili drugom glavnom opozicionom strankom Demokratskom strankom Srbije, DSS.\nVladajuca koalicija trenutno je opterecena medjusobnim sukobima i sporenjima. Tokom prethodna dva meseca, potpredsednik Vlade Srbije Rodoljub Sabic i ministar zdravlja Tomislav Milosavljevic dali su ostavke.\nPoslednji skandal izbio je 3. septembra kada su zvanicnici G17 Plus doveli u pitanje regularnost glasanja u skupštini 22. jula, kada je smenjen popularni guverner Narodne banke Srbije Mladan Dinkic, potpredsednik G17 Plus.\nNa konferenciji za stampu G17 Plus prikazao je video snimak i na osnovu koga tvrdi da jedan od poslanika Demokratske stranke koji su navodno glasali, Neda Arneric, zapravo uopste nije bila u skupštinskoj sali.\nOve optuzbe, koje vladini zvanicnici energicno negiraju, otvorile su nova pitanja o validnosti prethodnih glasanja u skupštini.\nMada Arnericeva odbija da potvrdi ili demantuje optuzbe o (ne)prisustvovanju skupstinskom glasanju, Demokratska stranka insistira da je ona bila u skupstinskoj sali.\nCini se da medjunarodna zajednica, u medjuvremenu, gubi strpljenje u odnosu na aktuelnu vladu.\nBrisel i Vašington su do sada snazno podrzavali vladu Zorana Zivkovica, ali se ta podrska zasnivala na sposobnosti vlade da garantuje stabilnost i sprovodjenje reformi u Srbiji.\nMada za sada nema otvorenih naznaka o promeni politike, reklo bi se da su simpatije sve veceg dela medjunarodne zajednice na strani G17 Plus, koja je beskompromisni zagovornik reformi.\nUsled niza pomenutih problema, javna podrska vladi pala je na najnizi nivo od izbora pocetkom 2001. godine i krece se izmedju 15 i 20 odsto, a oko dve trecine reformski orijentisanih glasaca sada se zalazu za prevremene izbore.\nIstrazivac javnog mnjenja Srdjan Bogosavljevic uporedio je situaciju u kojoj se nalazi vlada sa poslednjom godinom na vlasti rezima Slobodana Milosevica. "Ovakvo nezadovoljstvo je idealna prilika za opoziciju da vlast dovede u veoma tezak i neugodan položzj."\nPoliticki analiticar Slobodan Antonic smatra da su prevremeni izbori neizbezni jer je "erozija vlasti mnogo brza nego što je vladajuca koalicija mogla i da pretpostavi."


Početna » Ekonomija » Page 2274\nTržište Srbije na putu rasta\nBeogradska berza implementiraće u svoj informacioni sistem FIX protokol čime će posle Varšavske berze postati druga berza iz nekadašnjeg Istočnog bloka koja će imati taj globalno priznati sistem komunikacije. FIX protokol omogućiće srpskom tržištu kapitala efikasniju komunikaciju, unaprediće bezbednost i sigurnost informacija, kao i njihovu dostupnost, rečeno je na juče završenoj Šestoj međunarodnoj konferenciji Beogradske berze koja je tokom prethodna dva dana održana u Centru Sava.\nFIDELINKA I NAVIP DOBILI POKRAJINSKI ZNAK ZA KVALITET\nNamensko meko brašno tip 400 subotičke Fidelinke i vrhunsko suvo belo vino „sovinjon“ Navip-Fruškogorca u Petrovaradinu, novi su nosioci prava korišćenja robnog znaka „Najbolje iz Vojvodine“ koji dodeljuje Pokrajinski sekretarijat za privredu.\n– Ovo nisu nagrade za kvalitet, nego tek pravo na korišćenje etikete „Najbolje iz Vojvodine“, i zato su ovi proizvodi od danas na stalnoj proveri i ne smeju da popuste u kvalitetu, rekao je juče u Master centu Novosadskog sajma, uručujući ova priznanja, Siniša Lazić, pokrajinski sekretar za privredu.\nRegionalni lider u informatičkoj tehnologiji\nPreduzeće Controlpoint iz Užica dobilo je status Gold certified partner, odnosno sertifikat o najvišem nivou partnerstva sa Microsoftom. Pored toga, od ove poznate svetske kompanije, Controlpoint je dobio i sertifikat za računare koje sklapa i tržištu nudi pod nazovom CP-Box.\nOvi složeni sertifikati garantuju da je kvalitet komponenti, kao i sam sistem, sklapanje i testiranje računara obavljen, potvrđen i usaglašen sa najvišim kriterijumima i zahtevima Microsofta.\nPad vrednosti berzanskih indeksa\nNespremnost investitora za dalje ulaganje na Beogradsku berzu, dovelo je do novog osetnog pada indeksnih pokazatelja. Najveći pad vrednosti beleži indeks koji prati srpske najlikvidnije hartije od vrednosti, odnosno indeks BELEX15 (3,4 odsto) i SRX (3,8 odsto). Smanjenje nije zaobišlo ni BELEXLINE, koji je na kraju jučerašnjeg trgovanja ukazivao na pad prometa od dva odsto.\nPodrška Vladi za stabilnost cena\nGuverner Narodne banke Srbije Radovan Jelašić izjavio je juče da će ta institucija podržavati Vladu Srbije u onoj meri u kojoj vladin cilj bude stabilnost cena.\n„Zadatak NBS, što se može videti i u zakonu, jeste održavanje stabinosti cena i u kojoj meri cilj Vlade bude stabilnost cena, u toj meri ćemo je mi podržavati“, izjavio je Jelašić na konferenciji za novinare.\nZemlje jugoistočne Evrope drugi trgovinski partner Srbije\nRobna razmena Srbije sa zemljama CEFTA, u prvih devet meseci ove godine dostigla je tri milijarde dolara, a učešće Srbije u razmeni sa državama tog regiona iznosi 21,3 odsto i to je, posle Evropske unije, drugo tržište po značaju za domaće privrednike. Pri tom, gotovo 50 odsto poljoprivrednih proizvoda koje uvoze zemlje CEFTE proizvodi se u Srbiji.\nKiša onemogućava vađenje krompira\nStalne kiše sprečavaju oko 1.000 proizvođača krompira u selima na obroncima Suvobora, gde se ta poljoprivredna kultura najviše i gaji u Srbiji, da vade ovogodišnji rod. Blatnjave njive ne dozvoljavaju ni pešaku da uđe, a mehanizacija i radnici spremno čekaju već mesec dana da izvade krompir, koji je i pored velike suše, dobro rodio, rekli su proizvođači.\nPotvrđeni viši koeficijenti plata za prosvetu i zdravstvo\nVlada Srbije juče nije razmatrala Nacrt zakona o besplatnoj podeli akcija, a koncept Ministarstva ekonomije za privatizaciju šest velikih javnih preduzeća nije razmatran ni pred Komisijom za restrukturiranje i privatizaciju javnih preduzeća, saopštio je juče vicepremijer Božidar Đelić posle redovne sednice Vlade.\nDva kupca u igri\nTender za kupovinu šabačke Zorke trebalo je da bude završen 2. novembra ali je na zahtev kupaca koji su otkupili dokumentaciju produžen do 28. novembra. Prema nezvaničnim informacijama, zainteresovani kupci su šabački koncern Farmakom MB, vlasništvo Miroslava Bogićevića, i engleska kompanija MIDL.\nRadnici Pobede ostvarili pravo kod Fonda solidarnosti\nUkupno 152 radnika AD Pobeda armature iz Novog Sada, fabrike u stečaju, ostvarilo je kod Fonda solidarnosti pravo na isplatu zaostalih zarada za devet meseci i njima su juče uručena rešenja na osnovu kojih će moći da podignu novac. Na ime zaostalih zarada za ovu grupu radnika iz Fonda će biti uplaćeno ukupno 4.\nOd decembra nova usluga MTS za mala i srednja preduzeća\nMobilna telefonija Srbije najavila je da će od danas malim i srednjim preduzećima ponuditi novu uslugu koja će im omogućiti brzo i jednostavno priključenje na Internet putem 3G mreže te kompanije. Kako je na konferenciji za novinare rekao direktor MTS Vladimir Lučić, cilj ove usluge je da olakša poslovnu komunikaciju malih i srednjih preduzeća, jer će im omogućiti da pomoću mreže mobilne telefonije povežu sve svoje računare na različitim lokacijama u jedinstvenu računarsku mrežu.\nHleb skuplji za 3,5 dinara\nVekna belog hleba u Beogradu od danas će poskupeti na 33 dinara, izjavio je generalni direktor Klasa i Beogradske pekarske industrije Momir Lazić. On je kazao da su Klas i BPI, koji pokrivaju 20 odsto tržišta u Beogradu, cenu hleba povećali 3,5 dinara zbog poskupljenja sirovina i energenata.\nKina zainteresovana za saradnju sa Srbijom\nMinistarstvo ekonomije i regionalnog razvoja Srbije saopštilo je da su kineski zvaničnici i privrednici zainteresovani za unapređenje privredne saradnje dve zemlje. Kako se navodi u saopštenju, ministar ekonomije Srbije Mlađan Dinkić koji boravi u višednevnoj poseti Kini rekao je da su kineski ministar trgovine Bo Silaj i predstavnici najvećih kineskih kompanija iz oblasti informacionih tehnologija, elektronike i auto industrije, u razgovorima održanim u Pekingu dali podršku konceptu da se roba koja se do sada uvozila iz Kine proizvodi u Srbiji.\nObnavljanje saradnje s proizvođačima komponenti\nU privrednoj delegaciji Srbije koja je učestvovala na upravo okončanom Biznis forumu u Sloveniji bili su u predstavnici kragujevačke Zastave koji su razgovore s potencijalnim partnerima nastavili i po završetku zvaničnog dela susreta. Generalni direktor Grupe Zastava vozila Zoran Radojević izjavio je da bi obnavljanje saradnje sa slovenačkim proizvođačima delova i komponenti za automobile značajno doprinelo oporavku domaće auto industrije.\nUkupan promet berze za 10 meseci 1,8 milijardi evra\nUkupan promet Beogradske berze u prvih deset mesci ove godine bio je 1,8 milijardi evra, od čega je trgovina akcijama činila 1,6 milijardi evra, izjavila je juče Gordana Dostanić, direktor berze. Prosečna dnevna vrednost prometa akcijama je u tom periodu iznosila oko osam miliona evra, što je gotovo dvostruko više nego prošle godine, rekla je ona na otvaranju Šeste međunarodne konferencije Beogradske berze.\n1 … 2.273 2.274 2.275 … 2.473


Web stranica Vlade TK - Održana 21. vanredna sjednica Vlade TK\nVlada Tuzlanskog kantona na vanrednoj sjednici donijela je Odluku o uslovima, kriterijima i postupku raspodjele finansijskih sredstava za pomoć privrednim subjektima iz oblasti saobraćaja. U Budžetu Tuzlanskog kantona za 2021. godinu planirane su subvencije privatnim preduzećima i poduzetnicima u oblasti saobraćaja u iznosu od 800.000,00 KM.\nUzimajući u obzir posljedice koje je prouzrokovala pandemija virusa COVID-19 u oblasti javnog linijskog i vanlinijskog autobuskog i taksi prijevoza putnika odlučeno je da se refundira dio bruto plate za pravna lica, odnosno dio uplaćenih doprinosa za fizička lica za dva mjeseca (april i maj) 2021. godine. Predviđeni iznos finansijske pomoći privrednim subjektima po radniku određen je na osnovu raspoloživih podataka o ukupnom broju radnika u određenim oblastima saobraćaja. Na području TK u oblasti javnog linijskog i vanlinijskog prijevoza putnika i pružanja usluga autobuskih stanica zaposleno je oko 800 radnika, dok je u oblasti taksi prijevoza zaposleno oko 700 radnika. U cijeli proces usaglašavanja iznosa od početka su uključena udruženja prijevoznika i taksista.


Lavrov: Od EU očekujemo poštovanje interesa Rusije - 19.05.2015, Sputnik Srbija\nŠefica diplomatije Evropske unije Federika Mogerini uverava Moskvu da saradnja EU sa državama Istočnog partnerstva neće naškoditi interesima Rusije, izjavio je... 19.05.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rusija, svet, brisel, federika mogerini, sergej lavrov, istočno partnerstvo\n15:31 19.05.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© AFP 2021 / ALEXANDER NEMENOVSergej Lavrov i Federika Mogerini\nUpitan da prokomentariše svoja očekivanja od predstojećeg samita Istočnog partnerstva, Lavrov je rekao da je jedina stvar koju Moskva očekuje od EU poštovanje legitimnih interesa Rusije.\nIstočno partnerstvo je inicijativa EU sa ciljem jačanja odnosa sa državama u Istočnoj Evropi i južnom Kavkazu — Jermenijom, Azerbejdžanom, Belorusijom, Gruzijom, Moldavijom i Ukrajinom, a naredni samit biće održan u prestonici Letonije 21. i 22. maja.\nLavrov je na konferenciji za novinare, tokom sastanka ministarskog komiteta Saveta Evrope, takođe rekao da vlasti u Kijevu nastoje da izbegnu direktan dijalog sa predstavnicima samoproglašenih republika Donjecka i Luganska, nastojeći da ih zamene novim formatima, koji nisu predviđeni sporazumima iz Minska.\nŠef ruske diplomatije je istakao da mandat Saveta Evrope o istrazi zločina u Ukrajini treba da bude proširen i da obuhvati događaje ne samo na Majdanu i u Odesi, već i druge incidente.\n„Smatramo važnim da se proširi mandat… o pitanju drugih incidenata koji su se dogodili u Ukrajini tokom protekle godine“, dodao je Lavrov.\nLavrov je rekao da je Rusija veoma zabrinuta pokušajima spoljnih faktora da destabilizuju unutarpolitičku situaciju u Makedoniji.\n„U poslednje vreme ovi ciljevi se testiraju na Balkanu u kontekstu krajnje eksplozivne situacije u Makedoniji, gde veliku zabrinutost izazivaju pokušaji upotrebe spoljnih faktora za destabilizaciju unutarpolitičke situacije. Imajući u vidu očiglednu regionalnu dimenziju događaja u Makedoniji, bilo bi važno da generalni sekretar (UN) poseti Skoplje radi pomoći normalizaciji situacije, na osnovu principa i vrednosti naše organizacije“, izjavio je ministar.


Zbog Šešelja blokirali saobraćaj u centru Novog Sada\nZbog Šešelja blokirali saobraćaj u centru Novog Sada\n24 februara 2014\nČlanovi i simpatizeri Srpske radikalne stranke blokirali su danas saobraćaj u centru Novog Sada, izražavajući na taj način protest, jer se njihov lider Vojislav Šešelj već 11 godina nalazi u pritvoru Haškog tribunala.\n„Blokirali smo saobraćaj na 11 minuta da bi Novosađane, ali i celu Srbiju podsetili da je danas tačno 11 godina od utamničenja Šešelja u pritvoru Haškog tribunala“, rekao je novinarima predsednik Gradskog odbora SRS-a Novog Sada Đurađ Jakšić.\nOn je pozvao „svu slobodoljubivu javnost Srbije, Evrope i sveta da im se pridruže u protestu kako bi Šešelj što pre izašao iz haškog kazamata“.\nJakšić kaže da Šešeljeva „beskompromisna borba pred Haškim tribunalom neodoljivo podseća na onu koju je svojevremeno vodio Nelson Mendela“.\n„Kao što je Mendela bio beskompromisni borac protiv porobljavanja naroda Južne Afrike, tako se i Šešelj u Hagu danas bori protiv porobljavanja Srbije i srpskog naroda. Šešelj je trenutno najpoznatiji politički zatvorenik koji ljudima širom sveta otvara oči kada je u pitanju razobličavanje pošasti zvane globalni svetski poredak“, smatra Jakšić.\nPre nego što su blokirali raskrsnicu kod Futoške pijace, radikali su organizovali protestnu vožnju „plavi karavan“ centralnim gradskim ulicama u kojoj su učestvovala vozila sa stranačkim zastavama.


Ako Grčkoj bude dobro, biće i nama?\nSrbiju i Grčku povezuju pre svega grčke investicije, pri čemu je bankarski sektor od ključnog značaja, tako da ne čudi što je rasplet u Grčkoj doneo olakšanje.\nMožda je ono privremeno, a možda i ne, ali u svakom slučaju, domaći ekonomisti smatraju da je bankrot te zemlje izbegnut, te da je to pozitivna vest i za Srbiju.\n- Naravno da je to pozitivna informacija, s obzirom na to da neke analize pokazuju da bi u slučaju bankrota Grčke, od svih zemalja u regionu Srbija imala najteže posledice - tvrdi predsednik Saveza ekonomista Srbije Aleksandar Vlahović.\nVlahović je podsetio na to da su mnogi domaći i strani analitičari isticali da od Grčke zavisi sudbina evrozone i EU, ali njegov stav je da „EU i evrozona bez Grčke svakako mogu, ali Grčka bez evrozone i EU ne može”. Imajući to u vidu, i Srbija teško da može graditi svoju budućnost bez evrozone i EU, zaključio je.\nEkonomista Miroslav Zdravković, međutim, smatra da bi to što se dešava ipak trebalo tumačiti s rezervom. On kaže da "postoje tri osnovna kanala prenošenja krize, od kojih je prvi robna razmena. Naš izvoz u Grčku je pao za trećinu u prva četiri meseca ove godine, ali je to relativno mali kanal, jer imamo izuzetno malu robnu razmenu s Grčkom".\nDrugi kanal su, po njegovim rečima, tokovi stranih direktnih investicija i on je već pokazao svoje negativno dejstvo kroz to što je reotkupom akcija Telekoma Srbija (udeo grčkog OTE-a), pao udeo grčkih investicija, što će značiti da će Grčka pasti s trećeg na sedmo ili osmo mesto kao ukupan investitor u Srbiji.\n- Treći kanal – bankarski sektor – je, neutralan, u smislu da su, poput prodaje udela OTE-a u Telekomu, i ovde moguće promene, ali globalne prirode. Na primer, ukoliko MMF insistira na tome da te banke moraju da prodaju svoje udele u Bugarskoj i Srbiji, gde ih još ima, to je neutralno sa stanovišta Srbije, ukoliko vlasništvo u tim bankama kupe banke iz Nemačke, Francuske, Turske, Rusije... - kazao je on.\nProfesor na Beogradskoj bankarskoj akademiji Zoran Grubišić rekao je da u Grčkoj još postoje problemi, ali signali koji dolaze utiču pozitivno psihološki i umirujuće na srpsko tržište, pre svega finansijsko. Najveći pozitivan efekat se očekuje preko finansijskog tržišta i bankarskog sektora, ocenio je on, i dodao da u ostalom delu privrede ne očekuje neke bitnije promene u saradnji Grčke i Srbije.


Letnji kup Novog Beograda 2017 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » Letnji kup Novog Beograda 2017\nAh Neša 26. juni 2017. Sport Postavite komentar\nU pet beogradskih dvorana takmičiće se 66 ekipa na ovom prestižnom turniru. Više od 1000 rukometašica i rukometaša iz Mađarske, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Izraela, Grčke i Srbije boriće se za trofeje.\nTakmičenje će se održati u šest kategorija: dečaci i devojčice 2001, 2003 i 2005 godište. Kvalitet turnira je zagarantovan, a imena poput Vesprema, Maccabi Tel Aviva, Maccabi Rishona, Crvene zvezde, Novog Beograda, PAOK-a, Lokomotive iz Brčkog, Krivaje i mnogih drugih obećavaju puno kvalitetnih utakmica.\nOrganizatori su uveli dosta novina kada su ovakvi turniri u pitanju. Sva tri dana utakmice će biti prenošene uživo preko turnirskog sajta, posle svake utakmice najbolji igrači iz obe ekipe će dobijati prigodne nagrade, igraće se sa zvaničnim loptama turnira, cheerleaders grupe na poluvremenu itd…\nFinalni dan turnira je u Hali sportova na Novom Beogradu, u sredu 28. juna. Program počinje u 9.00 i završava se svečanom ceremonijom zatvaranja od 19.00. (danubeogradu.rs)\nTagovihala sportova izlasci letnji kup novog beograda novi beograd rukomet sport\nPrethodni Bazeni u Beogradu – leto 2017.\nSledeći Muzej Jugoslavije: Izložba „Tito u Africi – slike solidarnosti“


Da bi izvozila meso u EU BiH mora bolje upravljati životinjskim otpadom - Zenicablog\nDa bi izvozila meso u EU BiH mora bolje upravljati životinjskim otpadom\nDa bi izvozila meso u EU BiH mora bolje upravljati životinjskim otpadom – BiH još uvijek ne upravlja životinjskim otpadom u skladu sa EU standardima, istaknuto je danas u Sarajevu na ceremoniji okončanja dvogodišnjeg projekta “Tehnička pomoć u oblasti upravljanja nusproizvodima životinjskog porijekla i životinjskim otpadom u BiH” koji je finansirala EU iz sredstava IPA 2012.\nProjekt je koštao 1,67 miliona eura, a sklopu njega je tokom dvije godine sačinjena Strategija o upravljanju nusproizvodima životinjskog porijekla i Studija izvodljivosti koja procjenjuje tehnološke opcije i predlaže najbolja rješenja.\nŠef kooperacija u Delegaciji EU u BiH Melvin Asin istakao je da bi rezultat pravilne implementacije tih dokumenata trebao pomoći u stvaranju preduslova za izvoz proizvoda od mesa iz BiH u EU.\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović izjavio je da BiH u ovoj oblasti zaostaje i da se životinjski otpad odlaže po smetljištima i u rijekama, što je jedna od ključnih prepreka da izvozimo crveno meso u EU.\n“Nadam se da su stečeni uslovi za tako nešto i trebamo krenuti u implementaciju ovih strateških dokumenata, a vjerovatno i u izmjene zakonodavstva na svim nivoima”, rekao je Šarović.\nDirektor Ureda za veterinarstvo BiH Ljubomir Kalaba naveo je da je zadatak svih nadležnih tijela u BiH, prvenstveno, zbrinjavanje životinjskog otpada prve kategorije, jako opasan otpad i kategorije dva, uginule životinje, što mora finansirati država, a klaoničke kalcifikate i ostalo sami proizvođači.\nProjekt je provodio konzorcij koji je predvodio Ured za ekonomsku politiku i regionalni razvoj iz Poljske (EPRD), a uključivao je Energozelenu, FORNAL i Veterinarski fakultet Univerziteta u Sarajevu.\nTagovibih eu firme izvoz kompanije meso upravljanje zivotinjski otpad


Blumberg: Barclays ispituje klijente o kripto trgovini\nBTC $63.175 -4,23%\nETH $4.106 -4,60%\nXRP $1,10 -4,68%\nBCH $630 -3,24%\nEOS $4,73 -3,16%\nDOGE $0,25 -3,87%\nMeđunarodna investiciona banka, Barclays, je razmatrala mogućnost otvaranja odseka za trgovanje kriptovalutama, rekli su Blumbergu izvori upoznati sa ovim pitanjem, 16. aprila.\nPrema izvorima, Barclays je sproveo samo preliminarnu procenu da li je interesovanje klijenata dovoljno veliko. Izvori su rekli Blumbergu da bi radije ostali anonimni, s obzirom da te informacije još uvek nisu objavljene.\nZbog “noviteta u klasi imovine, rizika i zahteva za usaglašenost”, otvaranje odseka za kripto zahteva odobrenje od strane predsednika Barclays International-a, Tima Trosbija i izvršnog direktora grupe, Džesa Staleja.\nU septembru prošle godine, Trosbi je rekao da će Barclays potpaliti “trgovački žar”, odobravanjem kapitala u vrednosti od nekoliko milijardi dolara u visoko rizičnim trgovinama. Blumberg navodi da bi bitkoin, sa svojom “divljom oscilacijom cene”, mogao da bude vrsta investicije koju traže. Portparol Barclays-a, Andej Smit je rekao:\n“Konstantno pratimo razvoj u prostoru digitalnih valuta i nastavljamo da ostvarujemo dijaloge sa našim klijentima o njihovim potrebama i namerama u vezi sa ovim tržištem.”\nOtvaranje kanelarije za trgovinu kriptovalutama predstavlja “pionirski” korak od strane tradicionalnih finanasijskih ustanova prema mejnstrim usvajanju kripta. Hedž fondovi, koji se bave kriptovalutama, su tražili banke koje će se baviti transakcijama, kako to primarni brokeri rade sa hartijama od vrednosti. Neke Vol Strit firme dozvoljavaju korisnicima da ulažu u bitkoin fjučers ugovore, koje nude kompanije CME Group i CBOE Global Markets.\nU januaru, izvršni direktor Goldman Sachs-a, Lojd Blankfein, je odbacio glasine da će osnovati odsek za trgovinu kriptovalutama, iako je investiciona banka u Njujorku vlasnik udela u trgovini kriptovalutama od 2015.


Otadžbina zove – Monitor\nZbog čega je Subotić i dalje nedostupan pravosudnim vlastima Srbije? Dok ne bude podignuta nova optužnica ili zahtjev za istragu, Srbija ne može da zatraži ekstradiciju Subotića. „Svaka zemlja ima pravo da odbije ekstradiciju za određena krivična djela. Švajcarska ne dozvoljava izručenje za zloupotrebu službenog položaja, ali ako bi se utvrdilo da postoji neko drugo krivično djelo koje je priznato međunarodnim konvencijama, kao što je pranje novca, ekstradicija je, prema konvenciji iz Palerma, moguća”, kažu u srpskom Ministarstvu pravde. Specijalno tužilaštvo za organizovani kriminal zasad tereti Subotića za zloupotrebu službenog položaja kroz šverc cigareta. U optužnici se navodi da je grupa Subotića sa još 14 članova, tokom 1990-ih stekla imovinsku korist od 56 miliona tadašnjih njemačkih maraka i skoro osam miliona dolara. U grupi optuženih nalazi se i bivši direktor Savezne uprave carine Mihalj Kertes.\nSuđenje Subotićevoj grupi počelo je u maju 2008. S obzirom na to da se nije odazvao sudskim pozivima, Specijalni sud raspisao je za njim međunarodnu potjernicu. Subotić je ponudio jemstvo najpre 700.000 eura za povlačenje odluke o određivanju pritvora i raspisivanju potjernice, a ta cifra kasnije je dostigla dva miliona eura. Njegovi advokati obećavali su da će Subotić sigurno doći na suđenje ukoliko mu sud omogući da se brani sa slobode.\nSubotića su u aprilu 2008. godine uhapsili u Moskvi. On je na slobodu izašao kada je moskovski tužilac saopštio da se odbija zahtjev Ministarstva pravde Srbije za izručenjem Subotića jer je, po ruskim zakonima, zastarjelo krivično gonjenje protiv njega.\nAli, Subotić bi mogao da bude uhapšen u Švajcarskoj i izručen Srbiji zbog novog sudskog postupka. Srpski specijalni tužilac Miljko Radisavljević još nije mogao da saopšti detalje iz nove optužnice koja se, eventualno, priprema protiv Subotića.\nNo, kako saznaju beogradski mediji, Subotić bi u novom postupku mogao da bude optužen za pranje novca, jer je navodno već obuhvaćen pretkrivičnim postupkom za šverc kokaina koji se vodi protiv grupe Darka Šarića.\nIstražni organi, tvrdi Blic, imaju podatke da su se Subotić i Šarić sastajali više puta u posljednje dvije godine, navodno jednom mjesečno i u Crnoj Gori; sastanaka je bilo u Francuskoj, a Subotić je, tvrdi se, ugostio Šarića u Ženevi.\nŠarić je, inače, boravio posljednju put u Francuskoj u decembru 2009, prije nego što je zvanično pokrenuta istraga protiv njega i raspisana potjernica Interpola, kada su srpski istražni organi spremali njegovo hapšenje i s tim u vezi sarađivali sa francuskim kolegama. Tada je, navodno, Šarić – tvrdi se iz kabineta ministra policije Srbije Ivice Dačića – obaviješten šta mu se sprema i pobjegao je u posljednjem trenutku u bescarinsku zonu na aerodromu a odatle via Podgorica.\nDirektor Subotićeve Future plus postao je Nebojša Jestrović koji je kasnije bio član odbora Šarićevog preduzeća Municipium S . Subotić 2004. osnovao Futuru plus, od države kupio poslovni klub Borba, te je praktično bagatelno dobio 610 objekata (150 eura po kiosku). Futura je do 2007, kada je protiv Subotića raspisana potjernica, došla do kontrole nad četvrtinom srpskog tržišta sa prodajnom mrežom od 1.150 kioska.\nĐuzepe Šelzi, italijanski tužilac u Bariju je optužio Subotića za šverc cigareta. On je izjavio da je kasnije ubijeni vlasnik Nacionala Ivo Pukanić bio jedan od ključnih svjedoka optužbe. Ratko Knežević je u više navrata javno označavao Stanka Subotića i Mila Đukanovića za naručioce tog ubistva.\nSubotić je prema pisanju više beoradskih medija dovođen i u vezu sa ubistvima srpskih i crnogorskih državljana počinjenih 1990-tih. Poslije ubistva Radovana Stojičića Badže, tada prvog policajca Srbije, 11. aprila 1997, odmah su krenule špekulacije da je pozadina zločina šverc cigareta. Tadašnji istražni organi su u pretkrivičnom postupku, kao jednog od osumnjičenih naručilaca označili Subotića, ali ta istraga nikada nije okončana.\nSubotić je u pismu Blicu demantovao sve optužbe.\n,,Takvo izvještavanje nema nikakve veze sa novinarstvom i slobodom štampe, već isključivo sa finansijskim interesima pojedinaca iz Srbije i interesima određenih grupa izvršne vlasti,” ocijenio je Subotić.\n,,Posljedica takvog ponašanja je podizanje optužnice o kojoj prvo saznaju mediji, državni sekretari i političari stranih država, a posljednje za to saznaje Specijalno tužilaštvo, čiji je to osnovni posao. Meni je jasno da u Srbiji nema ni slobodnog novinarstva, ni slobodnog tržišta ni nezavisnog pravosuđa,” naveo je Subotić.\nU međuvremenu Blic piše kako je finansijskom istragom utvrđeno da je Subotić vlasnik 11 stanova, jedne vile i tri poslovna prostora na elitnim lokacijama u Beogradu, kao i zemljišta i porodične kuće u Ubu.\nTo nije kraj finansijske istrage protiv Subotića; provjeravaju se još neke adrese, kao i imovina koja se vodi na članove njegove porodice, koji su vlasnici nekih nekretnina. Ukoliko Subotić bude pravosnažno osuđen biće podnijeti zahtjevi za trajno oduzimanje njegove imovine.\nStanko Subotić je u telefonskom razgovoru u emisiji TV B92, tokom intervjua sa Nebojšom Medojevićem kazao da je sa 50 miliona eura pomogao srpskim biznismenima Miroslavu Miškoviću i Milanu Beku da kupe Luku Beograd i novinsku kompaniju Novosti. U Ministarstvu pravde Srbije najavljuju da će država ići do kraja u istrazi svih slučajeva u kojima se pominje Subotić. Najavljeno je da će slučajevi koje je on pomenuo biti ispitani u mnogo širem kontekstu od Subotićevih navoda. Bespoštednu borbu protiv organizovanog kriminla najavio je i predsjednik Srbije Boris Tadić.\nNo, novinar nedeljnika Vreme Dejan Anastasijević, koji se pred prijetnjama pripadnika organizovanog ili nekog drugog kriminala sklonio u Brisel, je pesimista. On smatra da će se sve završiti na optužbama, jer bi istraga takvih tvrdnji značila objelodanjivanje veza između krupnih kapitalista i političara, i to od vremena Slobodana Miloševića do danas.


12. октобра 2017. Novi Sad, Vesti\nDanas počinje obuka novosadskih osnovaca o osnovama bezbednosti u saobraćaju. To je deo akcije „Novi Sad Grad kulture u saobraćaju“ koju organizuje Savet za koordinaciju poslova bezbednosti saobraćaja. Obučavaju se deca osnovnoškolskog uzrasta od prvog do četvrtog razreda sa teritorije Novog Sada, a obuku će sprovoditi Auto-moto klub „Novi Sad“. Sve se dešava u hali 2 Novosadskog sajma gde je napravljen poseban poligon za obuku dece i trajaće dva meseca. Ovom akcijom biti obuhvaćeno oko 16.000 dece iz 37 novosadskih osnovnih škola. Deca će dolaziti autobusima GSP-a i tu će na licu mesta biti obučavana kako da se ponašaju u javnom prevozu, a nakon toga u hali će osnovci na specijalno napravljenim raskrsnicama i semaforima biti obučavana kako da bezbedno prelaze ulicu na pešačkom prelazu.Nakon završene obuke sva deca će simbolično dobiti i Đačku saobraćajnu dozvolu.


HomeVestiOdržana Prva godišnja konferencija lokalnih skupština\nKako se moglo čuti u uvodnom delu, u fokusu konferencije su digitalizacija, modernizacija E-uprave, kao i mehanizama za veću participativnost građana u radu parlamenata svih nivoa vlasti, a posebno na nivou lokalnih samouprava.\n– Novi Sad je počastvovan što je domaćin i suorganizator ovog događaja, čiji je opšti cilj unapređivanje rada lokalnih parlamenata i njihova bolja korespondencija, posebno zato što su oni uvek prva adresa građanima i nose visok nivo sprovođenja odluka, ne samo sa lokalnog nego i sa centralnog nivoa. Pred nama su brojni zakoni i odluke koje ćemo morati da primenimo, ali akcenat konferencije mora biti usmeren na to kako da gradske i opštinske uprave učinimo otvorenijim i dostupnijim za građane, i da nakon izbornog procesa ne dolazi do prekida otvorenog dijaloga. To zvuči jednostavno, a u praksi ima izazova, međutim siguran sam da možemo pravilno da odgovorimo na taj zadatak, i to isključivo zbog naših građana koji su nosioci suvereniteta države, svakog grada i opštine. Ovo je samo početak procesa koji će trajati i biće konkretnih mera koje će poboljšati komunikaciju, E-upravu i sprovođenje strateških ciljeva – rekao je gradonačelnik Miloš Vučević i naglasio da će dve trećine mera koje treba da se realizuju u procesu evrointegracija biti sprovođene na lokalnom nivou, te da gradovi i opštine za to moraju biti adekvatno pripremljeni.\nPotpredsednik Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine Damir Zobenica izjavio je da Kancelarija UNDP i Švajcarska vlada pružaju punu podršku Skupštini Vojvodine u modernizaciji rada. Kako je objasnio, zahvaljujući tome potpuno je opremljena sala na drugom spratu sa najsavremenijim tehničkim uređajima.\n– Doveli smo do toga da sprovođenje javne rasprave u postupku priprema odluke o investicionom delu budžeta postane imeprativna norma, a sada je zakonom propisano unapređivanje procesa komunikacije sa zainteresovanom javnošću – kazao je Ružić.\nPotpredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Veroljub Arsić istakao je da je Interparlamentarna unija pohvalila tu instituciju za uspešnu implementaciju e-parlamenta i uvođenje dvosmerne komunikacije sa građanima putem internet portala.\nPredstavnicima gradova i optina Srbije koji učesutvuju u radu Konferencije, takođe su se obratili potpredsednik Vlade AP Vojvodine Đorđe Milićević, rukovodilac Odeljenja za demokratsko upravljanje Švajcarske kancelarije za saradnju Saša Miler i zamenica Stalnog predstavnika UNDP Steliana Nedera.\nVučić: Balkanu od EU potrebne konkretnije stvari


Važna saradnja Srpske i Rusije — RS-RF.ru Республика Сербская по-русски / Русиjа на српском\nPrema njenim riječima, vrijednost spoljnotrgovinske razmjene Republike Srpske i Rusije u 2017. godini iznosila je 675,5 miliona KM, što čini osam odsto ukupne vrijednosti spoljnotrgovinkse razmjene, koju je Republika Srpska ostvarila sa inostranstvom.\n– Ukupna vrijednost izvoza Republike Srpske u Rusiju u posmatranom periodu, iznosila je 46,5 miliona KM i u ukupnom izvozu RS učestvuje sa svega jedan odsto, dok je vrijednost uvoza u istom periodu iznosila skoro 629 miliona KM ili 18,1 odsto, ukupnog uvoza u Republiku Srpsku. U odnosu na 2016. godinu, ostvaren je porast izvoza u Rusiju, te je veći za skoro 20 miliona, odnosno za 73 odsto. U istom periodu i uvoz je rastao po stopi od devet procenata – navela je Dragica Ristić i dodala čak 83 odsto izvoza iz Srpske u Rusiju čini izvoz jabuka, krušaka i dunja, dok se više od 90 procenata uvoza odnosilo na uvoz nafte i naftnih derivata.\nZamjenik gubernatora ruske Nižnjenovgorodske oblasti, Evgenij Borisovič Ljuljin, istakao je da je privreda u Rusiji značajno rekonstruisana u posljednjih desetak godina i da konstantno bilježe rast industrijske proizvodnje.\n– Za dalji rast potrebno nam je obnavljanje nekadašnjih veza, ali i uspostavljanje saradnje sa novim partnerima. Mi želimo graditi ekonomske odnose sa Republikom Srpskom u aktivnom obliku, zasnovanu na međusobnom povjerenju – poručio je Ljuljin.\nNakon plenarnog dijela, prezentovani su ekonomski potencijali Nižnjenogorodske oblasti, a nakon toga predstavnici kompanija iz različitih oblasti privrede Srpske imali su priliku u direktnom razgovoru sa članovima ruske delegacije doći do potrebnih informacija o uspostavljanju saradnje.\nSastanku u Privrednoj komori Republike Srpske prisustvovao je i ministar industrije, energetike i rudarstva RS, Petar Đokić sa saradnicima.\nPrije dolaska u Komoru, predstavnici ove ruske oblasti potpisali su sporazum o privrednoj, naučno-tehnološkoj, obrazovnoj, kulturnoj i sportskoj saradnji sa Vladom Srpske.\nPotpredsjednik Vlade Republike Srpske Anton Kasipović u izjavi novinarima istakao je da je za Srpsku značajno potpisivanje ovog sporazuma jer nudi brojne mogućnosti za saradnju dvije strane u različitim oblastima.\n– Za Republiku Srpsku je važno da očuvamo dosadašnji nivo saradnje i da ga u narednom periodu unaprijedimo, ali posebno da razvijamo naše prijateljstvo – rekao je Kasipović.\nOn je u ime predsjednika Vlade Republike Srpske Željke Cvijanović izrazio zahvalnost ministrima u pojedinim resorima i ruskim prijateljima na strpljivom radu svih ovih godina koji su doprinijeli potpisivanju ovog sporazuma.\nMinistar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić rekao je novinarima da je ovim sporazumom definisana ne samo privredna, već i naučno-tehnološka, obrazovna, kulturna i sportska saradnja.\n– Za nas je važan ovaj sporazum, jer pokazuje koliko je ova oblast Rusije, ali i cijela Rusija posvećena saradnji sa Republikom Srpskom – rekao je Đokić.\nPrema njegovim riječima, Srpska sa Ruskom Federacijom ima uzlaznu putanju saradnje i to se potvrdilo prilikom nedavnog susreta predsjednika Republike Srpske i Ruske Federacije Milorada Dodika i Vladimira Putina.\nĐokić je uvjeren da će u budućnosti Srpska i Nižnjenovgorodska oblast imati vrlo konkretne oblike rada koji će unaprijediti život građanima u Republici Srpskoj i da će od toga koristi imati i ova ruska oblast.\nOn je podsjetio da od marta 2016. godine postoje određeni oblici djelovanja koji su doveli do saradnje između ove oblasti i Republike Srpske.\n– Prilikom poslednje moje posjete Nižnjenovgorodskoj oblasti razgovarali smo sa gubernatorom i zamjenikom gubernatora, te je dogovoreno da se ide na zaključivanje ovog sporazuma – rekao je Đokić.\nNapomenuo je da je ova ruska oblast, koja ima oko 3,5 miliona stanovnika, najvažniji industrijski centar Rusije u kojem je razvijena najsavremenija tehnologija i u kojem se, između ostalog, proizvode vojni avioni „mig“.\nZamjenik gubernatora ruske Nižnjenovgorodske oblasti Evgenij Borisovič LJuljin rekao je novinarima da ovaj sporazum pruža mogućnost za saradnju sa Republikom Srpskom u svim oblastima – ekonomiji, industriji, kulturi, obrazovanju, sportu.\nOn je podsjetio na dugogodišnje istorijske, prijateljske veze između ruskog i srpskog naroda, te na slovenske korijene, pravoslavlje, tradiciju i kulturu.\n– Nižnjenovgorodska oblast predstavlja veliku industrijsku, naučnu i obrazovnu oblast u Rusiji i nema te privredne i ekonomske oblasti u Republici Srpskoj u okviru koje se ne bi mogle naći mogućnosti za saradnju – istakao je LJuljin.\nRekao je da ova ruska oblast ima saradnju sa 141 zemljom svijeta, zaključujući da će saradnja sa Republikom Srpskom biti strateška i da će se razvijati u dugogodišnjem periodu.\nPotpisivanju sporazuma prisustvovali su i ministar trgovine i turizma Srpske Predrag Gluhaković, ministar prosvjete i kulture Dane Malešević, ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Zlatan Klokić, te ministar nauke i tehnologije Alen Šeranić.\nNakon potpisovanja sporazuma, članovi delegacije iz Rusije posjetili su banjalučku kompaniju „Kosmos“ i Univerzitet, a sastali su se i sa predsjednikom Republike Srpske, Miloradim Dodikom, koji je izrazio zadovoljstvo današnjim potpisivanjem sporazuma Vlade Republike Srpske i Nižnjenovgorodske oblasti i želju za unapređenjem saradnje u svim segmentima.\nDodik je tokom sastanka sa delegacijom Nižnjenovgorodske oblasti, koju je predvodio zamjenik gubernatora Evgenij LJuljin, dosadašnju saradnju Srpske i Ruske Federacije ocijenio izuzetno uspješnom na svim poljima, posebno u oblastima privrede, ekonomije i kulture.


Kurs EU GDPR režim zaštite podataka - Škola Računara Vinča\nKurs EU GDPR režim zaštite podataka, upoznaje polaznike sa zahtevima GDPR, dobrom praksom i standardima sa stanovišta bezbednosti informacija.\nEU GDPR režim zaštite podataka je novi režim za zaštitu podataka u EU i proširuje opseg zakona o zaštiti podataka i na sve strane firme koje se bave obradom podataka stanovnika EU i pruža okvir za usklađivanje propisa o zaštiti podataka u celoj Evropskoj uniji. Propisane su i visoke kaznene mere, i to do 4% prometa globalno na nivou kompanije. Pojedine zemlje članice EU su u svoja zakonodavstva uvrstila novčane kazne do čak 5% prometa globalno na nivou kompanije.\nje regulativa koja zahteva od preduzeća da zaštite lične podatke i privatnost građana EU za transakcije koje se javljaju u zemljama članicama EU. A neusklađenost bi mogla da košta kompanije.\nPreduzeća koja prikupljaju podatke o građanima u zemljama Evropske unije (EU) moraće da poštuju stroga nova pravila o zaštiti podataka o kupcima do 25. maja. Očekuje se da će Uredba o zaštiti podataka o podacima (GDPR) postaviti novi standard za prava potrošača u pogledu njihovih podataka , ali će se kompanije osporavati jer stavljaju sisteme i procese na poštovanje.\nUsklađenost će uzrokovati zabrinutost i nova očekivanja od sigurnosnih timova. Na primer, GDPR široko gleda na ono što čini lične identifikacione informacije. Kompanijama će biti potreban isti nivo zaštite za stvari kao što su IP adresa ili podaci o kolačićima, kao i za ime, adresu i broj socijalnog osiguranja.\nGDPR zamenjuje Direktivu EU o zaštiti podataka, koja je stupila na snagu 1995. godine. Ovo je bilo dosta pre nego što je internet postao online poslovno središte koje je danas. Prema tome, direktiva je zastarela i ne adresira mnoge načine na koje se podaci skladište, prikupljaju i prenose danas.\nKoncept odgovornosti je srž GDPR odnosno zahtevi da organizacije treba da budu osposobljene i da su implementirale pravila GDPR sa stanovišta obrade podataka o ličnostima kroz sistem koji omogućava da se postigne usaglašenost sa zahtevima.\nUkoliko želite da se upoznate sa standardima bezbednosti informacija prijavite se za kurs EU GDPR režim zaštite podataka.


Varhelji često "žmuri" na zloupotrebe vladavine prava u Srbiji - Vladavina prava - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Vladavina prava » Varhelji često „žmuri“ na zloupotrebe vladavine prava u Srbiji\nSagovornici Danasa o tvrdnjama austrijskog lista Štandard da Evropska komisija želi da ublaži ocene o našem regionu iz "radnog dokumenta" Evropskog revizorskog suda\nMarija Stojanović06.09.2021. 12:35\nNadležni za medije u Evropskom revizorskom sudu nisu želeli da za naš list daju bilo kakav komentar o tvrdnjama bečkog Štandarda da Evropska komisija pokušava da ublaži ocene iz „radne verzije“ izveštaja navedenog Suda o vladavini prava na Zapadnom Balkanu, uključujući Srbiju.\nKako nam je rečeno u Sudu: „Mi ne komentarišemo naše revizorske izveštaje pre nego što budu objavljeni. Planirano je da ovaj dokument bude objavljen krajem godine, i postaraćemo se da blagovremeno informišemo medije o nalazima.“\nKomentar na navedenu temu Danas nije dobio ni od nadležnih za pravosuđe u Evropskoj komisiji.\nS druge strane, stručnjaci za evropsku integraciju konstatuju za naš list da su informacije do kojih je došao Štandard verovatno istinite, imajući u vidu „praksu“ komesara za proširenje Olivera Varheljija da neretko „žmuri“ na zloupotrebe demokratije i ljudskih prava koje se događaju na Zapadnom Balkanu.\n– Štandard je gotovo sigurno u pravu kada je reč o Evropskoj komisiji, koja ne želi da ugrozi pregovore Beograd-Priština time što će biti suviše kritična, ili čak „negativna“ prema Srbiji. EK želi da održi u životu „svoje čedo“, a to su navedeni pregovori o Kosovu, pa se plaši da bi negativan izveštaj (o vladavini prava, prim. aut.) možda pojačao pritisak da se na još duži rok zaustavi otvaranje novih pregovaračkih klastera sa Beogradom, kaže Franc-Lotar Altman, nezavisni nemački akademik.\nPrema Altmanovom mišljenju, „u strukturama EU, Evropska komisija je i dalje najsnažniji zagovornik proširenja, dok su Savet EU, kao i parlamenti pojedinih država članica mnogo skeptičniji i ‘nevoljniji'“.\n– Što se Varheljija tiče, ne zaboravimo – on je Mađar i izabran je na „Orbanoj listi“ za Evropsku komisiju. Stoga, ne čudi što evropski komesar za proširenje manje kritikuje autokratske režime nego što to čine drugi članovi Evropske komisije, i on veoma dobro zna da su Orban i Vučić u vrlo dobrim odnosima, konstatuje ovaj sagovornik Danasa.\nGovoreći na istu temu, Stefan Simić, programski koordinator Fondacije Centar za demokratiju, kratko poručuje za naš list: „Treba sačekati konačni izveštaj Evropskog revizorskog suda, ali sva je prilika da taj dokument neće biti povoljan po Srbiju.“\nKako je nedavno preneo portal European Western Balkans, Štandard („Der Standard“) tvrdi da je na radnu verziju izveštaja Evropskog revizorskog suda EK poslala svoje komentare, uključujući predloge da se u nekim delovima „ublaži opis stanja u Srbiji“.\nU tom kontekstu, podseća da se da je Sud početkom ove godine počeo da ispituje uspešnost mera EU za jačanje vladavine prava u državama Zapadnog Balkana.\nBečki list navodi da je interni dokument već poslat Evropskoj komisiji. Komentare na dokument je Sudu poslao Generalni direktorat za pregovore o proširenju, koji vodi komesar Oliver Varhelji, a u kojem je u skorije vreme došlo do određenih kadrovskih promena.\n„Kada se pročitaju prvi komentari EK – konačna verzija izveštaja Revizorskog suda trebalo bi da bude objavljena tek krajem godine – primetno je da Komisija „smekšava“ izbor reči kod ocene vladavine prava u Srbiji.\nNa primer, Revizorski sud piše o „negativnom izveštaju“, a Komisija predlaže da se reč „negativan“ izbaci“, tvrdi Štandard. Na drugom mestu, navodi se dalje, izveštaj Suda, osvrćući se na izveštaj Komisije, naglašava da on opisuje „poprilično mračnu sliku stanja vladavine prava u Srbiji“.\nKomisija kod ovog dela izveštaja pak preporučuje da se ne upotrebljavaju izrazi kao što je „mračna slika“ i da se upotrebe tačni citati iz njenih dokumenata.\nU jednom daljem paragrafu Sud navodi da je „politički uticaj na pravosuđe konstantan i ozbiljan problem“, a Komisija predlaže da se upotrebi izraz „pritisak na pravosuđe ostaje visok“. Na ovom mestu Štandard ne precizira da li se radi konkretno o Srbiji, napominje EWB.\nNa drugom mestu, međutim, austrijski list naznačava da se radi o Srbiji – u delu izveštaja u kojem Revizorski sud primećuje da ne postoje jasna pravila oko aktiviranja „suspenzivne klauzule“, kojom se prekidaju pregovori između EU i države kandidata u slučaju ozbiljnog kršenja osnovnih vrednosti EU u oblastima demokratije i vladavine prava.\nKomisija je na ovo, kako navodi Štandard, prokomentarisala da je „trenutno osigurana ravnoteža između napretka u vladavini prava i normalizacije odnosa sa Kosovom sa jedne, i napretka u pregovorima koja su pokrivena poglavljima, s druge strane“, prenosi EWB.\nEvropska komisijalist Štandardvladavina pravaBeograd\n4 reagovanja na “Varhelji često „žmuri“ na zloupotrebe vladavine prava u Srbiji”\n06. septembra 2021. u 13.55\nsa ovakvim ponasanjem eu-ropeaca, oni samo dovode do toga da gradjani srbije sve manje imaju pozitivno misljenje o eu, jer kako to ide sa takozvanim eu vrednostima, kad cutis o svemu sta se desava u srbiji, samo zato da bi se neki njihovi interesi ostvarili. to za mene znaci, da eu-ropejci licimerni i da demokratski principi samo vaze za njihove drzave!\n06. septembra 2021. u 14.16\nNek se EU oseća slobodnom da aktivira tzv. „suspenzivnu klauzulu“ i na taj način zapečati sudbinu i sebi i Srbiji.\nDo kraja godine sledi visokorizičan hod po tankom ledu u odnosima EU i Srbije.\n06. septembra 2021. u 15.09\nDanas bi zaista mogao da smanji ovakve botovske tekstove sa „nezavisnim akademicima“ i „neimenovanim diplomatskim izvorima“, rasteracete i ono malo citalaca. Isto vazi i za one tekstove Congradin i Mihovilovic. Postaje vec smesno.


Usvojeno povećanje poreza na imovinu građana | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Usvojeno povećanje poreza na imovinu građana\nNa današnjoj sednici Skupštine opštine Pirot odbornici su usvojili odluku o povećanju poreza na imovinu građana, čime su izvršili usklađivanje lokalne poreske politike sa najnovijim zakonskim rešenjima na nivou države iz ove oblasti. Osim poreza, na sednici koja je trajala tek nešto više od tri sata, raspravljalo se i o komasaciji koja ubrzo počinje, ali i o rebalansu budžeta.\nPredsednik Skupštine opštine Pirot Milan Popović kazao je da će opštine u Srbiji imati velikih problema sa budžetima za narednu godinu zbog promena u poreskoj politici koju diktira država.\n-Šteta je što na taj način Vlada Srbije pokušavaju da na neki način osiromaše lokalne samouprave. Verovatno oni imaju tu potrebu zbog namirenja sopstvenih rashoda, ali je očigledno da će lokalne samouprave imati ogromna namanjenja i nedostatke kada je o budžetima reč. Uzmite u obzir samo šta bi sa 300 ili 400 miliona dinara, koliko će verovatno biti manje para u našem budžetu nego ove godine, moglo sve da se uradi u opštini Pirot, gradu Nišu, Novom Sadu pa čak i Beogradu. To su ogromna sredstva, pogotovu za našu sredinu, čiji će se nedostatak osetiti u svim segmentima, od investicija, kulture, poljoprivrede i mnogim drugih važnim oblastima-kazao je Popović.\nOn je kazao da, kada je o povećanju poreza na imovinu reč, koje je takođe obaveza svih opština na osnovu najnovijih izmena poreskih zakona od strane Vlade Srbije, opština Pirot učinila sve da se prilikom formiranja novih poreza koriste najmanje moguće poreske osnovice kako bi se građani koliko je moguće zaštitili od povećanja nameta.\n-Naša zakonska obaveza je da uskladimo visinu poreza na imovinu sa novim zakonskim rešenjima nametnutim od strane države. Malo je nejasno u zakonu da se oporezivanja oslobađaju vlasnici koji imaju dvorišta veća od 10 ari, što je potpuno nelogično jer retko ko ima dvorište veće od 10 ari. Zašto je to predviđeno, to je pitanje za zakonodavca-kazao je Popović po završetku sednice.\nPredstavnici opozicije, tačnije odborničke grupe najjače opozicione stranke SNS-a, podržali su odluku o povećanju poreza na imovinu.\n-S obzirom da je reč o odluci kojom se samo poštuju izmene i dopune Zakona o porezu na imovinu građana odbornička grupa SNS podržala je jednu takvu odluku, pogotovu napore lokalne samouprave da se kreće u minimalnim okvirima povećanja stope poreza na imovinu. Nismo mogli da prihvatimo političke optužbe da iza toga stoji Vlada Republike Srbije koju predvodi SNS. Morali smo da kažemo da je za smanjenje budžeta lokalne samouprave kriva vlada pre rekonstrukcije, odnosno konkretno lider URS-a Mlađan Dinkić koji je smanjenjem poreza na zarade lokalnim samoupravama lišio opštine i gradove nekih dodatnih sredstava. Ova izmena i dopuna zakona o porezu na imovinu zapravo treba da amortizuje priliv sredstava u lokalnom budžetu-kazao je šef Odborničke grupe SNS-a Dimitrije Vidanović.\nKoliko ćemo plaćati registraciju vozila?


Kreditna zaduženost u Srbiji veća za sedam odsto - Bizlife.rs\nKreditna zaduženost u Srbiji veća za sedam odsto\n14:16 Beograd, 28/11/2011\nKreditna zaduženost građana i privrede Srbije u prvih deset meseci ove godine povećana je za sedam odsto, na 1.854,04 milijarde dinara, pokazali su podaci Udruženja banaka Srbije. Tokom oktobra dug građana i privrede po osnovu bankarskih kredita povećan je za 0,4 odsto, sa 1.846,69 na 1.854,04 milijarde dinara.\nZaduženost stanovništva od januara do oktobra povećana je za četiri odsto, sa 514,89 milijardi dinara na 535,66 milijardi, dok je tokom prethodnog meseca dug smanjen za 0,9 odsto. Najveći rast za deset meseci zabeležen je kod gotovinskih kredita – za 8,8 odsto, sa 129,87 milijardi dinara na 141,36 milijardi, dok je tokom oktobra povećanje bilo 0,8 odsto. Krediti za refinansiranje povećani su od januara do oktobra za 4,1 odsto, sa 34,9 milijardi dinara na 36,32 milijarde, a tokom prethodnog meseca za 1,6 odsto.\nKod stambenih kredita od početka godine zabeležen je rast od tri odsto, sa 286,18 milijardi dinara na 294,81 milijardi, dok je njihova vrednost tokom oktobra smanjena za dva odsto. Poljoprivredni krediti imali su u prvih deset meseci povećanje od 1,6 odsto, sa 24,06 milijardi dinara na 24,44 milijarde, a u oktobru rast od 1,4 odsto.\nPad je od početka godine zabeležen kod potrošačkih kredita – za 2,9 odsto, sa 39,87 milijardi dinara na 38,73 milijarde, a tokom prethodnog meseca smanjenje je bilo 1,9 odsto.\nŠto se tiče kredita preduzećima, od početka godine zabeležen je rast od 6,4 odsto, sa 1.165,49 milijardi dinara na 1.240,28 milijardi, a tokom oktobra povećanje zaduženosti bilo je 0,9 odsto. Kod preduzetnika je u prvih deset meseci rast kreditnog duga bio 50,9 odsto, sa 51,77 milijardi dinara na 78,11 milijardi, a u oktobru zabeleženo je povećanje od 1,2 odsto.\nKašnjenje građana u otplati kredita veće od dva meseca u oktobru je povećano u odnosu na prethodni mesec sa 3,6 na 3,7 odsto. Kod preduzeća je u oktobru zabeležen pad kašnjenja u otplati kredita većeg od 15 dana, sa 15,1 odsto na 14,8 odsto, dok je kod preduzetnika kašnjenje povećano sa 11,6 odsto na kraju septembra na 12,7 odsto.\nkredit privreda zaduzenost građani Srbija


Živković za Intervju nedelje: Protesti u Beogradu oživeli energiju borbe 90-tih - NOVA stranka\n26.12.2018 Press služba Beograd, Naslovna, opozicija, Parlament, protesti, Zoran Živković 0\nPredsednik Nove stranke i narodni poslanik Zoran Živković ponovio je uverenje da predlozi o bojkotu zasedanja Parlamenta od strane opozicije nisu rešenje, kao i da ne bi doneli ni do kakvih rezultata, već su, naprotiv, upravo ono što vladajuća većina i priželjkuje.\nIstakavši činjenicu da jedan Marijan Rističević predstavlja glasnogovornika većine u Skupštini, te najpametnijeg i najkreativnijeg među njima, što dovoljno govori o vlasti, Živković je, gostujući u emisiji “Intervju nedelje” na Internet televiziji Teslavizija, podvukao da je na poslednjem zasedanju opozicija pokazala kako se treba aktivno boriti za interes građana.\n“Opozicija se opstruiše na različite načine. Predlažu stotine amandmana, pa ih povuku i ne glasaju za njih, što nije opravdanje delu opozicije koji beži od sednica. Naprotiv, na poslednjem zasedanju Parlamenta su me malo poslušali, pa smo dva dana skoro svi bili tu, a oni su poludeli od nas. Ne zato što smo bili vulgarni, već zato što smo govorili činjenice. To je put kojim treba ići i dalje”, objasnio je lider NOVE.\nOsvrnuvši se na proteste održane u Beogradu protekle tri subote, on je podvukao da su ulične demonstracije deo demokratskog miljea koji postoji i u njarazvijenijim državama sveta.\n“Oni predstavljaju oživljavanje te energije koju smo imali 90-tih godina. To nije rulja koja se skupi, naprotiv, to je prava građanska elita, to su aktivni intelektualci, aktivni građani. Ako se zavučete u svoj podrum, možete 100 puta da budete doktor nauka, vi ste nebitan za jedno društvo”, zaključio je Živković.\nKompletan snimak gostovanja u emisiji “Intervju nedelje” možete pogledati na linku u nastavku:\nPrevious article\tVesićev Skadar na Trgu Nikole Pašića Next article\tSvi na protest u Beogradu, neka nas prebroje ponovo!


Toronto osvojio prvu, istorijsku titulu i prekinuo dominaciju Voriorsa (VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\nZa najkorisnijeg igrača finalne serije proglašen je Kavaj Lenard. To je drugi put da je Lenard poneo MVP titulu, nakon što je to učinio i u dresu San Antonija 2014. godine\nKod Voriorsa najbolji je bio Klej Tompson sa 30 poena, koji je meč završio ranije zbog povrede (pokidao ligamente kolena), Andre Igudala je postigao 22, a Stef Kari poen manje.\n- Tako mi to radimo na severu - napisao je premijer Kanade Džastin Trudo na svom tviter nalogu.\n- Ovo je najbolja noć u mom životu - rekao je Džon Kuk, 35-godišnji navijač Toronta.\nOdlična partija Marjanovića u porazu Dalasa od Milvokija (VIDEO)\nMarko Gudurić dao osam poena na debiju za Memfis (VIDEO)


Investicioni plan EU za Z. Balkan: Završetak „autoputa mira“, izgradnja pruge BG-PR – Srce Srbije\nInvesticioni plan EU za Z. Balkan: Završetak „autoputa mira“, izgradnja pruge BG-PR\nPovezivanje Istoka sa Zapadom’\nZavršetak „autoputa mira“ između Niša (Srbija) i Prištine (Kosovo). (Finansiranje ovog projekta pominje se i u sporazumu o ekonomskoj normalizaciji odnosa Srbije i Kosova, koji je 4. septembra potpisan u Vašingtonu uz podršku Sjedinjenih Američkih Država, prim. RSE)\n‘Povezivanje Severa sa Jugom’\nKompletna obnova na železničkoj trasi Beograd – Podgorica – crnogorska luka Bar, od granice sa Srbijom do mora.\nPlanirana je i modernizacija drumske saobraćajnice na istoj trasi i izgradnja obilaznice oko Podgorice.\nModernizacija puta između dva glavna grada – Sarajeva i Podgorice i izgradnja puteva u Bosni i Hercegovini kako bi se bolje povezali sa susedima.\n‘Povezivanje priobalnih regija’\nJedan od ključnih projekata u ovom investicionom sektoru je“Železnička ruta 2″, koja povezuje prestonice Crne Gore i Albanije – Podgoricu i Tiranu i nastavlja se do luke Drač u Albaniji. Planirana je sanacija 120 kilometara železničke pruge u Albaniji prema granici sa Crnom Gorom.\nBiće preduzeti značajni koraci da se završi „Plavi autoput“ duž morske obale – od Hrvatske do Grčke. Planira se završetak obilaznice oko Tirane i još dve deonice u Albaniji, kao i značajna rekonstrukcija saobraćajnice kod Budve u Crnoj Gori.\nZavršetak sanacije hidroelektrane Fierza u Albaniji i napredak u izgradnji hidroelektrane Skavica, kako bi se povećao elektroenergetski potencijal Albanije i regiona, sa ciljem povećanja izvoza „čiste“ električne energije.\n‘Prelazak sa uglja na zelene izvore’\nZavršetak gasne interkonekcije Bosna i Hercegovina – Hrvatska, u cilju diverzifikacije distributivnog sistema gasa.\nPočetak izgradnje gasne interkonekcije Severna Makedonija – Kosovo i proširenje ulaganja u interkonekciju Severna Makedonija – Grčka.\nPripreme za početak izgradnje interkonekcije Severna Makedonija – Srbija.\nEvropska komisija predlaže da se do 2024. godine „Talas obnove EU“ proširi na Zapadni Balkan – da se renoviraju javne i privatne zgrade kako bi se smanjila emisija gasova sa efektom staklene bašte, jer građevinski sektor ima 40 odsto udela u potrošnji energije.\nEU planira da zajedno sa međunarodnim finansijskim institucijama podrži napore sa Zapadnog Balkana da utrostruče trenutnu stopu obnove postojećih zgrada i uštedu energije i postignu“nulti standard (bez emitovanja štetne energije)“ u novim zgradama.\n‘Upravljanje otpadom i otpadnim vodama’\nIzgradnju bezbednih, energetski efikasnih i pouzdanih centara za skladištenje podataka – „data centara“ i digitalne infrastrukture koji će biti usklađeni sa zakonima i osnovnim vrednostima EU o zaštiti podataka.\n‘Razvoj privatnog sektora’\n‘Garancije za mlade’\nČlanak Investicioni plan EU za Z. Balkan: Završetak „autoputa mira“, izgradnja pruge BG-PR se pojavljuje prvo na KoSSev.


pinkm.me | Stopama Tesle: Električni Volvo kamioni stižu 2019.\nStopama Tesle: Električni Volvo kamioni stižu 2019.\nKompanija Volvo kamioni počeće da prodaje električna teretna vozila u Evropi već sledeće godine, a u 2020. kamioni na struju ovog proizvođača pojaviće se i na severnoameričkom tržištu.\nŠvedski proizvođač kamiona smatra da će uvođenje teretnih vozila sa pogonom na struju značajno podići kvalitet života u urbanim sredinama, jer će se smanjiti buka i zagađenje vazduha koje uzrokuju današnji kamioni sa pogonom na fosilna goriva.\nKompanija Volvo kamioni takođe tvrdi da je prevoz tereta "na struju" jedan od poželjnih održivih transportnih rešenja za budućnost.\nIako najava uvođenja Volvo električnih kamiona u saobraćaj stiže posle premijere Teslinog kamiona na struju, Šveđani će verovatno preduhitriti američkog proizvođača i prvi započeti proizvodnju ovog tipa teretnjaka.\nPredsednik kompanije Volvo kamioni, Claes Nilsson, kaže da će kamioni na struju doneti brojne prednosti u odnosu na sadašnje koji za pogon koriste dizel motore.\n"Upotreba električnog pogona omogućiće da kamioni budu tiši i da ne zagađuju vazduh, što će doprineti da mogu da se koriste i u centrima gradova, gde je konvencionalnim kamionima-šleperima pristup uglavnom zabranjen", objašnjava Nilsson.\n"Takođe, ova transportna sredstva biće moguće koristiti i u periodima dana kada nema saobraćajnih gužvi – na primer, kasno uveče ili tokom noći – što će rasteretiti puteve i ulice u gradovima u vreme saobraćajnih špiceva."\nOn navodi da će se na taj način saobraćajna infrastuktura u urbanim sredinama koristiti ravnomernije i efikasnije.\nInače, Volvo je već načinio prvi korak ka elektrifikaciji kamiona kada je predstavio teretnjak sa hibridnim pogonom.


PJEŠČANA OLUJA 2019: Najbolje ekipe turnira su Kokice, Svejedno i Vizija\n15. srpnja 2019. • 18:12\nZavršena je dvadeset i prva po redu Pješčana oluja. Poslije velikih borbi za svaki poen naslov su osvojili u konkurenciji limačica ekipa KOKICE u sastavu, Lana Palfi, Zita Tomšić, Kjara Okreša, Nika Šegović i Lana Hlišč, drugo mjesto osvojila je ekipa GIRICE u sastavu Luna Obadić, Nela Konzjak, Eba Horvat i Lina Li Tarandek a treće ekipa KAŠTEL u sastavu Ira Pucko, Katja Obadić, Željka Brzuhalski i Sara Palfi.\nU muškom dijelu natjecanja najviše je pokazala ekipa SVEJEDNO koja je osvojila turnir, u sastavu Alen Grošević, Bruno Modrić, Rade Petak i Karlo Kocijan u neizvijenom susretu pobijedila je ekipu PLATANE sa 2:1 koja je bila u sastavu Bruno Češnjaj,Goran Topličanec, Ivan Novak, Matija Prprović i Karlo Kocijan. U borbi za treće mjesto VARAŽDINCI u sastavu Ivica Đolonga, Edo Dobranić i Marin Čilaš bili su sa 2:0 od ekipe BEZIMENI.\nU ženskoj konkurenciji ekipa VIZIJA okrunila se osvajanjem turnira u sastavu Dina Šestan, Sara Golubić, Ines Mošmondor i Natali Štefulj u odličnoj utakmici sa 2: 1 pobijedila je ekipu LIM koja je bila u sastavu Inka Varga, Mailinda Vnuk i Lara Novak a treće mjesto ekipa VRAGOVI u sastavu Ema Frančić, Tija Budiša i Vesna Zorc pobijedila sa 2:0 ekipu EXLUZIV PRINT.\nPoslije dvotjednog natjecanja gledatelji kao i igrači i igračice mogu biti zadovoljni odličnom organizacijom turnira predsjednica ŽOK KAŠTEL, Danijela Prprović zahvalila je svim sudionicima odličnim igrama, gledateljima odbojke na pijesku na posjeti i vidimo se na PJEŠČANOJ OLUJI 2020.\nRezultati utakmica nedjelja 14. 07. 2019.\npolufinale žene VRAGOVI – VIZIJA 1:2\npolufinale žene LIM – EXLUZIV PRINT 2:0\nutakmica za 3. mjesto VARAŽDINCI – BEZIMENI 2:0\nutakmica za 3. mjesto žene VRAGOVI – EXLUZIV PRINT 2:0\nfinale limačica KOKICE – GIRICE 2:0\nfinale muški SVEJEDNO – PLATANE 2:1\nfinale žene LIM – VIZIJA 1:2\nPješčana oluja 2019.\nODBOJKA NA PIJESKU: ŽOK Kaštel Pribislavec poziva na Pješčanu oluju 2019.\nNi kiša nije omela Pekleničare u igranju odbojke na pijesku i uživanju u langošima\n5. rujna 2018. • 15:15\n24. lipnja 2019. • 20:47\nODBOJKA NA PIJESKU: Klub odbojke na pijesku Čakovec ostvario izrazito uspješnu...\n7. studenoga 2019. • 18:13


Viber u Srbiji: Ovako je izgledala 2021. godina u brojkama! - Zanimljivosti - Ostalo - Vesti - Svet Plus\nViber u Srbiji: Ovako je izgledala 2021. godina u brojkama!\nViber u Srbiji, rast od 12% u broju ostvarenih poziva i poslatih poruka tokom protekle godine. Ovako je izgledala 2021. godina u brojkama!\n20:21 27. JAN 2022.\nRast od 12% u broju poziva, 1.000 poruka u sekundi, čet botovi dočekali su svoj trenutak i rast angažovanja korisnika od čak 65%, poslovne poruke poboljšale su komunikaciju sa korisnicima i doživele rast od čak 104% kada je reč o konverzacionim poslovnim porukama – ovako izgleda godina za nama na Viberu.\nRakuten Viber, jedno od vodećih imena među servisima za glasovne komunikacije i instant razmenu poruka predstavio je detaljni pregled informacija o tome kako su robne marke i korisnici aplikacije u Srbiji komunicirali kroz Viber tokom 2021. Viber se aktivno koristi od strane preko 90% vlasnika pametnih telefona u našoj zemlji, po čemu je prepoznat kao aplikacija broj 1 za četovanje u nas.\nU svom poslednjem statističkom izveštaju, Viber je prikazao rast od 12% u broju ostvarenih poziva i poslatih poruka tokom protekle godine. Ovo znači da su Srbi obavili oko 1.5 milijardi poziva, proveli 120 miliona sati u glasovnim i tekstualnim razgovorima na Viberu – i slali u proseku 1000 poruka svake sekunde kroz ovu aplikaciju. Korisnici u našoj zemlji su – očekivano - najčešće pozivali svoje sagovornike i slali najveći broj poruka na dane omiljenih domaćih praznika – na novogodišnje veče, Dan žena i Dan zaljubljenih. 830 miliona stikera je oplemenilo četove među korisnicima u Srbiji tokom 2021. godine.\nTokom protekle godine, Viber je proslavio svoju jedanaestu godišnjicu – i tom prilikom ostvario važnu prekretnicu u vidu 1 milijarde instalacija na Androidu, a predstavio i AR Objektive kroz partnerstvo sa kompanijom Snap Inc. Objektivi su zabeleženi kao još jedan značajan uspeh u razvoju kompanije, jer su korisnici iz Srbije kreirali preko 3 miliona Objektiva od njihovog uvođenja na platformu - avgusta prošle godine. Stvoreni da razvesele komunikaciju među sagovornicima, Viber Objektivi su takođe dostupni brendovima i organizacijama za ostvarenje njihovih marketinških strategija.\nObjektivi predstavljaju značajno pojačanje već prisutnim kolekcijama stikera na aplikaciji, koji omogućavaju korisnicima da se vizuelno izraze kroz svoje četove – a brendovima mogućnost da na prirodan i neinvazivan način povećaju svest o sebi među svojom potrošačkom publikom i približe ih svojim aktivnostima.\nU godini 2021.Viber je postao izabrana platforma za više važnih društvenih organizacija i inicijativa. Među njima se ističu Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije, čiji originalni stikeri su doprineli nastanku zajednice koja redovno informiše preko 100,000 njenih članova – kao i UNICEF u Srbiji. Premijerno u Srbiji je predstavljen napredni čet bot City & Me Niš - koji građanima najvećeg grada na jugu Srbije pruža ažurirane gradske servisne, transportne i zdravstvene informacije, vesti iz oblasti kulture i ekologije - i mogućnost njihove konstruktivne interakcije za dobrobit grada. Širenje ponude ovog čet bota i na druge gradove Srbije nalazi se u aktuelnom razvojnom planu Vibera.\nViber u Srbiji je prepoznat i kao omiljena platforma za promociju kreativnih poslovnih projekata i zabavnih sadržaja. Korisnicima je dostupan poseban sadržaj omiljenih emisija poput Gastronomada i portala Superžena – kao i zabavna interakcija sa zvezdama poput Sergeja Ćetkovića. Saradnja sa vodećim sportskim timovima je proširena kroz nove Viber zajednice KK Crvena zvezda i KK Partizan, Odbojkaškog saveza Srbije i nastavkom uspešne saradnje sa Olimpijskim komitetom Srbije.\nIstovremeno sa povećanjem korišćenja Vibera među privatnim korisnicima, brendovi takođe prikazuju povećanje interesovanja za Viberova rešenja za razmenu poruka poslovne prirode – kako bi ojačali komunikaciju sa svojim potrošačima podigli je na viši nivo u njihovoj omiljenoj aplikaciji. Tokom 2021. godine, Viber je zabeležio u Srbiji:\n• Rast od 21% u broju čet botova, uz povećanje od 65% u segmentu interakcija sa čet botovima;\n• Povećanje od 41% u broju otvorenih novih naloga za poslovnu razmenu poruka (uz globalno povećanje od 55%);\n• Sveopšte povećanje od 66% u broju isporučenih Viberovih poslovnih poruka. Broj transakcionalnih poruka (porudžbina, praćenja isporuke pošiljki, podsetnika za sastanke) porastao je za 25%, promotivnih poruka (posebenih ponuda, popusta) za 71% i konverzacijskih poruka (podrška kupcima) za impresivnih 104%.\nViše od 8500 brendova širom sveta se danas oslanja na Viberova rešenja za poslovnu komunikaciju kako bi najneposrednije održavala svoje odnose sa kupcima i korisnicima svojih usluga.\nI konačno – brendovi su u mogućnosti da plasiraju svoje reklamne sadržaje kako bi povećali njihovu primećenost i privukli nove korisnike. Prošle godine, ukupni broj impresija Viberovih reklama se povećao za 74% u Srbiji i 70% na globalnom nivou, čime je na najbolji način potvrđeno značajno interesovanje od strane oglašivača. Među vodećim vertikalama u smislu rezultata našli su se zdravlje i fitnes – sa rastom od 90%, energetika sa rastom od 56% i transportne usluge – koje su porasle za 51%. Primećen je i značajno učešće novih kategorija oglašivača na Viberu – poput firmi za zapošljavanje i manjih lokalnih biznisa, čime se vidi jasan uticaj pandemije na poslovni ambijent i tržište rada.\n"Pandemija virusa Covid-19 je promenila društvenu agendu i međuljudske odnose u kontekstu nove stvarnosti u minulom periodu i na ulasku u 2022.godinu. Drago mi je da su privatni korisnici, privredni subjekti i brendovi prepoznali Viber kao glavnu platformu za društveno povezivanje koja pruža jasnu korist njihovim ličnim i poslovnim životima u ovim teškim vremenima”, napomenuo je Atanas Rajkov, Viši direktor za region EMENA u kompaniji Rakuten Viber. “\nStrateško usmerenje Vibera već duže vreme je razvoj u super-aplikaciju, čime bismo pružili najveći mogući broj usluga sa dodatnom vrednošću u svakodnevici naših korisnika – kao i da brendovima učinimo dostupnim više mogućnost da uspostave interakciju sa svojim kupcima i potrošačima u prirodnom ambijentu. Pokazatelji i brojke koje smo podelili sa vama predstavljaju potvrdu da razvijamo našu aplikaciju u pravom smeru – pošto i korisnici i brendovi sve više koriste Viber u svakodnevnoj komunikaciji i u okviru svojih redovnih navika.”\nViberRakuten ViberSrbijau brojkamazanimljivosti


Bend Arsames/FOTO: Mehdi Daneshi\nČlanovi iranskog metal benda Arsames nedavno su uhapšeni, a sada im preti kazna od 15 godina zatvora zbog “sviranja satanističke muzike”.\nVlada Irana već ima solidnu istoriju borbe protiv metal muzike u toj zemlji, pokušavajući da cenzuriše bendove, a često ih i hapsi pod optužbom da…hm, sviraju metal.\nOvog puta na meti se našao death metal sastav Arsames, čiji su članovi uhapšeni pre nekoliko nedelja.\nKako prenosi sajt Metal Injection, u zvaničnim dokumentima optužnice stoji da su oni uhapšeni i zatražena je kazna od 15 godina zatvora zbog učestvovanja u radu satanističkog metal benda i delovanja protiv islamske vlasti.\nArsames su inače aktivni od 2002. godine, uprkos tome što se metal muzika smatra ilegalnom u Iranu. Vlasti metal prepoznaju kao “satanističku muziku”, čije sviranje nije dozvoljeno. To ove momke, međutim, nije pokolebalo, pa su nastupali širom regiona, od Turske preko Dubaija, pa do Jermenije.\nMetal Injection je takođe izvestio da su članovi benda platili kauciju i trenutno su na sigurnom, van zatvora, gde čekaju početak suđenja.


Upozorenje Vašingtona putnicima iz SAD zbog mogućih nemira na severu Kosova - Glas Amerike\nArhiva » Vesti » Glas Amerike 14.01.2018\nUpozorenje Vašingtona putnicima iz SAD zbog mogućih nemira na severu Kosova\nGlas Amerike nedelja, 14. januar 2018. | Veljko Popović\nAmerički Stejt department upozorio je američke građane koji nameravaju da idu na Kosovo, posebno na sever - u Mitrovicu, Leposavić, Zubin Potok i Zvečan - da budu oprezni, objavila je u novom obaveštenju za putovanja Ambasada SAD u Prištini.\nAbasada je prenela upozorenje Stejt departmenta u kome se od američkih državljana koji žele da idu na Kosovo traži dodatni oprez zbog mogućih nemira, ali se u upozorenju pominju i teroristički napadi.\nU upozorenju se kaže da se "politički motivisano nasilje javlja širom Kosova".\nAmbasada je objavila upozorenje kako bi pomogla građanima SAD da dođu do važnih informacije o bezbednosti, da znaju da treba da izbegavaju demonstracije, da se drže mesta kojih se drže i ostali "zapadnjaci", kaže se u upozorenju.\nKurir nedelja, 14. januar 2018.\nDanas nedelja, 14. januar 2018.\nTeroristički napad Zubin Potok Vašington Priština Kosovo\nSAD najveći proizvođač oružja u svetu, Rusi pretekli Britance\nNemački železničari štrajkovali jutros četiri sata\nUlaz u rimski Panteon se neće naplaćivati\nAl Jazeera pre 32 minuta\nKijev testirao „novu krstareću raketu“ — prepravio sistem od pre 60 godina\nNedeljnik pre 19 minuta


Na izgradnji prve dionice autoputa trenutno 1498 radnika (VIDEO) | Kodex.ME\nNa izgradnji prve dionice autoputa trenutno je angažovano 1498 zaposlenih.\n06. 07. 2020 - 13:15 Autor: Kodex\nKompanija CRBC je u junu organizovala povratak kineskih radnika čarterom sa ukupno 375 ljudi. Trenutno, na projektu izgradnje autoputa rade 853 Kineza, 140 lokalnih i 505 radnika kod podizvođača, saopštio je Infobiro.\n"Trenutno su u toku radovi na drenažnim sistemima, potpornim zidovima, instalacijama u tunelima. Izvode se i završni radovi na mostovima (hidroizolacija, zastitne ograde), završni radovi na otvorenoj trasi,kao i objekti na petljama, kontrolni centar i baza za odrzavanje. S obzirom na to da je broj radnika povećan, očekuje se veći napredak na projektu", navodi se u saopštenju Infobiroa, koji je objavio nove snimke radova.\nOpština Tivat u kulturu uložila 3.7 miliona eura\t 13.08


Kruševac dobija treću javnu garažu - KruševacGrad\nNova fast garaža sa 300 parking mesta čija je izgradnja planirana na lokaciji iza Nacionalne službe zapošljavanja, biće u funkciji u drugoj polovini ove godine. Garaža je donacija Grada Beograda, a u opremanje zemljišta, izradnju platoa, te postavljanje garaže i naplatnog sistema, Grad Kruševac i JP “Poslovni centar” uložiće po 25 miliona dinara\nMontažna garaža iza Nacionalne službe zapošljavanja prostiraće se na oko 4.000 kvadrata i od ukupno 300 parking mesta, 150 biće u parteru gde će ujedno biti obeležena i mesta za osobe sa invaliditetom.\nPrema rečima Dragija Markovića, direktora “Poslovnog centra ”, sa izgradnjom treće javne garaže u Kruševcu, regulisaće se oko 80 odsto od ukupne potrebe parkiranja na području Grada.\nSa izgradnjom ove garaže, pre svega biće rasterećen saobraćaj i parkiranje u Brijanovoj ulici, ali i parking prostor ispred stambenih zgrada u Sinđelićevoj koji koriste i oni koji nisu stanari tih zgrada – kaže on, dodajući da će se sa ukidanjem parking mesta i proširenjem pešačke staze u Brijanovoj ulici, iz pravca Grada ka Autobuskoj stanici, omogućiti i bezbednije kretanje pešaka, pre svega dece koja svakodnevno koriste autobuski prevoz.\nKapaciteti nove garaže, omogućiće i uvođenje više kategorija naplate parkiranja, od dnevnog koje je važno za sigurno parkiranje onih koji putuju van grada i moraju da ostave automobile na čitav dan, do dvadesetčetvoročasovnog za stanare koji žive u zgradama ispred koji će biti ukinuto parkiranje.\nIstovremeno, kako navodi Marković, sa izradnjom nove fast garaže, stiču se uslovi i za realizaciju projekta biciklističkih staza.\n– Brisanjem određenog broja parking mesta sa kolovoza i trotoara, omogućiće se i povezivanje biciklističkih staza na potezu Jasički put- Bruski put – kaže on, naglašavajući da će svim korisnicima garaža na Kosturnici i kod Nacionalne službe zapošljavanja, na raspolaganju biti bicikle čije će korišćenje biti besplatno.\nIdeja je, kako objašnjava Marković, da građanima koji ostave svoje automobile u garaži a ne žele da pešače iz jednog u drugi deo grada, na raspolaganju budu bicikle. Tako će, kako kaže, moći brže da završe poslove, a imaće gde i da ih parkiraju jer na više lokacija u gradu postoje besplatni parkinzi za ove dvotočkaše.\nInače, prva fast garaža u Kruševcu, sa 145 parking mesta, izgrađena je pretprošle godine, a u prošle je postavljena i montažna garaža kod Dijagnostičkog centra, sa 130 parking mesta.\nUsmerivači koji vozačima omogućavaju da imaju uvid u udaljenost od obe garaže kao i o trenutnom broju slobodnih mesta, postavljeni su na kružnom toku u Koloniji i na raskrsnici kod Policijske uprave, a u planu je da se tabla za navođenje postavi i na kružnom toku kod kasarne Car Lazar.\n08.09.2021 0 362\n08.07.2021 2 1,145\n30.12.2020 0 762\n19.11.2020 0 967\n18. oktobra 2021., 09:38


Bivši fudbaler Barselone i Milana dve godine je bez kluba otkad je napustio Fluminense posle samo tri meseca u njemu, ali namerava da potpiše za još jedan klub pre nego što zvanično okači kopačke o klin.\n"Postoji velika šansa da završim karijeru sledeće godine. Mogao bih da priredim oproštaj od karijere u nekim od klubova gde sam igrao, moraću o tome da razmislim. Kada se povučem iz fudbala posvetiću se muzičkim projektima ili fudbalskim školama. To je nešto novo za mene, moraću da se prilagodim", rekao je Ronaldinjo na konferenciji za medije u domovini.\nOn već dve godine igra egzibicione utakmice širom sveta, a obavlja i ulogu ambasadora Barselone. U slobodno vreme igra mali fudbal i to - naravno, impresivno:\nSada već 37-godišnji Ronaldinjo karijeru je počeo u Gremiju, potom je igrao u Pari Sen Žermenu, pa Barseloni gde je stekao slavu i zenit, a onda nastupao za Milan, Flamengo, Atletiko Mineiro, meksički Keretaro i Fluminense.\nI, šta god da pišemo, šta god da govorimo o čuvenom Brazilcu, to neće ni izbliza biti dovoljno da se opišu njegove čarolije na terenima širom sveta. Zato, smestite se udobno i uživajte - u istinskoj fudbalskoj magiji:\nBONUS VIDEO: OSETILI TEŽINU MUNDIJALA Ovi naši treneri su nekada bili vrhunski fudbaleri


Austrijske vlasti razmatraju zabranu hidžaba i za nastavnice - SAHAR Balkan\nJan 14, 2020 10:52 Europe/Sarajevo\nSaharTV - Susanne Raab, ministrica za integracije Austrije, ponovo je opravdavala zabranu nošenja muslimanske marame u školama.\nNakon što je najavljena zabrana nošenja muslimanske marame (hidžaba) za djevojčice do 14 godina, nova austrijska ministrica za integraciju Susanne Raab kazala je kako se "kao mogući naredni korak" razmatra slična zabrana za sve učiteljice, nastavnice i profesorice u javnim školama, prenose austrijski mediji.\nKako javlja Kronen Zeitung, Raab (Austrijska narodna stranka, OeVP) kaže kako ima "širi konsenzus" o ovoj temi u novoj vladi u Beču.\nOna nije navela kad bi se navedena zabrana nošenja hidžaba provela, te kako je "prvi korak" dogovoren na nivou vlade. Zabrana za zaposlene u obrazovanju bila bi, kako kaže, "drugi korak".\nMinistrica je ponovo opravdavala, nastavlja Kronen Zeitung, zabranu nošenja marame za djevojčice mlađe od 14 godina, rekavši kako je "u konačnici cilj naučiti sve djevojčice da budu samopouzdane žene".\n"Riječ je o dijeljenju osnovnih vrijednosti koje moramo poštivati", istakla je Raab i dodala kako želi sa ministrom obrazovanja i stranačkim kolegom Heinzom Fassmannom ustanoviti načine uključenja roditelja, djece, učitelja, te odbora direktora u proces.\n"Prvo se trebaju ustanoviti mjere porasta svijesti, ali ako ne budu uspješne onda trebaju uslijediti sankcije", rekla je austrijska ministrica.\nOd ove školske godine je u austrijskim osnovnim školama zabranjeno "nošenje vjerski obilježene odjeće, koja je vezana za skrivanje glave".\nI treći iranski tanker ušao u vode Venecuele


Ulazak Crne Gore u EU moguć samo zbog straha od „treće sile“ - Sputnjik Srbija\n20:34 16.10.2019 Preuzmite kraći link\nPicula je, tokom posete Podgorici, podsetio da nekoliko članica EU smatra da nema govora o prijemu novih članica dok se Unija ne konsoliduje, te da postoji ozbiljan „front odbijanja“ unutar samih zemalja-članica Unije. On je podsetio da je takav stav najjasnije artikulisao francuski predsjednik Emanuel Makron, koji misli da proširenje u ovom trenutku ne bi donijelo ništa dobro Uniji, dok se ne konsoliduje oko novih rešenja.\n„Tu su i neke druge zemlje, kao što su Holandija, donekle i Danska, ali isto tako i njemački Bundestag... Naravno, grupa koja se protivi proširenju može se naći svuda“, objasnio je Picula.\nPovodom izjava Tonina Picule, koji je stigao u Podgoricu kako bi obznanio radosnu vijest da sledeće proširenje EU „neće biti bez Crne Gore“, među analitičarima preovladava bojazan da će se obećanje novog izvjestioca EP za Crnu Goru vjerovatno obistiniti, ali kako kažu – „o Kukovu ljetu“.\n(Ne)spremnost za članstvo\nNovinar „Dana“ Marko Vešović takođe smatra da je situacija prilično neizvjesna, jer je, kako kaže, u EU napravljena jedna vrsta neformalne koalicije sastavljena od nekoliko vrlo bitnih država koje otvoreno propagiraju tezu da se proširenje ako ne potpuno zaustavi, a onda odloži za neko bolje vrijeme, dok EU ne sanira krize unutrašnje prirode.\nZato, po Vešovićevom mišljenju, sve zavisi od toga da li će u Briselu prevladati realan pristup koji bi Crnu Goru udaljio od članstva na neodređeno vrijeme, ili će pak prevagnuti geostrateški razlozi, što bi Podgorici omogućilo da postane članica EU u narednih pet-šest godina.\n„Ubijeđen sam da Crna Gora definitivno ima najviše šansi da se pridruži Evropskoj uniji od svih država koje su kandidati na Zapadnom Balkanu. To je zato što je najmanja i što objektivno nema spornih pitanja sa susjedima, za razliku od većine država koje je okružuju, a što je Brisel najavio prošle godine, kada je prvi put 2025. godina potencirana kao mogući datum učlanjenja“, kaže Vešović za Sputnjik.\nMeđutim, ono što po mišljenju našeg sagovornika takođe treba uzeti u jednačinu, jeste da Crna Gora realno nije spremna za članstvo niti to može biti u tako kratkom vremenskom periodu.\n„Ne smijemo zaboraviti neke vrlo frapantne podatke: Crna Gora pregovara sa EU od juna 2012. godine, a sada je oktobar 2019, i još nisu otvorena ni sva pregovaračka poglavlja. Dakle, ovaj proces se odužio više nego što je bilo ko očekivao, i jasno je da ako se EU bude pridržavala onih mjerila koje je sama sastavila, Crna Gora ne može postati punopravni član Unije ni u narednih 10 godina ukoliko se ne desi neka temeljna politička promjena u Crnoj Gori“, smatra Vešović.\nDokazati da je proces proširenja živ\nSagovornik Sputnjika istovremeno skreće pažnju na to da postoji i druga strana novčića, a to je da Crna Gora može postati članica Unije možda i 2025. godine ako u Briselu preovlada geostrateški politički pristup.\n„Znamo da se događa izlazak Velike Britanije iz EU, i da se događa čitav niz unutrašnjih kriza unutar same EU, tako da je vjerovatno negdje neophodno da se napravi i neki pozitivan primjer i cjelokupnoj javnosti pokaže da je EU i dalje klub u koji se rado pokušava ući. Crna Gora bi tu poslužila kao dobar kandidat jer je mala, pa i sa svim problemima koje ima ne može bitnije ugroziti funkcionisanje cjelokupnog evropskog sistema. Sada je samo pitanje šta će od ta dva pristupa prevladati“, uvjeren je Vešović.\n„Ako bude prevladao realni pristup i ocjenjivanje u skladu sa zaslugama, članstva Crne Gore neće biti sigurno ni u narednoj deceniji, a ako prevagne pristup ’pozitivnog primjera‘ na Zapadnom Balkanu, onda će Crna Gora biti član u narednih 6-7 godina, i to će se proglasiti nekom vrstom dokaza da je proširenje EU i dalje živo“, dodaje naš sagovornik.\nZa varijantu članstva iz geopolitičkih razloga posebno energično lobira predsjednik Crne Gore Milo Đukanović, koji, kako primjećuje Vešović, konstantno upozorava kako prazan prostor na Balkanu može biti ispunjen nekom trećom silom, misleći prije svega na Rusiju, Kinu i Tursku.\n„Međutim, uticaj ruski, kineski i turski ovdje je prilično ograničen i svodi se na interese ekonomske prirode, ali Đukanović očigledno pokušava da izazove neku vrstu panike unutar EU pričom: ako vi ne primite Crnu Goru, vrlo brzo će se desiti da ona bude dio neke druge interesne orbite, pa je zato potrebno da zažmurite na sve nedostatke ne bi li Crna Gora što prije bila primljena u EU“.\n„Te pozicije Đukanovića su jasne i on ih stalno ističe, a sve u cilju da se zažmuri na sve ozbiljne deficite koji su proizvod upravo njegove vladavine, koja traje skoro tri decenije“, zaključuje Vešović.


Liberman negirao da postoji dogovor o podršci Netanjahuovom rivalu (VIDEO)\nBeta 20. septembra 2019. 17:50\nLider izraelske nacionalističke stranke Izrael naš dom (Israel bejtenu) Avigdor Liberman, koji se smatra ključnim faktorom za obrazovanje vladajuće koalicije, negirao je danas da se dogovorio da predloži za premijera vodju saveza partija centra Benija Ganca, glavnog rivala izraelskog premijera Benjamina Netanjahua posle parlamentarnih izbora u kojima nema jasnog pobednika.\nLiberman je na Fejsbuku napisao da dogovor „ne postoji“, dodavši da će njegovoj partiji biti dobro „ili u koaliciji ili u opoziciji“.\nOn je takodje rekao da nije razgovarao ni sa Netanjahuom, ni sa Gancom i da ne namerava da to učini pre sastanka u nedelju sa predsednikom Ruvenom Rivlinom kojem će reći koga podržava za kandidata za premijera.\nRivlin će doneti odluku o mandataru nakon konsultacija sa devet partija koje su ušle u parlament Kneset.\nLiberman, bivši ministar spoljnih poslova i odbrane, danas je komentarisao i uspeh saveza partija čiji su članovi uglavnom Arapi (Zajednička lista) koja je treća po snazi u Knesetu sa 13 poslanika, na osnovu skoro konačnih rezultata, rekavši da uspeh duguju Netanjahuu.\nOn je ironično dodao da bi Netanjahu mogao da pošalje buket cveća u znak zahvalnosti lideru te stranke Ajmanu Odehu pred jevrejski dan odmora, šabat, koji počinje večeras sa zalaskom sunca, preneli su izraelski mediji.\nTaj nekadašnji saradnik Netanjahua je objasnio da je 13 poslanika rezultat Netanjahuovog zastrašivanja i uzbudjenja zbog neuspelog predloga o postavljanju kamera na biračkim mestima čemu su se posebno usprotivili izraelski Arapi.\nOdziv je medju njima značajno porastao u poredjenju sa prethodnim izborima u aprilu.\nPoslanik iz tog saveza Ahmed Tibi je to pripisao Netanjahuovim pokušajima da potisne glas manjine.\nLibermanova partija sa osam poslanika smatra se odlučujućom za formiranje vladajuće koalicije.\nOna je bila ključna i posle prethodnih izbora kada je Liberman zbog spora s ultraortodoksnim partijama odbio da udje u vladu koju je pokušao da formira Netanjahu.\nOn ni sada ne pokazuje da je ublažio sekularnu poziciju u odnosu na pitanja države i religije i smatra da se stiglo do trenutka koji traži odluku izmedju dva pristupa, a ne kompromis.\nNetanjahuov konzervativni Likud imaće, kako se predvidja, 31 poslanika u 22. Knesetu, četiri manje nego što je osvojio na prethodnim izborima.\nGancov savez prednjači sa 33 poslanička mandata.\nNa aprilskim izborima oni su bili izjednačeni ali je predsednik Izraela poverio Netanjahuu zadatak da obrazuje vladjuću koaliciju jer je izgledalo da za to ima više šansi sa svojim prirodnim partnerima, verskim i desničarskim strankama.\nNetanjahu nije medjutim u tome uspeo i raspisani su novi izbori.\nLiberman se ovog puta zalaže za „liberalnu, nacionalističku, široku vladu jedinstva“ sa Likudom, savezom Plavo belo i svojom partijom.\nU četvrtak je desničarsko verski blok potpisao dokument kojim se obavezao da podrži Netanjahua za premijera, a Netanjahu je pozvao Ganca da formiraju vladu nacionalnog jedinstva.\nGanc i zvaničnici njegove partije su to odbili insistirajući da Ganc, a ne Netanjahu bude premijer u novoj koaliciji.\nLiberman je danas Netanjahua optužio da obmanjuje javnost predlažući vladu jedinstava koju uslovljava uključivanjem i ultraortodoksnih i verskih desničarkih stranaka.\nSve ukazuje da je politička situacija u Izraelu neizvesna kao i posle aprilskih izbora, a neki komentatori nagoveštavaju mogućnost i trećeg glasanja za nekoliko meseci.


Bez Odstete Oko 15 000 Nacistickih Logorasa - LOGOR CRVENI KRST\nBez Odstete Oko 15 000 Nacistickih Logorasa\nBez odštete oko 15.000 nacističkih logoraša?\n[dropcap color=”#DD3333″ type=”square”]g[/dropcap]rađanin: Zorica Miladinović, novinar “Danasa”\nZorica-MiladinovicNi nakon više od osam godina od potpunog okončanja programa isplate odštete bivšim zarobljenicima za prinudni rad tokom Drugog svetskog rata, koji je sprovodila Vlada Nemačke, deo njihovih naslednika nema ni informaciju o pravoj sudbini zahteva koje su podnosili još krajem devedesetih. Neki od njih i danas sumnjaju da je u pitanju „velika prevara“, u kojoj su, kako spekulišu, učestvovali pojedinci iz SUBNOR-a, kao i neki advokati.\nU nastojanju da o isplatama saznaju punu istinu, Dragiša Aleksić i Dragan Filipović, obojica iz Niša, i obojica naslednici očeva koji su godinama bili logoraši u Nemačkoj, podneli su pre nekoliko meseci republičkom javnom tužiocu krivične prijave protiv nepoznatih ovlašćenih lica iz SUBNOR-a i beogradskog advokata Milorada Tomića zbog krivičnog dela prevare.\nU Osnovnom javnom tužilaštvu u Nišu, kojem su te prijave prosleđene, kažu za naš list da se one „još uvek nalaze u radu“. Vršilac funkcije Osnovnog javnog tužioca Saša Đokić precizira da je tužilaštvo „uputilo zahtev Policijskoj upravi Niš za prikupljanje potrebnih obaveštenja radi provere osnovanosti navoda“, a nakon toga i urgenciju za postupanje, ali da „do sada nije primilo izveštaj na osnovu kojeg bi bilo u mogućnosti da donese odluku“.\nU krivičnim prijavama ovih Nišlija navodi se da su oni 1998. godine, odnosno 1999. godine u prostorijama niške filijale SUBNOR-a, a na poziv ove organizacije, potpisali punomoć i ugovore o zastupanju sa advokatom Tomićem, koji su mu obezbeđivali da ih zastupa „pred svim sudovima i nadležnim institucijama u Nemačkoj i Jugoslaviji, u svim poslovima koji se tiču naknade štete nastale usled zarobljavanja i prinudnog rada“. Predali su i odgovarajuću dokumentaciju na srpskom i nemačkom jeziku, te uplatili po 50 dinara, što je u to vreme, kako kažu, iznosilo 50 nemačkih maraka. Od tada do danas mnogo puta su se interesovali za sudbinu svojih potraživanja, ali su u toj filijali SUBNOR-a uvek, pa i ove godine, dobijali neodređene odgovore da se „još vode sudski sporovi u Nemačkoj“ i da će „biti obavešteni čim se oni završe“.\nPre deset meseci obratili su se Međunarodnoj organizaciji za migracije (IOM), sa sedištem u Ženevi, koja je u ime nemačke vlade vodila ovaj postupak u Evropi, pa i u Srbiji, kao i Bundesarhivu u Berlinu, od kojih su dobili „krajnje iznenađujući odgovor“: novac po ovom osnovu isplaćen je zaključno sa 30. septembrom 2006. godine. Potom su se obraćali advokatu Tomiću, koji, kako kažu, nije želeo da ih primi, i centrali SUBNOR-a u Beogradu, iz koje su dobili takođe iznenađujući odgovor – da ta organizacija „sa ovim isplatama nema nikakve veze“.\n– Punomoć advokatu Tomiću dalo je samo u Nišu više od 1.000 lica, a u Srbiji više od 15.000. Čuli smo da je vrlo mali broj ljudi dobio novac, možda oko 20 odsto od ukupno prijavljenih. Iz ponašanja SUBNOR-a i advokata Tomića proizilazi da se radi o velikoj prevari velikog broja ljudi. Pošto više od 10.000 ljudi nije dobilo novac, a to su podaci iz medija, ispada da ukupna vrednost ove prevare iznosi više od 100 miliona evra – tvrdi se u krivičnim prijavama.\nAdvokat Tomić kategorički odbacuje ovakve optužbe. On za naš list podseća da je isplata ove vrste ratnog obeštećenja realizovana po nemačkom Zakonu o osnivanju Fondacije „Sećanje, odgovornost, pomirenje“ (2000). U vreme kada je zakon bio u najavi, odnosno godinu dana pre njegovog usvajanja, on je potpisao ugovore o pravnom zastupanju sa SUBNOR-om, kao i još nekoliko udruženja žrtava Drugog svetskog rata iz Jugoslavije i „jednim brojem fizičkih lica“. Potpisao je, kaže, i oko 12.000 punomoćja. Za postupanje u ovakvim slučajevima kvalifikovale su ga njegova pravna kancelarija u Nemačkoj, pravo stalnog boravka u toj zemlji, kao i saradnja sa nekoliko nemačkih korespondentskih kancelarija.\n– Tek kada je ovaj zakon usvojen saznali smo da njime nisu obuhvaćeni svi ratni zarobljenici koji su bili u vojnim logorima, već samo oni koji su bili na robovskom, odnosno prisilnom radu, i pri tom bili u životu 16. februara 1999. godine. Ako su umrli posle toga, pravo na isplatu imali su njihovi naslednici. Ali, i ta isplata bila je posebno regulisana, tako da IOM ni većem broju naslednika nije isplatio pun iznos naknade. Svi smo uložili veliki trud, i imali veliku nadu, ali se to nije ostvarilo. Niko osim Međunarodne organizacije za migracije (IOM) ne zna tačne podatke o broju isplaćenih ratnih odšteta za prisilni rad, pošto je ta fondacija odluke po zahtevima, kao i splate, dostavljala direktno na adresu korisnika, odnosno na njihov lični račun preko ovlašćenih banaka. Optužbe pojedinaca na račun nekih boračkih organizacija ili mene lično posledica su nedovoljne informisanosti o svemu ovome, kao i celom procesu – kaže advokat Tomić.\nOn tvrdi da su za sve podnosioce zahteva njegov i rad njegove kancelarije u Nemačkoj bili „potpuno besplatni“. Motiv da tako postupi bila je, kaže, „tragika ovih prostora“, odnosno činjenica da je u Nemačku tada bilo deportovano oko 370.000 vojnih zarobljenika iz Jugoslavije, te da je među njima bilo skoro 95 odsto ljudi sa sela, koji su u logorima, fabrikama i poljoprivrednim imanjima prinudno radili i po 16 sati, zbog čega su mnogi oboleli, a posle svega ostali „nepriznati“. Kaže da prilikom potpisivanja punomoćja nije uzimao ni 50 dinara koji se navode u prijavama i „pretpostavlja da su to uzimale boračke organizacije, za članarinu ili otvaranje knjižica na koje bi bile uplaćivane eventualne isplate“. U pojedinačnim ugovorima sa podnosiocima zahteva, koje nam je sam dostavio, navodi se da će on naplatiti svoje usluge nakon ostvarenog obeštećenja, i to 35 odsto od dobijenog iznosa.\n„Niške“ sumnje u neregularnost procesa isplate ove vrste ratne odštete nisu prve takve u Srbiji. Predstavnici SUBNOR-a ranije su zbog toga čak javno prozivali pojedine advokatske kancelarije, ne navodeći imena advokata. U ovoj organizaciji sada, međutim, za naš list kažu da „SUBNOR ni na koji način nije učestvovao u celom procesu“. Na naša precizna pitanja o vezi te organizacije sa prikupljanjem potrebne dokumentacije, isplatom odšteta i advokatom Tomićem kratko nam je rečeno da „sa svim tim nemaju nikakve veze“. Prema dostupnim podacima, dosadašnje optužbe o različitim neregularnostima u ovom procesu nisu dokazane ni sankcionisane.\nPrema podacima Komisije Vlade Srbije za pitanja procene ratne štete pričinjene žrtvama Drugog svetskog rata, do 31. decembra 2001. godine, do kada je Nemačka primala zahteve za isplatu, IOM je od podnosilaca iz SRJ primila oko 18.000 zahteva za isplatu, ali se „ne može utvrditi podatak o tačnom broju odobrenih isplata“. Zakonski iznos isplata kretao se od 2.000 maraka – za prinudni rad na poljoprivrednom imanju, do 15.000 maraka, za takav rad u koncentracionom logoru i getu. Maksimalni iznos odštete mogao je biti 30.000 maraka, za logoraše na prisilnom radu nad kojima su obavljani medicinski eksperimenti ili su povređivani tako da su stekli trajni invaliditet.\nPojedini mediji su, međutim, izveštavali da je od 18.000 podnetih zahteva pozitivno rešeno oko 8.000, a ukupni iznos isplaćenih naknada procenjivali su na oko 53 miliona evra. Prema njihovim navodima, najniže obeštećenje bilo je 1.250, a najviše 15.000 evra. U čitavom postupku učestvovali su SUBNOR, Crveni krst Jugoslavije, Crveni Krst Srbije, Zajednica udruženja žrtava Drugog svetskog rata Jugoslavije, Savez udruženja ratnih vojnih zarobljenika 1941- 1945 Jugoslavije, kao i druga udruženja i pojedinci.\npage revision: 0, last edited: 02 Mar 2015 16:10


U ETRU (4) - Omladinski aktivizam - Glas Zaječara\nHome Društvo U ETRU (4) – Omladinski aktivizam\nCentar lokalne demokratije Knjaževac objavio je četvrtu epizodu podkasta „U ETRU“ u kojoj saznajemo nešto više o počecima organizovanog omladinskog aktivizma u Knjaževcu i borbi za dobijanje prostora za mlade.\nTema nove epizode koju su vam pripremile Vidosava Jovanović, Jovana Cvetković i Valentina Milanović je borba za dobijanje prostora za mlade.\nO tome ko je formirao omladinsko ćoše, koje aktivnosti su se dešavale u njemu i koja je svrha omladinskog ćošeta, pogledajte u videu.\nAktivnosti projekta „U ETRU“, koji realizuje Centar lokalne demokratije LDA iz Knjaževca, finansira Evropska Unija. Sadržaj ove emisije je isključivo odgovornost LDA Knjaževca i ne odražava nužno stavove Evropske Unije.\nPrethodni tekstKon: Od 1. avgusta moguće nove mere, nevakcinisanje mladih nastavlja pandemiju


NEMCI U PROBLEMU: SAD blokiraju "Severni tok" | WebTribune\nHome SPEKTAR NEMCI U PROBLEMU: SAD blokiraju „Severni tok“\nProtivnici izgradnje „Severnog toka 2“ u Evropi glasno negoduju zbog pretnje koju predstavlja „ruska gasna dominacija“, ali se u stvarnosti iza toga kriju američki interesi, piše „Handelsblat“.\nPre svega, protiv izgradnje gasovoda je bila Poljska, koja ne želi da dozvoli direktne isporuke ruskog gasa Nemačkoj. Pritom, Varšava se projektu nije protivila iz ličnih interesa, već po ukazu Vašingtona, kako bi se u Evropi stvorila povoljna klima za isporuke američkog tečnog gasa, navodi se u članku.\nTehnologija proizvodnje gasa iz škriljaca omogućava Sjedinjenim Državama da dobiju velike količine gasa za dalji izvoz u Evropu. Ipak, planovi Vašingtona će oživeti samo u slučaju da „Severni tok 2“ nikad ne bude realizovan.\nZnačaj gasovoda je toliko veliki da kupovina američkog gasa gubi smisao za Evropljane, što znači da je projekat u suprotnosti sa ekonomskim interesima SAD.\nVažnije je, ipak, što je „Severni tok 2“ u potpunosti u interesu same Evrope. Ukrajina, koju sve više zahvata nacionalizam, odavno je postala faktor rizika za energetsku bezbednost EU. Zato je Unija neposredno zainteresovana za dobijanje stabilne isporuke gasa, bez obzira na situaciju u Kijevu, piše „Handelsblat“.\n„Izgradnja ’Severnog toka 2‘ eliminisaće ovaj ogromni rizik u narednih nekoliko godina, jer trasa po dnu Baltičkog mora nije samo najkraća i najjeftinija za ruski gas, već i najbezbednija“, zaključuje list.\nProjekat realizuje zajednička građevinska kompanija „SPK Nju Juropijan Pajplajn AG“. „Gasprom“ će biti vlasnik 51 odsto gasovoda, EON, „Šel“, OMV i BASF po deset odsto, a „Endži“ devet odsto.


Kada poreski obveznik ima kompleks proizvodnih hala koje se nalaze jedna pored druge, na koji način se vrši obračun komunalne takse? Ista situacija je i za preduzetnike koji imaju izdvojena poslovna mesta, a u pitanju je ista adresa, a različita šifre obavljanja delatnosti. Da li izlaziti na teren i utvrđivati da li na svakoj hali ili objektu ima istaknutu firmu? – MED III\nKada poreski obveznik ima kompleks proizvodnih hala koje se nalaze jedna pored druge, na koji način se vrši obračun komunalne takse? Ista situacija je i za preduzetnike koji imaju izdvojena poslovna mesta, a u pitanju je ista adresa, a različita šifre obavljanja delatnosti. Da li izlaziti na teren i utvrđivati da li na svakoj hali ili objektu ima istaknutu firmu?\nZakonom o finansiranju lokalne samouprave propisano jeplaćanje lokalne komunalne takse za isticanje firme na poslovnom prostoru (firmarina). U članu 16 ovog zakona navedeno je da je firma, u smislu ovog zakona, svaki istaknuti naziv ili ime koje upućuje na to da pravno ili fizičko lice obavlja određenu delatnost. Ako se na jednom poslovnom objektu nalazi više istaknutih firmi istog obveznika, taksa se plaća samo za jednu firmu.\nZnači, zakon ograničava isticanje firme na jednom poslovnom objektu, da se plaća jedna firmarina ako je na jednom objektu istaknuto više naziva firmi (npr. da se firma nalazi u stanu pa je stavljeno obeležje firme na sandučetu, na vratima stana i na ulazu u zgradu).\nZa utvrđivanje firmarine prvi uslov je da je firma zaista i istaknuta što obveznik sam prijavljuje ili se utvrđuje uviđajem na licu mesta o čemu službeno lice sačinjava zapisnik.\nPored ispunjenja zakonom propisanih uslova za plaćanje firmarine (visina godišnjeg prihode, razvrstavanje i delatnost), vodi se računa i o napred navedenom, da se za jedan poslovni objekat može utvrditi samo jedna firmarina. Ako obveznik delatnost obavlja u više poslovnih objekata (bez obzira da li oni čine kompleks ili ne), tada se može utvrditi firmarina za svaki objekat posebno, ali samo pod uslovom da je na svakom objektu zaista i izvršeno isticanje firme o čemu mora postojati ili podneta prijava od strane obveznika ili dokaz pribavljen službenim putem – zapisnik o uviđaju.