Sistem za prečišćavanje vode Geyser sa rezervoarom : Bokali i aparati za vodu: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nSistem za prečišćavanje vode Geyser sa rezervoarom\nŠifra Proizvoda: 58199\nKarakteristike proizvoda: Sistem za prečišćavanje vode Geyser sa rezervoarom\nSistem za prečišćavanje vode - Geyser Prestiž-2 sa rezervoarom Standard\nGeyser Prestiž 2- kompaktan sistem za prečišćavanje vode metodom reverzne osmoze.\nSadrži specijalno dizajniran blok predfiltriranja, što omogućava prečišcavanje vode sa visokim sadržajem rastvorenog gvožda i soli.\nUklanja sve neželjene nečistoće iz vode\nU kompletu dolazi sa rezervoarom za čistu vodu. Prednosti: Veličina filtera Prestiž 2 je pet puta manja od uobičajnih sistema reverzne osmoze\nSamoodržavajuci filterski uložak sistemi predfiltriranja\nKapacitet: 6000 L\nMinimalni troškovi upoređujući ga sa uobičajnim sistemima reverzne osmoze\nZahvaljujuci efikasnoj membrani filter Geyser Prestiž 2 može funkcionisati bez rezervoara\nOdnos filtrat/drenaž 1:4 (u zavisnosti od temperature tretirane vode i pritiska u vodovodu)\nRade na pritisku vecem od 3 atm.\nU kompletu dolazi sa rezervoarom od 8 l za cistu vodu i slavinom za filtriranu vodu\nOpis proizvoda: Sistem za prečišćavanje vode Geyser sa rezervoarom\nKompaktan sistem za prečišćavanje vode metodom reverzne osmoze Geyser Prestiž 2. Uklanja iz vode sve neželjene nečistoće. U kompletu dolazi sa rezervoarom od 8 l za cistu vodu i slavinom za filtriranu vodu. Garancija iznosi 36 meseci.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 58199\nSifra 58199, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 58199, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Rusi bi mogli da prizemlje „boing”\nPolitika\t17.04.2018 15:23\nKao kontramere na nove američke sankcije Kremlj poteže obustavljanje izvoza titanijuma, čime bi najviše bila pogođena avio-industrija u SAD\nSvetom će zavladati haos ukoliko Zapad ponovo bude gađao Siriju, zapretio je ruski predsednik Vladimir Putin u nedelju uveče, posle telefonskog razgovora sa iranskim liderom Hasanom Ruhanijem. Moskva je juče, posle najave treće runde sankcija SAD protiv Rusije, izašla sa oštrom ocenom motiva Vašingtona za ovakvu strategiju.\n„Ubeđeni smo da iza brojnih sankcija stoji neprikriveni pokušaj da se uvede nepravična konkurencija radi istiskivanja rivala, u ovom slučaju ruskih firmi, s međunarodnog tržišta. To, naravno, nema nikakve veze sa situacijom u Siriji ili na bilo kojem drugom mestu u svetu. Nema ničeg nalik ovoj nelegalnoj međunarodnoj ekonomskoj otimačini”, prenele su juče agencije izjavu Dmitrija Peskova, portparola Kremlja.\nPeskov je istovremeno izrazio „nadu da će, uprkos šteti koju je Vašington učinio bilateralnim odnosima Rusije i Amerike, neka vrsta komunikacije ponovo biti uspostavljena, nakon što američke kolege razreše svoje unutrašnje teme”.\nDok se to ne desi, Moskva je juče, nakon višemesečnog vaganja valjanog odgovora, prvi put u javnost pustila konkretne spiskove potencijalnih meta ekonomskog protivudara Americi.\nNaime, u Rusku dumu je juče stigao zvanični predlog zakona o ekonomskim protivmerama američkim sankcijama, o kome ruski poslanici treba da se izjasne do 8. maja.\n1. Rusi bi trebali da prekinu SVE odnose sa kaubojskom drzavom, i da ignorisu dolar i izbace ga iz obracuna. da ignorisu ameriku kao da ne postoji\nNova žrtva fijaska s ajfonima, otkaz za 50.000 ljudi'Tesla' otpušta nešto više od 3.000 radnikaMekdonalds izgubio: Ime 'big mek' mogu da koriste i drugiBregzit će Austriju koštati 650 miliona evraFolksvagen i Ford udružili snage na globalnom nivouZbog 'teških izazova', SpaceX ukida 10 odsto radnih mestaIvanka Tramp kandidat za predsednika Svetske bankeFiat Krajsler se nagodio u slučaju varanja na testovimaKompanija Ilona Maska otpušta 6.000 zaposlenihKoliko su francuske kompanije koštali 'Žuti prsluci'?Optimističan ton pregovora Kine i SADVeliko naftno otkriće: Britanski div trlja rukeAmazon nadmašio Majkrosoft na listi najvrednijih kompanijaPosle pola veka - Mastercard odlazi, ostaje samo znakEpl priznao - posustaje tražnja za ajfonimaGodina 2018. bila katastrofalna za svetsku trgovinu, sledeća možda još goraGoogle prebacio gotovo 20 milijardi evra u bermudski poreski rajStotine hiljada nemačkih vlasnika vozila u kolektivnoj tužbi protiv VolkswagenaApple: Minus od 9 milijardi zbog slabe iPhone prodajeForbs: Bezos najveći dobitnik, Zakerberg najveći gubitnik


Centralna banka BiH: Finansijski sistem je stabilan\nBosanska valuta konvertibilna marka, ilustrativna fotografija\nMonetarni, a time i finansijski sistem u Bosni i Hercegovini (BiH) je stabilan, saopšteno je iz Centralne banke BiH.\nNa računima Centralne banke Bosne i Hercegovine (CBBiH) trenutno se nalazi 5,5 milijardi KM deponovanih od strane komercijalnih banaka i njihovih deponenata, piše u saopštenju.\nOd toga je 2,7 milijardi KM obavezna rezerva, dok 2,8 milijardi KM predstavlja višak iznad obavezne rezerve.\nOvo jasno ukazuje na to da je bankarski sistem u zemlji likvidan i ne postoji trenutno potreba za dodatnim smanjenjem stope Obavezne rezerve, navode iz CBBiH.\nCentralna banka BiH raspolaže dovoljnom količinom gotovog novca konvertibilne marke i novčanicama eura, tako da može odgovoriti potrebama komercijalnih banaka u cilju snabdijevanja građanstva i privrede.\n“Želimo napomenuti da pored navedenog komercijalne banke imaju i značajna gotovinska sredstva, što je garant ispunjenja svih potreba finansijskog sistema za gotovim novcem u cjelini”, piše u saopštenju iz Centralne banke BiH.\nDodaje se i da CBBiH kontinuirano prati situaciju i poduzima sve neophodne mjere u skladu sa svojim ovlaštenjima definisanim zakonom u zaštiti monetarne stabilnosti i domaće valute.\nMMF za RSE: Dodatno ćemo sniziti svoje projekcije rasta ekonomije BiH u 2020.\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik najavio je ranije u ponedjeljak, nakon sastanka sa predstavnicima bankarskog sektora u Banjaluci, da će na sjednici Predsjedništva BiH koja je u toku (ponedjeljak, 16.03.) predložiti da Centralna banka BiH smanji stopu obaveznih rezervi kako bi se osigurale dvije i po milijarde maraka (1.25 milijardi eura) za povećanje likvidnosti banaka u trenutnoj krizi izazvanoj korona virusom.


Novikov: Ne mogu da kažem kada ćemo otvoriti kancelariju u Briselu | Autonomija\nNovikov: Ne mogu da kažem kada ćemo otvoriti kancelariju u Briselu\nNovikov je podsetio da je dogovor Vlade Vojvodine sa ministrom spoljnih poslova Vukom Jeremićem postignut još u novembru prošle godine i da je pokrajinska administracija svoj deo posla zavšila početkom decembra. Prema njegovim rečima, Vojvodini nije svejedno da li će ured otvoriti za nekoliko nedelja, meseci ili godina, jer joj prisustvo u Briselu otvara mogućnost da učestvuje na konkursima predpristupnih fondova Evropske unije vrednih 22 miliona evra.\nVojvodina planira da u narednim mesecima otvori svoje predstavništvo u Briselu, ali još nije poznato kada će se to tačno dogoditi, izjavio je danas direktor Fonda “Evropski poslovi” Predrag Novikov.\nNovikov je na konferenciji za novinare u Skupštini Vojvodine podsetio da je dogovor Vlade Vojvodine sa ministrom spoljnih poslova Vukom Jeremićem postignut još u novembru prošle godine i da je pokrajinska administracija svoj deo posla zavšila početkom decembra.\n“Nama nije svejedno da li ćemo ured otvoriti za nekoliko nedelja, meseci ili godina. Vreme nam je izuzetno važno jer nam prisustvo u Briselu otvara mogućnost da učestvujemo na konkursima predpristupnih fondova Evropske unije vrednih 22 miliona evra”, rekao je Novikov.\nOn je pojasnio da otvaranje kancelarije u Briselu nije važno samo za Vojvodinu, već i za sve gradove u Srbiji sa kojima Fond ima potpisane sporazume o strateškom partnerstvu, čije interese će pokrajina predstavljati kada bude otvorila svoj ured.\n“To možemo uspeti samo ako imamo odgovorne partnere u ovom poslu. Nadam se da će i republička administracija uraditi svoj deo posla kako bismo što pre bili na tom važnom mestu”, kazao je Novikov.\nDirektor Fonda “Evropski poslovi” danas se u Novom Sadu sastao sa predstavnicima Istarske županije sa kojima je dogovoren rad na nekoliko zajedničkih projekata sa kojima će konkurisati kod predpristupnih fondova EU.\nPrema njegovim rečima, privredna saradnja sa Istrom za Vojvodinu je prioritet, a danas je konkretno bilo reči o zajedničkim projektima u oblasti zaštita voda, upravljanja otpadom i železnice.\n“Istra je u Briselu prisutna sa svojim uredom dugo godina i kroz iskustva sa evropskim partnerima ostvarila je dobru projektnu strukturu. Mi bismo ta iskustva da prenesemo i na Vojvodinu”, rekao je Novikov i dodao da će Vojvodina tesno sarađivati sa uredom Istre u Briselu.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: CG na pravom putu ka EU, samo tako nastavite\nŠMIT ZA TVCG 15. 05. 2019. 13:33 >> 14:05 3\nŠMIT ZA TVCG\nDodaje da je Njemačka jako kritična, ali da se mora konstatovati napredak koji je Crna Gora ostvarila posljednjih godina.\nOn je to rekao nakon sastanka sa premijerom Duškom Markovićem u Fondaciji Konrad Adenauer u Berlinu.\n"Crna Gora je na pravom putu ka EU i u stvarnosti, zadnjih godina je napredovala u ekonomiji. Mi smo sa premijerom Markovićem imali detaljan razgovor i konstatovali da još ima stvari bi koje treba popraviti, pogotovo kada je riječ o vladavini prava i sigurnim investicijama. Treba obratiti pažnju na ove stvari koje slijede i koje treba savladati", rekao je Šmit.\nOn je istakao da se može reći da je Crna Gora, kao NATO partner, napravila veliki iskorak prema EU.\n"Ali treba da nastavi da radi i Njemačka će rado da pomogne. Mi smo jako kritični, ali naravno, treba konstatovati i napredak koji je Crna Gora ostvarila posljednjih godina", kazao je on.\nRanije danas, premijer Duško Marković saopštio je da Crna Gora ne traži prečice i povlastice od svojih partnera uključujući i Saveznu Republiku Njemačku.\n"Crna Gora ne traži prečice i povlastice od svojih partnera uključujući i SR Njemačku. Nama treba partnerstvo iz kojeg ćemo učiti i dostizati standarde", istakao je Marković.\nPremijer se u Berlinu susreo sa predstavnicima Fondacije Konrad Adenauer.\nTom prilikom je ocijenio kako je ta fondacija već tri decenije partner na ukupnom demokratskom preobražaju Crne Gore "na čemu smo zahvalni".


Trinaest meseci nakon što se optuženi Stevan Todorović našao u Pritvorskoj jedinici Haškog tribunala, Žalbeno veće je konačno stavilo tačku na slučaj njegovog hapšenja ili, kako ga opisuje odbrana, "nezakonitog kidnapovanja".\nStevan Todorović, optužen za navodne zločine u Bosanskom Šamcu, gde je tokom rata bio šef policije, je 27. septembra prošle godine uhapšen u - kako je zvanično saopšteno - "operaciji SFOR u Severnoj Bosni." Tri dana kasnije, na prvom pojavljivanju pred sudijama, optuženi je rekao da nije u stanju da se izjasni o navodima optužnice, pošto još oseća posledica udarca u glavu zadobijenog prilikom "kidnapovanja na teritoriji Srbije, tj. SRJ." Sudije su to uvažili i odložili izjašnjavanje, a njegov branilac Goran Nešković je, nakon rasprave, izjavio kako su Todorovića na planini Zlatibor, dakle u Srbiji, "ugrabile" četiri maskirane i naoružane osobe, koje su govorile srpski, vezale ga, strpale u kola kojim su ga dovezli do obale Drine, a zatim ga čamcem prebacili u Bosnu i predali pripadnicima SFOR, koji su ga helikopterom dopremili u Tuzlu, a odatle avionom NATO u Hag.\nPozivajući se na takvu verziju događaja od 27. septembra 1998. Todorovićevi branioci su februara ove godine podneli zahtev za "dokaznom raspravom o okolnostima hapšenja, pritvaranja i izručivanja optuženog Tribunalu", tvrdeći da su takvim "nezakonitim kidnapovanjem" prekršena ne samo prava optuženog već i suverenitet i teritorijalni integritet SRJ.\nNa javnoj raspravi koja je o tom zahtevu vođena u martu ove godine, sudije su interesovale samo dve stvari: da li je bilo ko iz tužilaštva, ili iz Tribunala, učestvovao u nekoj nezakonitoj aktivnosti, te da li su prilikom hapšenja poštovana prava optuženog. Pošto su dobili negativni odgovor na prvo, a pozitivni na drugo pitanje, sudije su odbacile zahtev odbrane uz obrazloženje da "ne sadrži dovoljan činjenični i pravni materijal i, posebno, ne pruža razjašnjenje faktičkih okolnosti njegovog hapšenja".\nOdbrana, međutim, nije odustajala pa je tražila dozvolu da slučaj Todorovićevog "kidnapovanja" iznese pred Žalbeno veće. Pošto je to odobreno, branioci su u julu podneli žalbu na četrdesetak stranica kojom traže raspravu na kojoj bi pod zakletvom svedočio sam Todorović, a za koju bi tužilaštvo i SFOR trebalo da obezbede svu dokumentaciju koja se odnosi na taj slučaj, kao i da identifikuju četvoricu "nepoznatih izvršilaca" koji bi takođe bili obavezni da svedoče pred sudom.\nOdluka Žalbenog veća je, ne treba sumnjati, s velikom pažnjom iščekivana ne samo u tužilaštvu, već i u SFOR i raznim specijalizovanim službama koje su se poslednjih godina angažovale na otkrivanju i hvatanju optuženih za ratne zločine, nudeći čak i nagrade onima koji pomognu u njihovoj identifikaciji i hapšenju. Potvrđivanjem prvostepene odluke, odnosno odbacivanjem žalbe Todorovićevih branilaca, Žalbeno veće Tribunala je, moglo bi se reči, dalo "zeleno svetlo" za ponavljanje sličnih operacija, naravno pod uslovom da u njima ne učestvuje niko is tužilaštva ili suda, kao i da se prilikom hapšenja poštuju sva prava optuženog.


O nama - Liftpro doo\nUpoznajte se sa našom firmom\nLIFTPRO se bavi uvozom, izvozom, kao i proizvodnjom opreme za prenos i osiguranje tereta, počevši od 2005.godine.\nNaš tim sastoji se od mladih i stručnih ljudi iz oblasti mašinstva, od inženjera, tehničara i majstora, koji Vam u kratkom roku mogu izaći u susret u pogledu preporuke, tehničkog i idejnog rešenja manipulacije teretom, rada u pogonu ili na terenu!\nPoslednjih nekoliko godina, posebno se ističu dve novine:\n1. postprodajna logistika, u smislu servisa električnih dizalica (lančanih i sa užetom), ručnih lančanih dizalica.Naši ljudi su završili obuke u fabrikama u inostranstvu, zašta poseduju licence i sertifikate.\n2. Proračun, projektovanje, izrada mosnih kranova, monoraila, konzolnih i portalnih dizalica, sa ručnim i električnim pogonom.Od ideje do izdavanja upotrebne dozvole za bezbedan rad.Više o tome u galerijama naših izvedenih konstrukcija.\nLIFTPRO na jednom mestu poseduje skladišni prostor sa velikim lagerom proizvoda, servisom i kancelarijom.\nLicenca za montažu i servis RWM električnih lančanih dizalica\nLicenca za montažu i servis MISIA električnih dizalica sa sajlom\nSertifikat kompanije RWM\nSertifikat kompanije MISIA\nSertifikat za kuke kompanije LAMET\nSertifikat za lančane zatezače kompanije LAMET\nSertifikat za lance kompanije ATLI\nAtest za ručne lančane dizalice sa kolicima\nAtest za lančani zatezač\nBudite u toku sa našim rešenjima i pogledajte neke od naših najnovijih projekata.\nTeretna platforma – 2000kgL1ftadz1ja2019-03-23T20:07:04+02:00\nTeretna platforma – 2000kg\nKonzolna dizalica – 250kgL1ftadz1ja2019-03-03T14:05:41+02:00\nKonzolna dizalica – 250kg\nMosni kran – 100kgL1ftadz1ja2019-03-02T16:12:06+02:00\nMosni kran – 100kg\nPostavite nam ga odmah!


POTVRĐENO PISANJE "BLICA" Novi bulevar poneće ime - Heroji sa Košara\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je danas da će novoizgrađeni bulevar koji spaja Tošin bunar i Most na Adi, baš kao što je “Blic” još juče najavio, dobiti naziv po herojima sa Košara, s obzirom na to da je taj predlog dobio najveći broj glasova građana.\n"Blic" najavio juče u novinama\nGrađani su prethodnih nedelja putem aplikacije „Beokom servis” glasali za ime novog bulevara, a Mali je istakao da je predloženo čak 167 različitih imena i da je predlog da se novoizgrađeni bulevar nazove po herojima sa Košara dobio ubedljivo najviše glasova, čak 1.150 više od drugoplasiranog.\n– Beograđani su na ovaj način pokazali da ne zaboravljaju velike junake koji su dali život za svoju otadžbinu. Drago mi je što će se novi bulevar na Novom Beogradu zvati po herojima sa Košara jer tako čuvamo sećanje na ove velike junake i još jednom pokazujemo da smo ponosni na svoju herojsku prošlost i da ne zaboravljamo one koji su nas zadužili – rekao je gradonačelnik.\nBulevar od Mosta na Adi do Tošinog bunara\nKako je istakao, ovo je dobar primer kako Grad Beograd i građani treba da sarađuju i da zajednički donose odluke koje se tiču svih nas, i pokazatelj da je Gradska uprava otvorena za konstruktivne predloge i sugestije jer je to pravi način da zajedno stvaramo Beograd po meri svih njegovih građana.\n– Građani su birali koju boju autobusa žele, birali su izgled turističkih info-tabli, sada su glasali za ime novog bulevara, odlučuje se gde će biti premešten Stari savski most. Građani će birati projekte koje žele da budu realizovani na njihovim opštinama, odnosno u njihovom komšiluku, a mi smo tu da sve konstruktivne predloge i sprovedemo – naveo je Mali.\nDa bulevar koji spaja Tošin bunar i Most na Adi ponese ime heroja sa Košara, glasalo je 1.305 građana. Među predlozima za ime novog bulevara su se našla imena Vasilija Ostroškog (156), Nenada Bogdanovića (42), Branka Pešića (18), patrijarha Pavla (13), Milunke Savić (11), Mileve Marić Anštajn (9).


Izvor: rts.rs 24 maj 2017\nNaveo je da je ovo logičan završetak radova na Mostu na Adi, u koje je uloženo 13,5 miliona evra kredita Evropske investicione banke.\nIstakao je da su urađene četiri raskrsnice, nekoliko ulaza-izlaza, kompletna kablovska mreža, kanalizacija, vodovod i "apsolutno sve tako da ovde ništa više ne mora da se uradi narednih decenija".\n"Ostaje da se uradi deo sa druge strane mosta, prema Rakovici, gde takođe imamo projekat jedne ovakve saobraćajnice koja treba da ide preko 'Patrijarha Pavla' skoro do opštine Rakovica i nadam se da ćemo i to završiti do sledeće godine", naveo je gradski menadžer.\nPozvao je sve stanovnike opštine Novi Beograd da u narednih desetak dana daju predloge za naziv novog bulevara.\n"Na skupštini Grada sredinom juna možemo da usvojimo ime koje bude predloženo. Nismo želeli da mi kao grad o tome odlučujemo, a predlozi građana će moći da šalju na naš Beokom servis, Tviter nalog i mejl", objasnio je Vesić.\nNaveo je da je plan bio da radovi budu gotovi u maju, ali da su odloženi za dva meseca, jer se prilikom otkopavanja naišlo na delove starog aerodroma.\n"Ovde je 1927. bio civilni aerodrom i tokom rada našli su delove piste, podzemne hangare, skladišta za točenje goriva i to je usporilo radove, ali oni će uskoro biti gotovi", zaključio je gradski menadžer.\nRadove su pored gradskog menadžera obišli i članovi gradskog veća, Stevo Marušić i Aleksandar Marković, vršilac dužnosti sekretara za inspekcijske poslove, Sonja Podunavac, vršilac dužnosti sekretara za privredu, Milinko Veličković i direktor Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda, Branislav Popović.


Naime, iako je inicijativa sa predlogom da se potpisani sporazum konkretizuje kroz izmenu Posebnog kolektivnog ugovora za državne organe Ministarstvu upućena pre tri nedelje, Ministarstvo do danas nije obavilo konsultacije sa Ministarstvom finansija. Izražavamo veliku zabrinutost jer ne možemo da dokučimo šta je pozadina ovog sastanka – slučajna nespretnost ili izgovor.\nIstovremeno, naglašavamo da minimalna zarada u Srbiji iznosi 180 evra, a prosečna 395 evra. Plata tužioca i sudije na osnovnom nivou iznosi 800 evra a administracije 250. Poređenja radi, plate u pravosuđu u odnosu na lokalni nivo, javni sektor i neke druge državne organe niže su i do 50%. Zarade zaposlenih u zatvorima niže su od policijskih za 30%.\nZbog toga, podsećamo da Nikola Selaković nije ministar bez portfelja nego je zadužen resorom pravde, pa bi trebalo i da se bavi problemima iz svog resora, odnosno da sa reči pređa na dela. Evo i njegove izjave od pre godinu dana: “Selaković je napomenuo da su uslovi izuzetno teški, kako za sudije i tužioce, tako i za članove sudske uprave, odnosno osoblje koje radi u sudovima za izuzetno niske plate, kao i da je to pitanje na koje će biti usmerena buduća aktivnost”.


05. FBRUAR 2009.\nDACIC OCEKUJE NASTAVAK RAZGOVORA O DVOJNOM DRZAVLJANSTVU\nOD MARTA NA SNAZI PROSIRENI SPORAZUM SRBIJE I RUSIJE\nJEREMIC: BEOGRAD SPREMAN ZA RAZGOVORE O SPROVODJENJU SEST TACAKA\nLJAJIC: KOSOVO OPTERECUJE ODNOSE SAD I SRBIJE\nSEJDIJU I TACI: SA SRBIJOM NE RAZGOVARAMO O STATUSU\nEP USVOJIO REZOLUCIJU U KOSOVU\nEU: NEZAVISNOST KOSOVA IZAZOV, ALI NUZNA ZA STABILIZACIJU\nLAGENDAJK: POTREBNO KREATIVNO RESENJE ZA SRBIJU I ZA KOSOVO\nPETERLE VERUJE DA JE NA KOSOVU MOGUC SUZIVOT\nBEOGRAD, 5. februara (Tanjug) - Zamenik premijera i ministar unutrasnjih poslova Ivica Dacic izjavio je danas da ocekuje da ce razgovori o dvojnom drzavljanstvu Srbije i Crne Gore biti nastavljeni i da ce dogovor biti postignut u interesu gradjana obe drzave.\n"Interes gradjana obe drzave je da se potpise sporazum o dvojnom drzavljanstvu, sto smo i predlozili, jer takav sporazum smo potpisali i sa Bosonom i Hercegovinom", rekao je Dacic Tanjugu.\nMinistar Dacic je ponovio da Srbija ne moze da menja svoj Zakon o drzavljanstvu zbog Crne Gore. "Srpski zakon je liberalan i dozvoljava dvojno drzavljanstvo gradjanima svih drzava sveta, sto je u skladu sa preporukama Saveta Evrope", naveo je on. Ukazao je da se Crna Gora zastitila postignutim dogovorom da se razmenjuju spiskovi gradjana koji su uzeli drzavljanstvo.\nPodsetivsi da je u subotu razgovarao sa crnogorskim kolegom Jusufom Kalamperovicem, Dacic je izrazio ocekivanje da ce stavovi dve drzave o tom pitanju biti usaglaseni. Funkcioner vladajuce crnogorske Demokratske partije socijalista Miodrag Vukovic izjavio je ranije danas da je potrebno promeniti srpski zakon o drzavljanstvu, koji je "katastrofalan", jer je on razlog zasto do sada nije postignut dogovor o dvojnom drzavljanstvu Crne Gore i Srbije.\nBACKA PALANKA, 5. februara 2009. (Beta) Zamenik predsednika Vlade Srbije Ivica Dacic najavio je danas da ce u martu stupiti na snagu prosireni Sporazum o slobodnoj trgovini izmedju Srbije i Rusije.\nOn je prilikom posete fabrici Sintelon u Backoj Palanci izrazio uverenje da ce spoljnotrgovinska razmena izmedju dve zemlje zahvaljujuci tome biti znacajno uvecana.\nStrateski cilj Vlade Srbije jeste da u narednim godinama spoljnotrgovinska razmena sa Rusijom bude "udvostrucena", istakao je Dacic.\nIzrazio je uverenje da ce uskoro dodatno biti prosirena lista proizvoda koji ce biti obuhvaceni rezimom slobodne trgovine.\nDodao je da Srbija ocekuje velike efekte od realizacije energetskog sporazuma sa Rusijom, kroz privatizaciju Naftne industrije Srbije, izgradnju gasovoda i rekonstrukciju skladista prirodnog gasa u Banatskom Dvoru. "Taj sporazum ce doprineti energetskoj stabilnosti ovog dela sveta. Nedavna gasna kriza izmedju Rusije i Ukrajine pokazala je svu neophodnost izgradnje gasovoda Juzni tok", kazao je Dacic.\nOcenio je da ce energetski sporazum doprineti i laksem prevazilazenju posledica svetske ekonomske krize. Prema njegovim recima, moze se ocekivati saradnja Rusije i Srbije i u oblasti proizvodnje elektricne energije, kroz oslanjanje na gas, kao i saradnja oko rekonstrukcije hidroelektrane Djerdap i oko izgradnje beogradskog metroa.\nOn je pozdravio nameru Sintelona da u Rusiju, gde vec ima fabriku, investira vise od 300 miliona evra i izrazio uverenje da svetska ekonomska kriza nece uticati na ta ulaganja.\nDacic je i kopredsednik Mesovitog srpskoruskog ekonomskopolitickog komiteta zajedno sa ruskim kolegom Sergejom Sojguom. Najavio je da ce sednica tog komiteta ove godine biti odrzana u Srbiji.\nAmbasador Rusije u Srbiji Aleksandar Konuzin rekao je da je Sintelon velika firma, ciji proizvodi predstavljaju znacajn deo srpskog izvoza na rusko trziste. On je rekao da je Sintelon i jedan od retkih srpskih investitora u Rusiji. Konuzin se zalozio za osnivanje mesovitih malih i srednjih ruskosrpskih preduzeca i pozvao Poslovni ruskosrpski savet, ciji su predstavnici prisustovali danasnjem sastanku, da sto pre sa reci predje na dela, kako bi se dodatno uvecao nivo spoljnotrgovinske razmene izmedju dve zemlje.\nNajavio je da ce se drugo zasedanje tog Poslovnog saveta odrzati "u najskorije vreme" u Moskvi.\nGeneralni direktor Sintelona Nikola Pavicic rekao je da ta kompanija vec 35 godina saradjuje s Rusijom i da veci deo biznisa pravi upravo u toj zemlji. On je podsetio da je Sintelon deo multinacionalne kompanije Tarket i samim tim je prisutan i na drugim trzistima u svetu. Pavicic je ocenio da bi u narednim godinama trebalo osnovati "nekoliko stotina" mesovitih ruskosrpskih preduzeca, koja ce proizvoditi finalnu robu na osnovu najnaprednijih tehnologija. "Ni Srbija ni Rusija nemaju razvijenu proizvodnju finalne robe, zbog cega uvoze velike kolicine tih proizvoda a izvoze jako malo. Zato su nam potrebna zajednicka preduzeca, ali je pitanje kako to realizovati", kazao je Pavicic.\nBEOGRAD, 4. februara 2009. (Beta) Sef srpske diplomatije Vuk Jeremic rekao je veceras da je Beograd spreman za razgovore sa Ujedinjenim nacijama o sprovodjenju sest tacaka o Kosovu i odbacio je mogucnost direktnih pregovora o tome sa Pristinom.\n"UN treba da odrede tacan pocetak diskusije. Beograd je bio spreman i prosle nedelje. Mi ocekujemo gospodina Zanijera, mi ocekujemo njegove ljude da pocnu taj razgovor. Nadam se da ce do toga doci sto je moguce ranije", rekao je Jeremic za televiziju Foks.\nOn je naveo da je tokom njegove proslonedeljne posete Njujorku kada je Savet bezbednosti UN doneo odluku o sprovodjenju sest tacaka, "pominjana bezbednosna situacija u Pristini" kao razlog zbog cega sef UNMIKa i specijalni izaslanik generalnog sekretara UN, Lamberto Zanijer nece moci da dodje ove nedelje u Beograd.\n"Ja se nadam da ce se steci bezbednosni uslovi u Prisstini, sto nije u nadleznosti Beograda, tako da specijalni izaslanik generalnog sekretara UN dobije priliku da dodje u Beograd i govori o tome sto je usvojio Savet bezbednosti na predlog generalnog sekretara", rekao je Jeremic.\nOn je dodao da je "Beograd spreman koliko danas", kao i da se nada da "ove ili sledece nedelje ti razgovori mogu da pocnu".\nSef srpske diplomatije je naglasio da Beograd ne moze direktno da razgovara sa Pristinom o sprovodjenju sest tacaka, jer je dogovor postignut sa UN.\n"Sa vlastima iz Pristine mozemo razgovarati samo o statusu Kosova", rekao je Jeremic i podsetio da su ti razgovori prekinuti jednostranim kosovskim proglasenjem nezavisnosti pre godinu dana.\nJeremic je ocenio da je "pokusaj jednostranog nametanja resenja opasan pokusaj, koji je narusio medjunarodni pravni poredak" i da je zato Srbija trazila od Medjunarodnog suda pravde ocenu legalnosti tog postupka. "Srbija je odnela pobedu u UN. Medjunarodni sud pravde ce godinu ili dve procenjivati legalnost jednostranog proglasenja nezavisnosti Kosova, nakon cega ce doneti odluku", objasnio je Jeremic i naveo da je dokaz diplomatske pobede Srbije i to sto Kosovo nije postalo clan nijedne medjunarodne organizacije.\nDodao je da je manjina clanica UN priznala Kosovo, i da ne ocekuje da se u 2009. bitnije promeni odnos snaga po tom pitanju, "iako se vrsi ogroman pritisak na zemlje koje nisu priznale nezavisnost Kosova".\nJeremic je, kada se radi o stavu medjunarodne zajednice o Kosovu, istakao i da EU nema stav o buducem statusu Kosova, vec da samo postoje individualni stavovi zemalja clanica. Rekao je, takodje, da je za Srbiju najvaznije da proces pristupanja EU drzi odvojeno od procesa resavanja buduceg statusa Kosova.\nKomentarisuci najavljenu posetu sefa holandske diplomatije Maksima Ferhagena Beogradu, Jeremic je naveo da njegov dolazak nije direktno vezan za napore Srbije da EU formalizuje stav o tome da Srbija cini sve u saradnji sa Haskim tribunalom. "Mi smo uputili poziv EU da uputi misiju u Beograd da proceni srpske napore u saradnji Srbije sa Hagom", rekao je sef srpske diplomatije i dodao da se nada da ce ta procena doprineti konsenzusu unutar 27clane Unije po tom pitanju.\nVASINGTON, 4. februara 2009. (Beta) Kosovo kao tema realno opterecuje ukupne odnose Srbije i SAD, izjavio je danas agenciji Beta Rasim Ljajic, predsednik Nacionalnog saveta za saradnju s Haskim tribunalom.\nPosto je danas u Vasingtonu razgovarao sa predstavnicima americke administracije o Kosovu i o saradnji Srbije sa Haskim tribunalom, Ljajic je podvukao da je bilo znacajnih razlika u stavovima o Kosovu.\n"Moj utisak je da je Kosovo apsolutno ima prioritet za Stejt dipartment i administraciju i to je tema oko koje imamo vise razmimoilazenja nego oko saradnje sa Haskim tribunalom", rekao je Ljajic.\nO svim drugim pitanjima, dodao je on, postignuta je saglasnost i spremnost za unapredjenje odnosa, a americki sagovornici posebno su bili zainteresovani za pitanje transporta robe sa Kosova u Srbiju.\nZvanicnicima SAD Ljajic je preneo da je Srbija zainteresovana za nesmetan promet roba izmedju Srbije i Kosova, ali da je neprihvatljivo da te robe idu sa oznakom Kosova Republike, samozvane drzave koju Srbija ne priznaje.\n"Rekao sam da je za Srbiju neprihvatljivo da te robe idu sa etiketom 'Kosovo Republika' jer je i sporazum CEFTA potpisan sa subjektom UnmikKosovo, a ne sa Republikom Kosovo", dodao je Ljajic.\nLjajic je razgovarao sa direktorkom za jugoistocnu Evropu Saveta za Nacionalnu bezbednost Ketrin Helgerson i pomocnikom drzavnog sekretara u Stejt dipartmenta Stjuartom Dzonsom.\nOn je americkim zvanicnicima ukazao da se Sporazum u sest tacaka koji je potpisan u Ujedinjenim nacijama, uopste ne primenjuje na Kosovu, posebno u oblasti pravosudja, policije i carine.\nLjajic je predstavnicima adminstracije rekao da u primeni Sporazuma u sest tacaka postoji potpuna opstrukcija kosovskih vlasti i medjunarodnih institucija.\nOn je rekao da su americki sagovornici bili ohrabreni onim sto Srbija cini da bi okoncala saradnju sa Hagom, i uvereni u potpuno postojanje politicke volje da se Ratko Mladic locira i izruci Tribunalu.\nLjajic koji je i predsednik Sandzacke demokratske partije, ce u Vasingtonu, zajedno sa liderom Srpskog pokreta obnove Vukom Draskovicem, funkcionerom G17 plus Vlajkom Senicem i sefom ekonomskog tima Demokratske stranke Srbije Nenadom Popovicem, prisustvovati tradicionalnom molitvenom dorucku.\nMolitveni dorucak odrzava se 57 godina, svakog prvog cetvrtka u februaru, kada se na zajednickoj molitvi u glavnom gradu SAD okupe predsednik SAD, clanovi Kongresa, istaknuti politicari i oficiri, i gosti iz sveta.\nPRISTINA, 5. februara 2009. (Beta) Predsednik i premijer Kosova Fatmir Sejdiju i Hasim Taci naveli su danas da sa Srbijom nece razgovarati o statusu Kosova i o pitanjima koja "zadiru u suverenitet drzave Kosovo".\nPosle sastanka sa sefom UNMIKa Lambertom Zanijerom, najvisi kosovski zvanicnici kazali su da se o ostalim odredbama iz paketa Martija Ahtisarija moze razgovarati sa Beogradom.\nSejdiju je kazao da je sa sefom UNMIK razgovarano o rekonfiguraciji UNMIKa.\n"Razgovor je bio usredsredjen na rekonfiguraciju UNMIKa, ali i o konkretnim kretanjima i mogucnostima dijaloga sa Srbijom", rekao je kosovski predsednik.\nSejdiju je kazao da su sefu UNMIKa preneli stav institiucija Kosova da postuju medjudrzavne odnose i saradnju i sa Srbijom, i da nikada nisu rekli da su protiv razgovora o temama koje su u interesu "dve suverene drzave". "Nikada necemo prihvatiti nijednu temu ili pristup koji moze na jedan ili drugi nacin imati za cilj da ima uticaja na pitanja statusa. Znamo da su stalni zahtevi predstavnika Srbije na tome, a mi kazemo da je to pitanje zatvoreno", rekao je predsednik Kosova.\nSejdiju je rekao da su sa Zanijerom razgovarali i o prenosenju preostalih ovlascenja misije UN na Euleks i institucije Kosova i da su od sefa UNMIK dobili garancije da se smanjuje broj pripadnika misije koju predvodi.\nTaci je kazao da je trenutno sva energija institucija Kosova usmerena na ostvarivanje uspeha u radu nakon proglasavanja nezavisnosti. "Sa Srbijom je sve zavrseno 17. februara, kada je Kosovo proglaseno drzavom koju su priznale 54 drzave", rekao je kosovski premijer.\nTaci je rekao da se sa svim susedima moze razgovarati samo na nivou nezavisnih drzava.\nZanijer je rekao da je tacno da je uloga UNMIKa smanjena i da su ovlascenja koja se odnose na pitanje dijaloga sa Srbijom sada na Euleksu.\n"Okolnosti na terenu su se promenile, ali dok je Rezolucije 1244 moj je mandat da izvestavam Savetu bezbednosti UN. Naravno, ja cu nastaviti kontakte sa Beogradom", rekao je sef UNMIKa.\nZanijer je naveo da nece biti pritisaka na institucije Kosova da prihvate dijalog sa Beogradom.\nKOSOVO I METOHIJA – EP\nBRISEL/STRAZBUR, 5. februara (Tanjug) - Evropski parlament usvojio je danas rezoluciju o Kosovu kojom poziva na ponovno razmatranje prelaznog sporazuma UN i Vlade Srbije kada Euleks postigne svoju punu operativnu sposobnost i ohrabruje clanice EU koje nisu priznale nezavisnost Kosova da to ucine.\nU rezoluciji koju je EP usvojio na sednici u Strazburu navodi se da "prelazni aranzmani dogovoreni izmedju UN i Vlade Srbije moraju da budu ponovo razmotreni u skladu s razvojem dogadjaja na terenu, jednom kada Euleks postigne svoju punu operativnu sposobnost". Evropski parlament je rezoluciju, koju je predlozio holandski poslanik Jost Lagendajk, usvojio sa 424 glasa za i 133 protiv. U rezoluciji se takodje "pozivaju Kosovo i Srbija da se angazuju u konstruktivnom dijalogu o pitanjima od zajednickog znacaja, te da pomognu regionalnoj saradnji".\nEP poziva na pracenje stvaranja Kosovskih bezbednosnih snaga i protivi se reviziji Kumanovskog sporazuma "pre postizanja pune stabilnosti i bezbednosti" i pre nego sto se "odnosi izmedju Srbije i Kosova razjasne". U rezoluciji se pozdravlja "uspesno razmestanje Euleksa sirom Kosova, ukljucujuci i severno od reke Ibar" i ponavlja se odbacivanje mogucnosti podele Kosova. Medjunarodna zajednica se poziva da "u potpunosti podrzi Euleks" i da "olaksa preuzimanje sirom Kosova svih nadleznosti UNMIK-a iz oblasti carina, policije i pravosudja".\nRezolucija "pozdravlja pristanak Vlade Srbije na razmestanje Euleksa i njenu spremnost da saradjuje s njom" i ohrabruje Srbiju da "nastavi da pokazuje ovaj konstruktivan pristup, koji je u skladu s teznjama drzave da pristupi EU". EP je, pre glasanja, usvojio amandman na nacrt rezolucije u kojem se "clanice EU koje nisu priznale Kosova ohrabruju da to ucine". Od 27 clanica EU, nezavisnost Kosova nisu priznale Spanija, Grcka, Slovacka, Rumunija i Kipar.\nU izjavi Tanjugu po okoncanju glasanja, Lagendajk je izrazio zadovoljstvo usvajanjem rezolucije i amandmana. "To je moralni i politicki poziv svim clanicama EU da priznaju nezavisnost Kosova. On dokazuje da vecina u Evropskom parlamentu zeli da preostale clanice EU priznaju Kosovo", rekao je Lagendajk. On je napomenuo da je jasno da te zemlje imaju svoje procedure vezane za proces priznavanja i da, stoga, ne ocekuje da ce poziv EP odmah uticati na njihove stavove. Za amandman su glasala 281 poslanika, 229 je bilo protiv, a 55 uzdrzano. EP je u rezoluciji izrazio i zabrinutost zbog ekonomske situacije na Kosovu.\nZahtevaju se veci napori radi ukljucenja kosovskih Srba u politicki, ekonomski i drustveni zivot Kosova. Visoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana se poziva da pokaze "jasnu podrsku evropskoj misiji na Kosovu" i, kako se istice u tekstu, "poseti ovu zemlju sto je pre moguce". U rezoluciji se istice podrska stvaranju multietnickog "Evropskog univerzitetskog koledza", koji bi doprineo boljoj integraciji kosovskih Srba. EP pozdravlja "poboljsanje bezbednosne situacije na Kosovu" i povratak kosovskih Srba u Kosovsku policijsku sluzbu.\nSTRAZBUR, 4.februara 2009. (Beta) Evropski parlament u Strazburu danas je razmotrio rezoluciju o Kosovu, u kojoj se kaze da Evropska unija i misija Euleks treba da ucine sve da se stanje na Kosovu popravi politicki i ekonomski u cilju stabilizacije celog regiona.\nU rezoluciji, pripremljenoj povodom godisnjice samoproglasenja nezavisnosti Kosova, se navodi i da ce biti potrebno da se "kroz pregovor UN i srpske vlade, sklopljeni prelazni sporazum ponovo proceni u svetlu razvoja na terenu, posto evropska misija Euleks dostigne puni operativni kapacitet".\nEvropski parlamentarci pozdravljaju saglasnost srpske vlade za razmestaj Euleksa na Kosovu. I "ohrabrujuju Srbiju da i dalje pruza dokaze takvog konstruktivnog pristupa, sto se podudara s njenim teznjama da se prikljuci EU".\nEvropski parlament u nacrtu rezolucije ukazuje na rezolucije UN o Kosovu, odredbe povelje UN, konstatuje da je u Pristini 17. februara prosle godine proglasena nezavisnost, nameru vlasti u Pristini da sprovode plan Martija Ahtisarija. I naglasava veliku odgovornost Euleksa u uspostavljanju vladavine zakona na Kosovu. Uz poziv da Evropska unija znatno pomogne, politicki i ekonomski, Kosovo, navodi se i zabrinutost zbog ekonomske situacije i nepovoljnog uticaja sporih reformi, opsterasirene korupcije i organizovanog kriminala na Kosovu.\nUcestvujuci u raspravi u ime Saveta ministara EU, ceski vicepremijer Aleksander Vondra je izjavio da je Kosovo od proglasenja nezavisnosti "usvojilo ustav i potpuno novi zakonski i institucionalni okvir".\n"Proglasenje nezavisnosti je stvorilo novu situaciju i nove izazove za medjunarodnu zajednicu i EU", dodao je Vondra i rekao da "razlicita gledista i reagovanje na proglasenje nezavisnosti ni na koji nacin ne podrivaju jedinstvo politike Evropske unije" prema Kosovu. Cilj EU je, po njegovim recima, da EU pomogne ekonomski i politicki oporavak Kosova i stabilnost celog Balkana. Na Kosovu to znaci da EU namerava da zajamci vladavinu prava, zastitu manjina i ljudskih prava, kao i kulturnog nasledja i da se Kosovo vidi kao deo sire strategije ukljucivanja Zapadnog Balkana u EU.\nVondra je podvukao da ce "najveci izazov" iducih meseci biti da se "ostvari puni razmestaj Euleksa na Kosovu", a za vlasti Kosova ce kljucni izazov biti da se uspostavi multietnicko, demokratsko i stabilno Kosovo. On je ukazao na januarske "incidente u Mitrovici" kao dokaz da stalno postoje opasnosti destabilizacije.\nEvropski komesar Meglena Kuneva je, u ime Evropske komisije, istakla da EU postepeno od UN preuzima ovlascenja na Kosovu i da ce Euleks biti potpuno operativan do kraja marta.\nEvropska komisija pomaze Kosovu u ekonomskopolitickom oporavku, ukljucujuci okvir stabilizacije i pridruzivanja Zapadnog Balkana EU. Komisija je u 2008. u tom cilju doznacila 185 miliona evra, a jos 106 miliona ce izdvojiti u ovoj godini.\nKuneva je saopstila da ce Evropska komisija najesen objaviti analizu koja treba da pokaze da ce Kosovo ostati "sasvim ugradjeno u evropsku perspektivu zajedno s celim Zapadnim Balkanom".\nEvropska komesarka je rekla da je Evropska komisija za uspostavljanje vladavine zakona na Kosovu utrosila sedam miliona evra, od cega million evra za bitku protiv korupcije.\nOna je ocenila da bi "poboljsanje odnosa Srbije i Kosova moglo pomoci ukljucivanju Kosova u CEFTA".\nU raspravi je poslanik Doris Pak ukazala posebno na nuznost da Euleks obezbedi nastavak sudjenja za zlocine koji se godinama otezu, kao i istragu i hapsenje mnogih kriminalaca, uz suzbijanje korupcije.\nStavovi u raspravi su se kretali od podrske nezavisnosti Kosova, uz nuznost "rasprave o prakticnim pitanjima", izmedju Pristine i Beograda, pa do misljenja da je nezavisnost Kosova suprotna medjunarodnom pravu.\nVise poslanika raznih grupa su predocili da ce zbog toga sto se u predlogu rezolucije izricito ne kaze da je prekrsena rezolucija SB i omogucen separatizam, glasati protiv ovog dokumenta.\nPotpredsednik ceske vlade Vondra je u odgovoru na pitanja u raspravi istakao da "nas ocekuju mnogi izazovi", kao i da temelje politike EU prema Kosovu cine stavovi da je "Kosovo nedeljivo, da je nuzna stabilnost, decentralizacija i jednakost mogucnosti za tamosnje zajednice". Najveci izazov je, po njegovim recima, ukljucivanje Kosova u regionalnu saradnju. "Jednog dana cemo morati da Kosovo priblizimo procesu stabilizacije i pridruzivanja EU, ali ostaje jos mnogo, mnogo da se ucini u tom cilju i kako bi se uspostavilo jedinstvo unutar Saveta (ministara EU)".\nVondra je dodao da "dijalog sa Srbijom o prakticnim pitanjima mora biti vodjen transparentno", a nuzna su i sredstva koje ce stvoriti samo Kosovo i ona koja treba da obezbedi medjunarodna zajednice.\nPotpredsednik ceske vlade je dodao da su na Kosovu nuzni i "zdrava uprava", bitka protiv korupcije i organizovanog kriminala, kao i "transparentna privatizacija u svim elementima".\nNOVI SAD, 5. februara 2009. (Beta) Izvestilac Evropskog parlamenta za Kosovo Jost Lagendajk izjavio je da je za odnos Srbije i Kosova potrebno "kreativno diplomatsko resenje", i kao primer naveo resenja koje su nasle bivse Istocna i Zapadna Nemacka, i Irska i Severna Irska.\n"Nije realno ocekivati da Srbija prizna Kosovo u dogledno vreme, ali ni Srbija, ni Kosovo, ni Evropska Unija (EU) ne smeju da dodatno gube vreme za priblizavanje Beograda i Pristine EU, tako da moramo da trazimo kreativno diplomatsko resenje koje ne bi nikom naskodilo, a donelo bi korist svima", rekao je Lagendajk za danasnji novosadski "Dnevnik".\nPrema njegovim recima, da bi Srbija i Kosovo usli u EU, moraju da pronadju formulu koja ce im omoguciti da realizuju istovetni cilj. "Ideja o resenju po uzoru na dve Nemacke, kojim su se strane, i pored medjusobnog nepriznavanja, obavezale na to da ne sprecavaju jedna drugu u medjunarodnim aktivnostima, mogla bi biti osnova za dogovor dveju strana koji bi EU potvrdila", smatra Lagendajk.\nDodao je da je dobar primer i kako je Irska u svom prvom ustavu regulisala pitanje Severne Irske, s obzirom na to da se resenje pokazalo funkcionalnim jer su i Irska i Velika Britanija u EU.\nLagendajk je rekao da je "daleko od realnosti" podela Kosova, posto bi takav potez mogao izazvati lancanu reakciju u regionu, "u samoj Srbiji, Bosni, Makedoniji".Ocenio je da ce EU na Kosovu ostati "godinama, a mozda i vise od decenije" jer uspostavljanje vladavine prava zahteva mnogo vremena.\nLagendajk je ukazao da se ne slaze sa stavom Holandije koja evropsku integraciju Srbije uslovljava izrucenjem optuzenog za genocid Ratka Mladica Tribunalu u Hagu.\nOcenio je da u slucaju da glavni tuzilac Tribunala Serz Bramerc proceni da Srbija u potpunosti saradjuje s Tribunalom iako nije izrucila Mladica holandska vlada treba da poruci holandskim poslanicima da "budu prakticni, a ne tvrdoglavi".\nLJUBLJANA/STRAZBUR, 4.januara 2009. (Beta) Slovenacki poslanik u Evropskom parlamentu Lojze Peterle izrazio je u danasnjoj raspravi o Kosovu uverenje da je na Kosovu moguc "multietnicki i multikulturni suzivot".\n"Samo pod tim uslovom je ostvariva evropska perspektiva Kosova kao i citavog zapadnog Balkana", rekao je Peterle, navodi se u saopstenju za javnost iz njegovog kabineta. Evropski poslanik je posebno pozdravio cinjenicu da se stanje na Kosovu normalizuje i zaslugom Euleksa, i podrzao nedavno osnivanje kosovskih snaga bezbednosti i ucesce pojedinih predstavnika srpske zajednice u policijskim snagama.\nPeterle je naglasio da ako se zeli postici brzi napredak "moramo raditi na frontovima bezbednosti, politike, privrede, socijale i drugim".\n"Narocito treba obratiti paznju na lokalni nivo, gde je pitanje suzivota najosetljivije", rekao je Peterle, i dodao da je potrebno "podrzati projekte koji jacaju medjuetnicki suzivot i saradnju".\nS tim u vezi je poslanik Slovenije u Evropskom parlamentu pozdravio nameru Evropske komisije da za "napredak iskoristi sve raspolozive instrumente", jer su oni potrebni Kosovu.


U Regionalnoj privrednoj komori Jablaničkog i Pčinjskog upravnog okruga održan sastanak Parlamenta privrednika – Info Centar Juga\nLeskovac – U Regionalnoj privrednoj komori Jablaničkog i Pčinjskog upravnog okruga danas je organizovan tematski sastanak Parlamenta privrednika na temu „Nedostatak radne snage“. Podatke o stanju radne snage na teritoriji Jablaničkog okruga i Pčinjskog upravnog okruga sa projekcijom za naredni period izneo je mr Goran Jović, direktor Regionalne privredne komore, dok je o neformalnim oblicima obrazovanja i dualnom obrazovanju kao modelu za prevazilaženje problema nedostatka kvalifikovane radne snage govorila Mirjana Kovačević, rukovodilac Centra za edukaciju, dualno obrazovanje i obrazovne politike PKS.\nNa ovom skupu iznet je podatak da je u proteklih pet godina, broj učenika u srednjim stručnim školama koje primenjuju model dualnog obrazovanja uvećan za deset puta – sa 400 na 4.500 đaka, koji se školuju za 33 različita zanimanja, od kojih se na području Jablaničkog i Pčinjskog okruga primenjuje 10, dok se broj škola koje su se uključile u ovaj model obrazovanja, povećao pet puta, sa 16 na 80, a broj kompanija kao strateških partnera 15 puta, sa 40 na 600, od kojih se 21 nalazi na našem području.\nMirjana Kovačević, rukovodilac Centra za edukaciju i dualmo obrazovanje Privredne komore Srbije istakla je da dualni obrazovni model sa jedne strane može da reši nedostatak kadrova u privredi, a sa druge da spreči odlazak iz zemlje. Ona je naglasila da su najdeficitirnija zanimanja u tekstilnoj, prehrambenoj i metalskoj struci.\nPored dualnog obrazovanja,još jedna tema o kojoj se na današnjem sastanku govorilo su i različiti oblici neformalnog obrazovanja i o kraćim ciklusima obuke za brze i hitne potrebe privrednika za kadrovima.\nPredsednik Regionalne privredne komore Jablaničkog i Pčinjskog okruga Goran Jović, ovom prilikom istakao je da podaci Nacionalne službe za zapošljavanje ne mogu predstavljati realnu sliku jer, kako je naglasio, mnoga lica koja se nalaze na evidenciji nisu osposobljena za nove mašine i tehnologije i potpuno drugačiji proces rada od onog koji je bio kada su se ta lica školovala i obučavala za rad. To je, pored velikog talasa migracija radnika problem sa kojim se suočava privreda u Srbiji, zaključeno je na današnjem sastanku.\nNa ovoj sednici dvadeset i jedna kompanija dobila je potvde o ispunjenosti učenja učenika kroz rad, dok još sedam njih na području juga Srbije čeka potpunu akreditaciju za uključivanje u ovaj proces.\nOpština Medveđa: U toku je konstitutivna Skupština


Raspored - Radio Slobodna Evropa, Četvrtak 29 septembar/rujan 2011\nU ovoj emisiji možete ćuti: - Konsultacije Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, završene bez zajedničkog stava o situaciji na severu Kosova, saznaje se u diplomatskim krugovima. - Robert Kuper najavio skoru posetu i Beogradu i Prištini, kako bi se što pre organizovao novi sastanak dve strane o regionalnoj saradnji. - Kakve mogu biti posledice insistiranja Beograda da se razgovara isključivo o prelazima na severu Kosova? - Američka ambasadorka apelovala na srpske vlasti da učine sve, da Parada ponosa bude uspešna i bezbedna. - Istražujemo kako će izgledati nedelja, 2. oktobar, dan Parade? - Uoči popisa stanovništva, pitamo koliko je onih koji se i dalje izjašnjavaju kao Jugosloveni?\nU ovoj emisiji možete čuti: - Hrvatska vlada je usvojila predlog zakona kojim se sve optužnice i osude koje su donete u Srbiji protiv hrvatskih građana proglašavaju ništavnim. Prenosimo reakciju srpskog Tužilaštva za raten zločine. - Vojnici KFOR-a blokirali put ka Rudnici. - Pitamo kakve bi mogle biti posledice insistiranja Beograda da se razgovara isključivo o prelazima na severu Kosova? - „Najbolje bi bilo da organizatori odlože Paradu ponosa zbog velikih bezbednosnih rizika“, kaže ministar policije Ivica Dačić - U političku lepezu Srbije uskoro bi se mogla uključiti i grupa Pokret privrednika. - Šta novinarska udruženja misle o medijskoj strategiji koju je usvojila Vlada Srbije? - Najavljujemo predstavu „Patriotik hipermarket“, koja govori o životu Srba i Albanaca, a koja će premijerno biti izvedena u Bitef teatru 3. oktobra.


Leskovčani sveukupni pobednici Medjunarodnog gastro festivala - JUGPRESS\nLeskovčani sveukupni pobednici Medjunarodnog gastro festivala\nškola sveukupni je pobednik 6. Međunarodnog gastro festivala, a devetnaestoro učenika, okitilo se sa isto toliko zlatnih medalja za ukus i izgled specijaliteta iz takozvane, moderne kuhinje.\nUčesnici ovog prestižnog kulinarskog takmičenja u Nišu, imali su zadatak da pripreme ‘’moderna’’ jela od ribljeg, pilećeg i svinjskog mesa, ali da pokažu umešnost i veštinu u spravljanju i serviranju slatkih i slanih pita, pica i drugih gastronomskih specijaliteta.\nDevetnaestoro učenika Trgovinsko-ugostiteljske škole i četiri profesora, Grozda Stojanović, Jelena Savanović, Miloš Djordjević i Dragoljub Pejčić, potvrdili su da kvalitetno preneto, a još kvalitetnije primljeno i primenjeno znanje, predstavljaju dobitnu kombinaciju. Uloženi trud se isplatio i materijalizovao kroz 19 zlatnih medalja i pehar namenjen apsolutnom pobedniku.\nDirektorka Dragana Ivančević ne krije zadovoljstvo zbog ovakvog rezultata, naglašavajući da je uspeh neminovan kada se teorijska znanja dopune praktičkim, čime tek postaju potpuno funkcionalna.\nMedjunarodni ‘’Gastro festival’’ održan je u niškom parku ‘’Sveti Sava’’, mestu gde su sva čula uživala. Takmičare je ocenjivao stručni žiri iz Slovačke, Rumunije, Makedonije, Crne Gore i Srbije, sastavljen od vrhunskih i dokazanih majstora kulinarstva, koje nije bilo lako impresionirati. Zbog toga je uspeh leskovačkih učenika još veći.


Vreme 717 Arhiva - Nedeljnik Vreme\nBroj: Vreme 717\nNakon sklapanja očekivanog dogovora Tadića i Koštunice o podršci demokratskim kandidatima i ulasku u koalicije na lokalnom nivou, radikali su pojačali izbornu kampanju za drugi krug, a pojavile su se i nove ideje o vremenu održavanja vanrednih republičkih izbora\nVojvođanski opredeljene autohtone političke stranke posle ovih izbora prvo treba sebi da postave pitanje: ima li ideja autonomne Vojvodine značajniju političku budućnost? Tačnije rečeno, tu ima dve varijante – ili su se one dobro borile za vojvođansku ideju, ali ona sama ne daje ploda, ili je reč o dobroj ideji koja nema sposobne zagovornike\nKljučna slabost Maje Gojković (a i radikalske stranke u celini), koja može imati uticaj u drugom krugu izbora, jeste to – da ona (osim Šešelja) nema koga drugog da pokaže pored sebe, da nema ekipu za gradsku upravu\nSrbija je početkom devedesetih godina prošlog veka imala "spor" sa Slovenijom oko teritorija. Skoro deceniju i po kasnije Srbija ponovo ima spor sa Slovenijom, ali ovog puta oko – tržišta\nIako su tokom dvodnevnog skupa učesnici međunarodne konferencije "Medijska politika u procesu transformacije Jugoistočne Evrope" iznosili iskustva svojih zemalja i specifičnosti određenih medija u određenom okruženju, od početka je bilo jasno da, u naizgled jako šarolikoj medijskoj slici regiona, ipak ima mnogo sličnosti\nTamara Skrozza, Biljana Vasić,\nIntervju: Sinan Gudžević, pisac i prevodilac\n"Srbiji je svet potreban, a u njega ne može ići s pričom o četništvu kao antifašističkom pokretu. Onaj ko četništvo iz Drugoga svjetskog rata danas prikazuje kao odbranu srpstva ili antifašizam taj krivotvori činjenice i sebe upisuje u one koji lažima i mržnjom indoktriniraju mlade ljude. Bilo bi najbolje otvoriti pitanje o tome šta bi Srbija bila da u njoj nema četništva"\nAmerički predsednik i publicistika\nBuš je, i nakon svakodnevnih užasa u Iraku, bombaškog terorizma koji se širi svetom, frustracije islamista da je Zapad spreman na krstaški rat (a ovaj nesrećni termin je Buš prvi upotrebio posle 11. septembra), ostao potpuno nepokolebljiv i smiren povodom svog izbora da ratuje\nPoslovično dosadna kampanja u kojoj se smenjuju i nadmeću ista lica i iste fraze neočekivano je protekle sedmice dobila dodatan podsticaj posle najnovijeg incidenta na granici između Slovenije i Hrvatske\nU prvom krugu parlamentarnih izbora za predstavnike donjeg doma kazahstanskog parlamenta, takozvanog Mažilisa, najviše glasova odneli su otac i ćerka – Nazarbajevi\n"Kreacionizam" ili "evolucionizam"? Tipična diletantska dilema, danas relevantna u istoj meri koliko i eventualna nedoumica između Kopernikovog i Ptolomejevog sistema sveta. Danas, 145 godina posle objavljivanja Porekla vrsta Čarlsa Darvina postoji potreba za novim objašnjenjima mehanizama biološke evolucije, ali niko dovoljno obavešten ne sumnja da je sam proces evolucije neosporan, isto kao što niko ne opovrgava Zemljinu revoluciju oko Sunca\n“Želim im da se uspešno uklope u razvojni program porodice Karić, i da izrode novog predsednika Srbije! Ili predsednicu!”\nSuzana Mančić, tv-voditeljka, ("Kurir")\nKako se na engleskom kaže "jataci"\nProf. dr Miladin M. Ševarlić,\nMilan Jovanović, Geneneralni sekretar i direktor FBD-a,


Turistička organizacija Srbije počela kampanju Lifestyle Serbia\nBack TURIZAM TURISTIČKE ORGANIZACIJE Turistička organizacija Srbije počela kampanju Lifestyle Serbia\nčetvrtak, 21 novembar 2013 23:20\nTurističke organizacije Srbije(TOS) je nedavno i zvanično započela kampanju za 2014.godinu, pod nazivom Lifestyle Serbia.\nTuristička organizacija Srbije kao osnovnu aktivnost ima promociju celokupne turističke ponude naše zemlje, a uz to se svake godine posebno promoviše određena tema. Tako je tema za tekuću 2013. godinu bila Kulturno blago Srbije, za šta je TOS izdao i prigodnu turističko-promotivno brošuru na više stranih jezika.\nUspešnost ove kampanje meri se rezultatima u broju turista, koje objavljuje Republički zavod za statistiku. U periodu januar-septembar 2013. godine u Republici Srbiji boravilo je ukupno 6 % više turista u odnosu na isti period 2012. godine, od čega je domaćih gostiju bilo 2 % više, a inostranih 12% više. Rezultati koje objavljuje Narodna banka Srbije o deviznom prilivu ostvarenom od turizma u periodu januar-avgust 2013. pokazuju rast od 15% u američkim dolarima, odnosno 11% u evrima.\nPromocija turizma Srbije u 2014. godini biće usmerena ka mladima. Kampanja Lifestyle Serbia je deo godišnje kampanje Turističke organizacije Srbije, čija su tema za 2014. godinu mladi u Srbiji. Kampanja je snimana 2 meseca na 12 destinacija u Srbiji, i trajaće 10 meseci. Ona je izraz 120 mladih ljudi u Srbiji, koji su u toku sa svetskim trendovima, ali koji poštuju svoju tradiciju i kulturno nasleđe. Cilj kampanje je da uključi što veći broj ljudi, koji će pokazati šta je za njih stil života u Srbiji.\nU pitanju je online kampanja koja će koristiti društvene mreže, kako bi mladima približila turističku ponudu naše zemlje, ali ih i animirala da se uključe i zajedničkim aktivnostima na Facebook-u, Instagram-u , Twitter-u promovišu lepote Srbije i time privuku turiste da nas posete. Oslonac na društvenim mrežama ima za cilj snažno širenje informacija i uštedu u troškovima promotivnih aktivnosti. Kampanja je koncipirana sa ciljem da pokaže Srbiju mladim ljudima iz celog sveta kao prijemčivu destinaciju, prikazujući srpsku kreativnost, inovativnost, zabavu, gastronomiju i aktivan odmor u našoj zemlji.\nUz prisustvo na društvenim mrežama, biće pripreman i blog, koji će na sajtu Lifestyle.serbia.travel gde će se objavljivati reportaže o različitim destinacijama širom Srbije, sa zanimljivim pričama i predlozima za putovanja!\nOvom kampanjom obuhvaćena je cela zemlja eksponirajući u prvoj fazi savremenu Srbiju i njene lepote, od Subotice preko Beograda pa sve do Zlatibora i Niša, mlade ljude koji uživaju u stvarima koje im nudi ovo podneblje, stvarima zbog kojih veliki broj turista i dolazi u Srbiju svake godine.\nTOS poziva sve koji su zainteresovani da učestvuju u kampanji tako što će uz hashtag #lifestyleserbia deliti svoje slike na Instagramu, ali i istovremeno pruža mogućnost svima koji poseduju zanimljive fotografije i tekstove u kojima se promovišu gradovi i omiljena mesta u Srbiji da ih pošalju, a izabrani radovi će biti i objavljeni.


Američka agencija, u izveštaju iz Beograda, navodi da je Srpska napredna stranka predsednika Aleksandra Vučića bila u vođstvu u anketama uoči današnjeg glasanja, a da se "stranke razbijene opozicije" nadaju da će uspeti da je izazovu "u tradicionalno liberalnom glavnom gradu".\nAmerička agencija navodi i da se na izborima nadmeće dvadesetak partija i grupa, ali da se za samo nekolicinu očekuje da će preći prag od pet odsto kako bi ušle u saziv gradske skupštine, a među glavnim učesnike, pored SNS i SPS, ubraja listu "Dragana Đilasa, demokrate levog centra i nekoliko drugih".\nIzveštaj američke agencije objavio je i list "Vašington post".\nI agencija Sinhua objavila je vest da građani Beograda danas glasaju o novom sazivu gradske skupštine koja će birati novog gradonačelnika.\nTakođe u izveštaju iz Beograda, kineska agencija prenosi rezultate istraživanja Ipsosa objavljene pre tri dana, prema kojima je 44 odsto ispitanika izrazilo nameru da glasa za vladajuću Srpsku naprednu stranku na čelu sa Vučićem.\nSinhua dodaje da je oko 13,4 odsto ispitanika najavilo da će glasati za, kako navodi, glavnu opozicionu Demokratsku stranku bivšeg gradonačelnika Beograda Dragana Djilasa, dok je 7,9 odsto ispitanika reklo da će se opredeliti za listu Aleksandra Šapića, predsednika opštine Novi Beograd.\nMeđu temama koje su obeležile predizbornu kampanju, kineska agencija ističe načine da se poboljša život građana kroz unapređelje gradskog prevoza i izgradnju metroa ili subvencije porodicama za vrtiće i udžbenike.\nSinhua napominje da se lokalni izbori danas održavaju i u Sevojnu, Aranđelovcu i Boru.


Music PRESS: Međunarodni festival saksofona u Srbiji od 2. oktobra u Beogradu\nMeđunarodni festival saksofona u Srbiji od 2. oktobra u Beogradu\nBelgrade SAXperience 2018 biće svečano otvoren u utrorak, 2. oktobra 2018. u 20 časova, koncertom "World Premieres" u Velikoj dvorani Kolarčeve zadužbine.\nOvaj koncert okupiće izuzetne internacionalne muzičare, a publika će imati priliku da čuje dve svetske muzičke premijere: delo naše nagrađivane kompozitorke Anje Đorđević - Nightscapes of Babylon za alt saksofon i gudače i delo poznatog saksofoniste i kompozitora Frančeska Santučija - Belgrade Tango za alt saksofon, gudački orkestar, harfu i vibrafon, uz poznate kompozicije Alesandra Marčela, Eitora Vila-Lobosa i Johana Sebastijana Baha.\nPosebno važan deo Belgrade SAXperience festivala je koncertna turneja Le Tour De Sax, koja kreće odmah po završetku beogradskog festivala.\nCilj ove turneje je promocija i decentralizacija kulture, ali i razvoj kulturne scene Srbije. Le Tour de Sax 2018 se organizuje u saradnji sa Francuskim institutom u Beogradu i bankom Societe Generale Srbija. Na Le Tour de Sax turneji će nastupiti jedan od najboljih džez saksofonista nove generacije iz Francuske - Batist Erben (Baptiste Herbin) i naš poznati džez pijanista Ivan Aleksijević. Le Tur De Sax će obići sledeće gradove u Srbiji: Pirot, Niš, Smederevo, Sombor, Subotica i Vršac.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=34039\nTag: PLATFORMA, Pogodaka: 18\nNemam premijerske ambicije\nPotpredsednik Vlade Crne Gore i lider Građanskog pokreta URA Dritan Abazović ocenio je da je platforma Demokratskog fronta za izlazak iz političke krize već viđen dokument, u kojem nema ništa novo, i istakao da nema ambiciju da bude premijer.\nPrihvatiću odluku Skupštine\nPlatforma Demokratskog fronta za izlazak iz političke krize nije upućena premijeru, već koalicijama koje čine parlamentarnu većinu, izjavio je danas predsednik Vlade Crne Gore Zdravko Krivokapić i poručio da će pozdraviti svaku odluku 41 poslanika.\nFront predstavio platformu\nDemokratski front predstavio je platformu s predlozima za prevazilaženje političke krize, u kojoj navodi da su spremni da za mandatara podrže pogodnu ličnost koju predlože partneri iz koalicija "Mir je naša nacija" ili "Crno na belo", kao i da žele da se u novu vladu uključe autentični predstavnici manjinskih naroda.\nOnline platforma „Na drugi pogled/Auf den zweiten Blick/At Second Glance”, na kojoj je izloženo 10 radova vizuelnih umetnika i umetnica iz Srbije i 10 iz Austrije, u novembru predstavlja video rad „Studija skulpture: Za Breteldorf” Andree Palašti iz Srbije i dokumentarni film „Inđija” austrijskog autora Leonharda Pilla.\nKrivokapić dolazi u Srbiju\nPremijer Crne Gore Zdravko Krivokapić boraviće 2. i 3. novembra u zvaničnoj poseti Srbiji, na poziv predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić, objavila je večeras Vlada Crne Gore.\nPlatforma za poslovne vesti\nBloomberg Media i Mtel Swiss, medijska kompanija u većinskom vlasništvu Telekom Srbija, danas su najavili sporazum o stvaranju prve multiplatformske mreže za poslovne vesti u jugoistočnoj Evropi, sa centrima u Srbiji, Hrvatskoj, Sloveniji, Bosni i Hercegovini i Severnoj Makedoniji, koja će početi da radi 2022. godine.\nSedamdesetogodišnji privatni preduzetnik u penziji Vojin Kusić iz Srpca u Bosni i Hercegovini uskoro će useliti u kuću čiji je idejni tvorac, arhitekta i glavni izvodjač radova, a koja je sama po sebi atrakcija jer se okreće oko svoje ose.\nMinistarka pravde Maja Popović najavila je da će se uskoro pojaviti prva platforma koja će omogućiti elektronsko pokretanje i vođenje izvršnog postupka - eIzvršenja, saopšteno je iz njenog kabineta.\nTrampov saradnik osniva mrežu\nBivši viši savetnik donedavnog američkog predsednika Donalda Trampa Džejson Miler pokrenuo je društvenu platformu GETTR, sličnu društvenoj mreži Tviteru, s koje je Tramp doživotno izbačen, javlja Rojters, navodeći da Tramp još nema otvoren nalog na novoj mreži.


Branka Katić nastavlja sa uspesima : Crveni tepih\nBranka Katić zaigrala je u britanskoj seriji “Porota II”, koja predstavlja nastavak uspešne dramske serije pod istim naslovom, koja je prvi put emitovana 2002. godine. Kao i što sam naslov kaže, radnja serije se odvija u sudnici, a glavni akteri su članovi porote, među kojima je i naša glumica.\nDvanaest članova porote biva pozvano da prisustvuje ponovljenom suđenju čoveku koji je pet godina ranije osuđen za surovo ubistvo tri žene koje je upoznao putem internet sajta za posredovanje među parovima.\nNaša glumica se pojavljuje u ulozi Kristine Bamford, žene koja vodi poprilično usamljenički život, budući da je suprug često kod kuće ostavlja samu, a uloga porotnika doneće joj dugo iščekivano uzbuđenje u život. Branka je nedavno boravila u Beogradu zbog snimanja novog filma “Falsifikator”.


Kurs Upravljanje ključnim učesnicima i kvalitetom na projektima\nUpravljanje projektima podrazumeva aktivnosti osmišljavanja, planiranja, realizacije, monitoringa i kontrole procesa rada i njegovog izvršenja. Sve ove aktivnosti vode ka ostvarenju projekta, odnosno ka željenom cilju. Projekti na kojima se radi su različiti i mogu biti specifični. Međutim, sve njih je moguće pratiti kroz određene aktivnosti preko kojih se oni planiraju i prate, ali i kontrolišu njihovi rezultati.\nSvaki projekat je proces kog čine određene aktivnosti koje su raspoređene po fazama rada na projektu i koje zahtevaju određene resurse u vidu vremena, ljudstva i troškova. Osim toga, u okviru svakog projekta postoje različite oblasti znanja kojima pripadaju različite aktivnosti. Aktivnosti u okviru jednog projekta su privremene i završavaju se kreiranjem proizvoda ili izvršavanjem usluge za potrebe projekta. Kao što svaka aktivnost u okviru projekta, u skladu sa fazom projekta, ima svoj startnu i završnu tačku, tako i svaki projekat, kao jedinstven poduhvat, mora imati svoj početak i kraj.\nPrema PMI metodologiji, moguće je razlikovati nekoliko oblasti znanja. Tako se u okviru upravljanja projektima može govoriti o deset oblasti znanja, među kojima su upravljanje integracijama, upravljanje obimom projekta, upravljanje vremenom, upravljanje troškovima, upravljanje kvalitetom, upravljanje resursima. Posebne oblasti znanja jesu i upravljanje rizicima i upravljanje nabavkom, kao i upravljanje zainteresovanim stranama. Ovom prilikom predstavićemo neka od mesta koja se tiču oblasti znanja upravljanje ključnim učesnicima i upravljanje kvalitetom u okviru jednog projekta.\nOpis i cilj kursa Upravljanje ključnim učesnicima i kvalitetom na projektima\nKurs koji ovom prilikom predstavljamo podeljen je u dve celine, tako da se kroz njih obrađuju dve oblasti PMI metodologije. U okviru prve celine kurs će govoriti o temama u vezi sa upravljanjem zainteresovanim stranama ili ključnim učesnicima projekta. Jedno od osnovnih pitanja na koja će kurs odgovoriti tiče se razloga zbog kojih je važno dobro i pažljivo identifikovati zainteresovane strane u okviru projekta.\nZainteresovane strane u okviru jednog projekta jesu svi učesnici projekta, odnosno pojedinci i organizacije koji su aktivno uključeni u projekat i čiji se interesi tiču aktivnosti u okviru projekta i upravljanja njime. Dakle, u okviru projekta se identifikuju interesi i zahtevi ključnih učesnika kako bi se moglo njima upravljati u toku jednog projekta. Jedan projekat zavisi od interesnih strana, te je upravo zbog toga važno odmah na početku jasno prepoznati ko su oni i koje interese imaju u okviru projekta.\nNakon što se upoznate sa tim ko sve može biti ključni učesnik u projektu, upoznaćete se i sa daljim fazama u upravljanju zainteresovanih strana. Tako će poseban deo kursa biti posvećen pitanjima planiranja upravljanja interesnim grupama, kao procesom razvoja odgovarajućih upravljačkih strategija, sa ciljem uključenja interesnih grupa. Naredni problemski nivo koji će biti sagledan u okviru ove prve celine tiče se i procesa komunikacije i rada sa interesnim grupama sa ciljem realizovanja njihovih očekivanja. Poslednji problemski krug u okviru ove oblasti znanja posvećen je kontroli interesnih grupa. Drugim rečima, spoznaćete šta podrazumeva proces nadgledanja celokupnog odnosa sa interesnim grupama, kao i na koji način je moguće prilagoditi strategije i planove upravljanja ključnim učesnicima.\nDruga celina kursa posvećena je oblasti znanja koja se odnosi na upravljanje kvalitetom u okviru projekta. Na samom početku ovog dela kursa biće reči o cilju i svrsi upravljanja kvalitetom, što ćete imati priliku da prepoznate kako u teorijskom, tako i u praktičnom objašnjenju. Nakon što se odgovori na pitanje šta je kvalitet i na koji način se kvalitet sagledava u okviru jednog projekta, uvideće se jasna razlika između onoga što karakteriše dobar i onoga što karakteriše loš kvalitet u okviru jednog projekta. Osim toga, upoznaćete se i sa svim potencijalnim uzrocima zbog kojih dolazi do lošeg kvaliteta u okviru projekta, ali i sa svim posledicama koje mogu da se jave usled lošeg kvaliteta u okviru projekta.\nPosebno mesto u okviru kursa posvećeno je koracima putem kojih je moguće postići željeni kvalitet u okviru projekta. Osim toga, ovde će biti reči i o zaduženjima ili zadacima koji se podrazumevaju prilikom upravljanja kvalitetom. Zahvaljujući ovom kursu, bićete u prilici da se odlučite za načine putem kojih je moguće voditi računa o ekonomici kvaliteta, da se upoznate sa savremenim kretanjima i novostima u projektnom upravljanju kvalitetom, da saznate kako se kreira jedan plan upravljanja kvalitetom, da saznate koji alati mogu biti korisni prilikom upravljanja kvalitetom, da naučite kako se izvode korektivne mere i kontrola kvaliteta i dr.\nŠta je Išikava dijagram?\nIšikava dijagram ili, kako se još zove, dijagram riblje kosti ili uzročno-posledični dijagram je dijagram koji je načinio japanski profesor i teoretičar organizacionih nauka Kaoru Išikava. Reč je o dijagramu koji se koristi kako bi predstavio sve nivoe uzroka koji su doveli do određenog problema. Zahvaljujući postavci problema, odnosno njegovih uzroka i posledica kroz dijagram, moguće je preventivno delovati na potencijalne faktore koji mogu dovesti do neželjenih rezultata. Svaki uzrok je grupisan u neku od glavnih kategorija na osnovu kojih se identifikuju i klasifikuju izvori i njihove varijacije.\nNeke od prednosti ovog dijagrama su: jasno i pregledno sagledavanje svih uzroka koji mogu dovesti do problema, brzo identifikovanje onog glavnog uzroka koji će se manifestovati na više različitih uzročnih stabala dijagrama, jasna vizuelizacija za predstavljanje problema interesnim stranama. Kao glavna mana dijagrama navodi se složeni prikaz uzroka koji mogu postati vizuelni nered, a osim toga, treba pomenuti i da nije jednostavno predstaviti i identifikovati međuljudske odnose kao uzrok.\nKoji su ključni pojmovi upravljanja kvalitetom?\nUpravljanje projektnim kvalitetom usmerava rukovođenje projektom i projektnim isporukama. Ključni pojmovi upravljanja kvalitetom su quality (kvalitet) i grade (nivo kvaliteta), koji se ne mogu smatrati istim terminima. Važan pojam u upravljanju kvalitetom je svakako cena kvaliteta (COQ), koja se odnosi na sve troškove koji mogu nastati tokom korišćenja projektne isporuke, zbog čega se ulaganjem sprečava da dođe do nedostataka u okviru projekta. Sa tim u vezi, treba istaći da postoji pet nivoa uvećanja efikasnosti upravljanja kvalitetom: uobičajeni, zatim nivo kontrole kvaliteta, obezbeđenje kvaliteta, uključivanje kvaliteta u planiranje i oblikovanje projekta i projektne isporuke i, konačno, stvaranje organizacione kulture koja je posvećena upravljanju kvalitetom kroz postupke i proizvode koje isporučuje.\nKo su ključni učesnici u okviru jednog projekta?\nKljučni učesnici ili interesne grupe/strane su osobe ili organizacije koje su aktivno uključene u projekat i mogu uticati na tok i završetak projekta, budući da imaju svoje interese u okviru projekta. Dakle, interesne grupe mogu pozitivno ili negativno delovati na ishod projekta. Razlikuju se interni i eksterni učesnici u okviru projekta. U internet interesne strane spadaju: top menadžement, funkcionalni menadžer, program menadžer, članovi projektnog tima, korisnici, sponzori i dr. U eksterne stejkholdere se ubrajaju klijenti, konkurencija, dobavljači, javnost, vlada, prodavci i dr. Svaka od ovih zainteresovanih strana ima svoj uticaj na projekat, ali i svoje zahteve u vezi sa projektom. Usled toga, kao rezultat identifikacije interesnih strana, sačinjava se registar interesnih strana, koji sadrži sve neophodne podatke.\n1. Upravljanje interesnim stranama projekta\n2. Identifikacija interesnih strana\n3. Planiranje upravljanja i uključivanja interesnih strana\n4. Registar interesnih strana\n5. Upravljanje kvalitetom projekta\nŠta je kvalitet\nProjekti i kvalitet\n6. Neki od uzroka lošeg kvaliteta u okviru projekta\nNeke od posledica lošeg kvaliteta u okviru projekta\nKoraci u postizanju kvaliteta\n7. Savremeni koncept upravljanja kvalitetom\nSavremena kretanja i novosti u vezi sa upravljanjem projektnim kvalitetom\n8. Osnovni zadaci osobe zadužene za kvalitet u okviru projekta\nKljučni pojmovi upravljanja kvalitetom\nRazvoj plana upravljanja kvalitetom\nMarketing in IT\nKurs Agilno projektno upravljanje


Denis Kolundžija | 23. apr 2018.\nPrvi osnovni sud u Beogradu poništio je rešenje o otkazu koji je nedeljnik NIN pre pune tri godine uručio tadašnjoj urednici političke rubrike lista Antoneli Rihi, saznaje Cenzolovka. Sud je obavezao nedeljnik NIN da Rihu u narednih 15 dana vrati na posao, te da nadoknadi troškove suđenja.\nAntonela Riha (Foto: TV Šabac)\nPresuda koja je doneta 15. marta ove godine nije pravosnažna i na nju je moguće uložiti žalbu do kraja aprila. Glavni urednik tog nedeljnika Milan Ćulibrk nije danas mogao da kaže da li će presuda biti osporena, navodeći u izjavi za Cenzolovku da će odluku o eventualnoj žalbi doneti menadžment izdavača NIN-a – Ringier Axel Springer Srbija.\nO daljim koracima zasad ne želi da se izjašnjava ni novinarka Antonela Riha, koja je otkaz u NIN-u dobila 16. aprila 2015. U tom trenutku obavljala je dužnost urednice političke rubrike tog nedeljnika.\n„Ne želim da se izjašnjavam o daljim planovima sve dok presuda ne bude pravosnažna“, rekla je Riha za Cenzolovku, navodeći da je, igrom slučaja, presudu dobila u danu kada su se navršile tri godine od uručivanja otkaza.\nĆulibrk, s druge strane, kaže da će NIN, „kao što je uvek i radio“, postupiti po pravnosnažnoj presudi, ali da će eventualni povratak Rihe „u staro jato“ zavisiti isključivo od nje same.\nSud: Nezakonito otpuštanje bez najave i upozorenja\nPrvi osnovni sud, kako se navodi u presudi u koju je Cenzolovka imala uvid, označio je otkaz Rihi kao nezakonit.\nOtkaz je nezakonit jer je usledio bez najave i upozorenja, navodi ona u razgovoru za Cenzolovku.\n„Tog 16. aprila 2015. pozvana sam u kancelariju direktorke Jelene Milošević, gde je bio prisutan i glavni urednik Milan Ćulibrk, i tad mi je saopšteno da sam dobila otkaz, koji je odmah stupio na snagu.“\nIz NIN-a su tokom suđenja tvrdili da su unutrašnji akti na osnovu kojih je Riha dobila otkaz doneti 20. i 30. marta 2015, i da su bili objavljeni na oglasnoj tabli, što je sud, međutim, odbacio. Ti akti, čitamo dalje presudu, nisu bili objavljeni na oglasnoj tabli „jer kod tuženog nije postojala oglasna tabla na koju su isticani opšti akti poslodavca, niti su bili istaknuti na oglasnoj tabli koja se nalazi kod sekretarice u prostoriji gde su sedeli zaposleni, niti su zaposleni bili upoznati s postojanjem istih putem interneta i mejla, zbog čega iste nisu mogle da proizvode pravno dejstvo i zbog čega nisu ni stupile na pravnu snagu“.\nRiha je u prvim reakcijama na otkaz navodila da iza otkaza stoje politički razlozi, a to tvrdi i danas.\nZvanično, u rešenju o otkazu stoji da su „odlukom poslodavca od 20. marta 2015. utvrđeni poslovi za čijim obavljanjem je prestala potreba, a zbog preraspodele zaduženja u redakciji, čime je prestala potreba i za radom navedene zaposlene“. Riha navodi da je time faktički ugašena pozicija urednika političke rubrike, ali da joj list nije istovremeno ponudio drugo radno mesto u okviru redakcije.\n„NIN je tada prvi put u svojoj 80 godina dugoj istoriji ukinuo mesto urednika svoje najvažnije rubrike“, ukazuje sagovornica Cenzolovke.\nNa ondašnje negiranje glavnog urednika NIN-a da su za otkaz posredi bili politički razlozi, Riha uzvraća da joj je Ćulibrk tada rekao da nije zadovoljan njenim radom jer u listu ima „previše Vučića“.\n„Ako je već tako, ako već nisu bili zadovoljni mojim radom, mogli su samo da me smene s uredničke pozicije i da me premeste na drugo radno mesto“, navodi Riha, a uzgred, takvu primedbu imao je i sud. „Umesto toga dobila sam otkaz, bez objašnjenja o tome šta sam toliko pogrešno uradila, a šta je zaslužilo otkaz.“\nĆulibrk: Nije imalo veze sa politikom\nGlavni i odgovorni urednik NIN-a i danas se drži tvrdnje o tome da iza otkaza Antoneli Rihi ne stoje politički razlozi.\n„Njen otkaz nije imao nikakve veze s politikom“, kategoričan je Ćulibrk. „Uostalom, čitaoci NIN-a mogli su da se uvere da je nakon odlaska Antonele Rihe list bio još kritičniji prema vlasti i da je od tada bilo barem 20 naslovnih strana na kojima prozivamo vlast.“\nŠta je onda bio razlog? Ćulibrk navodi da ga je u to vreme menadžment informisao o tome da list posluje s gubitkom i da je potrebno da se jedan zaposleni otpusti. Dodaje da je otpuštanja u Ringieru bilo i pre, ali i posle toga.\n„Odlučeno je da to bude Riha, a ja sad, kao što sam mislio i onda, smatram da ona nije prava osoba za urednika političke rubrike NIN-a“, kaže Ćulibrk i podseća na to da u poslednje tri godine taj list faktički funkcioniše bez urednika političke rubrike.\n„Osim jednog perioda tokom 2016. i 2017, političku rubriku sve vreme uređujem ja“, navodi Milan Ćulibrk.\nAntonela Riha Milan Ćulibrk NIN Otpuštanje novinara\n← Zaustavljena izrada medijske strategije\nZakon o javnom informisanju →


Izraelske trupe ubile su u pojasu Gaze dve palestinske zzene, koje su sluzzile kao ljudski sstiti militantima koji su se krili u dzamiji. Oko 60 palestinskih ekstremista sklonilo se u dzamiju, u koju je usslo 50 zena sa velom na licu, nakon poziva preko lokalnog radija.\nNajmanje 25 Palestinaca ubijeno je otkako je izraelska vojska u sredu usla u Beit Hanun, u Pojasu Gaze, tvrde danas palestinski izvori. Ovo je najveca operacija Izraela u Pojasu Gaze u poslednjih nekoliko meseci. Palestinski premijer Ismail Hanija izjavio je danas da izraelsku vladu smatra direktno odgovornom za stradanja Palestinaca.\n"Ovi masakri pocinjeni su po naredbi izraleske vlade. Zbog toga pozivamo arapski i islamski svet i medjunarodnu zajednicu da prepozna odgovorne i zaustavi ubijanje ljudi, zena i dece, razaranje i agresiju. Ono sto se dogadja je programirani genocid nad palestinskom narodom," izjavio je premijer Hanija.


Matematika rodne ravnopravnosti protiv nje same\n17/08/2016 17/08/2016 Autorski tim Okvira\nRodna ravnopravnost je već odomaćen termin na srpskoj političkoj sceni, često korišćen, malo primenjen. Proteklih nekoliko izbora, te i saziva Vlade i Skupštine pokazuju da su partije spremne i u mogućnosti da ispune zakonom propisane regulative kada se radi o rodnoj ravnopravnosti. Medjutim, isti ukazuju i da niko nije spreman da učini ni korak više od zakonskog minimuma.\nListe kandidata na minulim izborima imale su ženu na svakoj trećoj kandidatskoj poziciji, prošli saziv Skupštine imao je 33,73% poslanica. Samo matematičkom formulom uspevamo da održimo pristustvo žena na široj političkoj sceni, pored sada već odomaćene pozicije moćne ministarke ili guvernerke, koje bi svojom pojavom i gromkim glasom trebalo valjda da nas uvere kako je jedna žena 33 puta ista prisutnost kao i 33 žene.\nTokom svog osmomartovskog govora, tadašnja koordinatorka koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Republike Srbije prof.dr. Zorana Mihajlović, a sasvim slučajno baš ona glasna ministarka i podpredsenica vlade1, izjavila je da sve što mi radimo danas, radimo za generacije žena koje će doći posle nas. Poetiku na stranu, izjave kao ove stavljaju neodredjenu vremensku odrednicu na ravnopravnost i udaljavaju je kao cilj, podražavajući i jačajući mišljenje ali i osećaj kako je rodna ravnopravnost slika budućnosti od koje smo mi jos daleko, svojim shvatanjem i praktikovanjem demokratije i političkog sistema.\nAkademija ženskog liderstva sprovela je istraživanje u novembru 2015 o učešću i doprinosu žena i rodnoj ravnopravnosti u okviru političkih partija u Srbiji2. Istraživanje je pokazalo da žene imaju mnogo više šansi i zastupljenije su na izbornim listama na lokalnom nivou. Ovaj podatak postaje gotovo apsurdan ako se usprotstavi podatku da su na primer posle izbora 2014. samo na 16% pozicija na lokalu bile izabrane žene. Pri tome broj žena na javnim pozicijama na lokalu konstantno opada izmedju izbora, jer su žene takodje u mnogo većem riziku da prevremeno okončaju svoje mandate, i u većini slučajeva bivaju zamenjene muškim kandidatima.\nDruga studija pokazuje da 60% muškaraca i 50% žena smatraju da je rodna ravnopravnost isključivo tema kojom trebaju da se bave žene, ženske organizacije i udruženja. Zaključak da je rodna ravnopravnost samo nečija tema, pa još isključivo ženska, produbljuje podelu sektora i vodi kvotama kao poslednjim linijama odbrane rodne ravnopravnosti, umesto kao tranzitornim merama.\nVeć spomenuto koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost Republike Srbije, osnovano 2014. donelo je Nacionalnu strategiju za rodnu ravnopravnost za period 2016-2020, i Akcioni plan 2016-2018. Učešće žena u politici na pozicijama donosioca odluka bazirano je mahom na uvodjenju trećinske kvote. Pored toga dokument propisuje (ili više opisuje) strategiju rada i razvoja političkog učešća žena unutar političkih partija. Ipak, posle novih izbora vidimo da se nije daleko odmaklo od 30% i sistema gde kvote u isto vreme služe kao mera podrške, zakonska regulativa ali i začarani krug dozvoljenog učešća.\nIpak, tragedija političke nezastupljenosti ne potiče i ne zasniva se na kvotama, bile one vidjene u lošem ili dobrom svetlu, već je posledica patrijarhalnog obrasca na kome počivaju širi društveni odnosi, pa samim tim i politika. Novi talas re-tradicionalizacije nije samo pitanje kulturne politike, religijske renesanse u javno-političkom životu ili odbrane nacionalnih ideja. Njegovo očitavanje u ekonomiji, javno premešta sektore usluge i brige u privatni domen, oslanjajući se na neplaćeni rad, koji je u svojoj statistici većinski baziran na ženskom radu (kućni rad, briga o deci, starima, preventivno zdravstvo, rano obrazovanje, itd). Sa ovakvim teretom, pored učešća i na tržištu rada, ostavlja ženama malo vremena i kapaciteta za učešće u institucijalnom i političkom životu.\nKako protiv ovakvog sistema? Pre svega moramo rodnu ravnopravnost izmestiti iz dogme neophodnog zla i matematičkog modela u sferu ciljanog stanja i razvojne politike. Civilno društvo i mediji igraju bitnu, ako ne i krucijalnu ulogu u formiranju svepristutne ideje I primene rodne ravnopravnosti na širi spektar društvenih ideja i akcija.\nNa kraju, rodna ravnopravnost nije puko pitanje da li naš politički sistem ima 33 ili 50% żena. Ovde govorimo o dostupnosti političkog sistema za gradjane koje predstavlja, kao preduslovu da bude stabilan, verodostojan, efikasan i demokratičan.\nPrevious Migranti ante portas\nNext Stanovanje kao osnovno ljudsko pravo\nView glasnikokvir’s profile on Facebook\nView glasnikokvir’s profile on Twitter\nantropocen beograd na vodi biciklizam biodiverzitet degrowth džentrifikacija ekocid ekofeminizam ekosocijalizam eksploatacija resursa energetika Evropska unija feminizam finansiranje fosilna goriva GMO gradovi greenwashing hrana imperijalizam infrastruktura izbori javni prevoz kapitalizam klimatske promene levica LGBTQ+ migracije obnovljivi izvori energije obrazovanje poljoprivreda priroda prostor protesti radnička prava reciklaža rodna ravnopravnost stanovanje transport turizam upravljanje otpadom vazduh veganstvo voda zadrugarstvo zajednička dobra zelena teorija šumarstvo železnice životinje\nEkocid: ka međunarodnom priznanju\nObnavljanje biodiverziteta kroz “podivljavanje”\nInvesticija u budućnost: Zašto Evropi treba Green New Deal\nNa margini društva\nŠta nam radi zagađenje vazduha na Zapadnom Balkanu


Tanjug 16. aprila 2019. 18:35\nBERLIN – Nemački parlament kaznio je krajnje desničarsku partiju AfD (Alternativa za Nemačku) sa više od 400.000 evra zbog prihvatanja nelegalnih donacija tokom predizborne kampanje.\nBundestag je naveo u saopštenju da su dva visoka zvaničnika te stranke dobila besplatno oglašavanje od firme za odnose s javnošću sa sedištem u Švajcarskoj uoči regionalnih izbora 2016. i 2017. godine, prenosi AP.\nZvaničnici parlamenta su izjavili da Jerg Mojten i Gvido Rail, koji su u rukovodstvu Alternative za Nemačku i kandidati za Evropski parlament, nije trebalo da prihvate takvo oglašavanje jer PR firma Goal AG nije bila navedena kao donator u to vreme.\nAfD je poručila da planira da ospori ovu kaznu na sudu. Stranka je saopštila da smatra da je odluka Bundestaga „politički motivisana“.\nAlternativa za Nemačku može da se suoči i sa dodatnim novčanim kaznama zbog donacija koje je, takođe iz Švajcarske, primila jedna od čelnica stranke Alis Vajdel u toku 2017. godine, navodi agencija.


Mladi matematičari i fizičari osvojili četiri medalje u Indoneziji\nDa za srpsku nauku ni u budućnosti ne bi trebalo da bude zime, bar što se kadrova tiče, pokazuju naše mlade naučne nade koje prva istraživačka iskustva stiču u okviru Regionalnog centra za talente Beograd dva. Ova organizacija godinama okuplja nadarene osnovce i srednjoškolce koji žele da saznaju nešto više od onoga što uče u školi i uz pomoć mentora s najcenjenijih naučnih instituta i laboratorija temeljno izrade i predstave svoje prve istraživačke radove. S projektima nastupaju na najpoznatijim svetskim takmičenjima mladih istraživača, poput Festivala nauke u Moskvi i Festivala istraživačkih radova u Izmiru, prenosi Politika.\nOvogodišnja nadmetanja prvi put su, zbog pandemije, održana onlajn što nije naše talente omelo da pokažu odlične rezultate. Internacionalna takmičenja na kojima su ove sezone nastupili održana su u tri dana, a u tako kratkom roku 12 naših đaka osvojilo je 16 medalja. Kako najavljuje Nikola Srzentić, direktor Regionalnog centra za talente Beograd dva, u novembru ih očekuje još jedno odmeravanje umnih snaga na petom Svetskom prvenstvu istraživačkih radova iz društvenih nauka. Takmičenje na kom se očekuje prisustvo mladih naučnika iz celog sveta organizovaće onlajn upravo beogradski regionalni centar.\nZa sada je naš tim na međunarodnom takmičenju istraživačkih radova mladih naučnika u oblasti prirodno-matematičkih nauka u Indoneziji (IRCYS 2020) osvojio četiri medalje u kategoriji srednjoškolaca. Dodatno, tu su pripale i specijalne nagrade u različitim kategorijama Ljiljani Konjević, koja je prvi razred Matematičke gimnazije u Beogradu, s istraživačkim radom iz fizike i Milici Milosavljević, učenici trećeg razreda Šeste beogradske gimnazije, koja je učestvovala s projektom iz matematike.\nTakmičili su se đaci iz 16 država, a konkurisali su sa 93 naučna rada podeljena u tri kategorije. Naši predstavnici su u jednoj od tih kategorija osvojili sva tri odličja – zlatno, srebrno i bronzano, što uspeh čini većim, ističe direktor Srzentić. Ti učenici su Mara Raičković, učenica drugog razreda Osme beogradske gimnazije, Anisia Savić, učenica trećeg razreda Trinaeste beogradske gimnazije, Nada Matejić, učenica prvog razreda Pete beogradske gimnazije, i Ognjen Srzentić, učenik osmog razreda Osnovne škole „Ruđer Bošković” u Beogradu.\nRaičkovićeva je dobila zlatno odličje za rad iz životnih nauka, koji obuhvata znanja iz biologije i hemije. Mentor joj je bio dr Boris Pejin, naučni savetnik na Institutu za multidisciplinarna istraživanja Univerziteta u Beogradu, pa je na toj ustanovi četiri meseca radila svoj projekat. Srebro je pripalo Anisiji Savić, koja za „Politiku” kaže da je time dosegla trenutni životni cilj da se sa 17 godina bavim naukom, a rad na Institutu „Siniša Stanković” BU samo učvrstio joj je želju da upiše Medicinski fakultet u glavnom gradu. Primetila je da su osobe oko nje zainteresovane za lekovita svojstva aronije i zaključila da su naučnici mnogo više ispitivali antioksidaciono dejstvo tog ploda, a malo proučili njegov uticaj na imune ćelije, kome je posvetila svoj rad.\n– Uz pomoć mentorke dr Ivane Stojanović, naučnog savetnika na pomenutom institutu, otkrila sam da ekstrat aronije poboljšava mehanizme za ubijanje bakterija u organizmu i doprinosi većoj otpornosti ljudi na zaraze. Ovo je bilo moje prvo učešće na međunarodnom takmičenju za šest godina koliko sam član regionalnog centra u kom sam dosad izradila tri naučna projekta – pojašnjava Savićeva.\nSa zajedničkim istraživačkim radom iz oblasti životne sredine bronzana odličja osvojili su Nada Matejić i Ognjen Srzentić, a medalje su svim dobitnicima, posle mesec dana čekanja da stignu iz inostranstva, uručene na nedavnoj svečanosti u Košutnjaku.\nPod mentorskim nadzorom već pomenutog naučnika dr Pejina, naši đaci su na Internacionalnom festivalu nauke u Tunisu osvojili šest medalja. U konkurenciji 150 istraživačkih radova iz 30 zemalja, Ljiljana Konjević je dobila srebro, a bronzana odličja pripala su Milici Milosavljević, Nadi Matejić, Ognjenu Srzentiću, Anisiji Savić i Mari Raičković.\nOrganizatori šeste Evropske geografske olimpijade ove godine bili su iz naše zemlje – Regionalni centar za talente i Geografski fakultet BU uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Nastupilo je više od 100 takmičara iz 15 zemalja, a srednjoškolci koji se nadmeću pod okriljem regionalnog centra osvojili su šest medalja. Mitar Arsović i Petar Mihajlović iz Prve kragujevačke gimnazije dobili su zlato, Vasilije Pantelić iz Četrnaeste beogradske gimnazije i Luka Đurović, učenik Gimnazije „Patrijarh Pavle” u glavnom gradu, okićeni su srebrom, dok je bronza pripala Iliji Vitoševiću, učeniku Prve kragujevačke gimnazije, i Mihajlu Đorđeviću iz Gimnazije „ Bora Stanković” u Nišu. U konkurenciji 15 zemalja Srbija je bila prva.\n– Uz ove medalje polaznici našeg centra od 2012. godine, otkad učestvuju na internacionalnim nadmetanjima, do sada osvojili su 137 svetskih odličja na naučnim olimpijadama, takmičenjima, konferencijama, sajmovima i festivalima. Najnoviji uspeh ostvarila je grupa od deset osnovaca i srednjoškolaca koja se nedavno plasirala na Regionalno finalno takmičenje „Lego robotika”, koje će biti organizovano u januaru. Tri prvoplasirane ekipe ići će na Evropsko prvenstvo u junu 2021. godine, a mi se nadamo i tom uspehu – naglasio je Srzentić.\nLjilja Konjević, Mara Raičković i Petar Mihajlović (Fotografije Regionalni centar za talente) / Politika/ vostok.rs


Poreska uprava u saradnji sa Privrednom komorom i Unijom poslodavaca Crne Gore održala je danas u Beranama i Bijelom Polju prve dvije u nizu planiranih tribina u okviru projekta „Poreski karavan“, koji se već treću godinu organizuje u pripremi za praćenje turističke sezone.\nNa tribini su učestvovali privrednici sa teritorije Berana, a tokom prezentacije i interaktivne diskusije isti su informisani o planovima Poreske uprave za praćenje predstojeće turističke sezone, koja nije fokusirana samo na primorsku oblast već i na turističke centre u sjevernoj regiji.\nTakođe, prezentovani su rezultati praćenja prethodne turističke sezone, sa posebnim osvrtom na djelatnosti i poreske obveznike kod kojih je uočen nizak stepen poreske discipline tokom postupaka inspekcijskog nadzora, a kojima će biti posvećena posebna pažnja tokom ove sezone.\nPrivrednici su imali mogućnost da postave konkretna pitanja vezana za nedoumice koje imaju u tumačenju poreskih propisa ili za postupanje poreskih službenika u praksi, a naglašeno je strateško opredjeljenje Poreske uprave i Vladine komisije ka suzbijanju sive ekonomije i neselektivno sankcionisanje nelegalnog poslovanja.\nTribine za poreske obveznike biće realizovane tokom aprila i maja po sljedećem rasporedu:


Узрок сваког трећег побачаја се не сазна\nPrema rečima profesora doktora Željka Mikovića, direktora ginekološko-akušerske klinike Narodni Front u Beogradu, poslednjih godina se izučava uloga imuniteta i „limfocita ubica“, čija patologija se povezuje sa izgubljenim trudnoćama i neuspelim implantacijama u vantelesnoj oplodnji.\nOsim toga, kaže profesor Miković u intervjuu za „Novosti“, trudnice bi trebalo da obrate pažnju na poznate uzroke i spreče nove pobačaje, tako što će na vreme uraditi genske analize, ispitati štitnu žlezdu, eventualno prisustvo autoantitela, hroničnih bolesti, infekcija i polipa u materici.\n– Problem spontanih pobačaja se dosta istražuje i svako otkriće se dočeka sa velikim uzbuđenjem, ali se brzo shvata da to ne može da nam reši baš sve probleme. U poslednje vreme, dosta se radi na izučavanju uloge imuniteta. Svi nosimo limfocite koje zovemo „limfociti ubice“, čija patologija se povezuje sa izgubljenim trudnoćama i neuspelim implantacijama kod vantelesne oplodnje. Na tome se radi poslednjih nekoliko godina. Osim toga, trebalo bi da u domovima zdravlja zažive savetovališta u kojima bi se edukovale sve žene pre trudnoće. Na taj način, efekat potencijalnih uzroka pobačaja, kao što su neke hronične ili nasledne bolesti, mogao bi na vreme da bude preveniran ili ublažen.


Sajber-napadi: Mračni svijet hakera koji kradu podatke sa profila na društvenim mrežama - MojCazin\nNovinar BBC iz oblasti tehnologija Džo Tajdi razgovarao je sa hakerom koji kaže da je ukrao 700 miliona podataka korisnika Linkdina „iz zabave” - i profita od 5.000 dolara svaki put kad ih proda.\nNovinar BBC iz oblasti tehnologija Džo Tajdi razgovarao je sa hakerom koji kaže da je ukrao 700 miliona podataka korisnika Linkdina „iz zabave” – i profita od 5.000 dolara svaki put kad ih proda.\nTo je prošlog meseca „iz zabave” uradio haker koji sebe naziva „Tom Lajner”, kada je sastavio bazu podataka od 700 miliona korisnika Linkdina iz celog sveta koja se prodaje za oko 5.000 dolara.\nOvaj incident i drugi slični slučajevi „izvlačenja” na društvenim mrežama izazvali su žestoku raspravu o tome da li osnovne informacije koje javno delimo na našim profilima treba bolje zaštititi ili ne.\nBio je to neobično civilizovan čas za hakere, ali naravno da nemamo predstavu u kojoj vremenskoj zoni živi haker – koji sebe naziva „Tom Lajner”.\n„Zdravo, imam 700 miliona zapisa Linkdina za 2021. godinu”, napisao je.\n1 Srećni kupci\n2 „Veoma složen posao”\n3 „Nije kršenje”\n4 „Složen detalj ukraden”\n5 „Podaci su javni”\nRazumljivo je da je prodaja izazvala popriličnu senzaciju u svetu hakovanja i Tom mi kaže da prodaje ulog „mnogim” srećnim kupcima za oko 5.000 dolara.\nDo sada su se dogodila još tri velika incidenta sa „izvlačenjem”:\nHaker odgovoran za tu bazu podataka na Fejsbuku je: „Tom Lajner”.\nJedini trag o njegovom normalnom životu bili su kada je rekao da ne može razgovarati telefonom dok njegova supruga spava i da ima dnevni posao, a hakovanje mu je „hobi”.\n„Veoma složen posao”\nTom mi je rekao da je stvorio bazu od 700 miliona Linkdin korisnika koristeći „gotovo potpuno istu tehniku” koju je koristio za stvaranje Fejsbuk popisa.\n„Ako u isto vreme predate previše zahteva za korisničkim podacima, sistem će vas trajno zabraniti”, rekao je.\nAPI je skraćenica od „interfejs za programiranje aplikacija”, a većina društvenih mreža prodaje API partnerstva omogućavajući drugim kompanijama pristup podacima platforme, na primer za marketing ili izgradnju aplikacija.\nLinkdin kaže da njihovi dokazi sugerišu da Tom Lajner nije koristio njihov API, ali je potvrdio da skup podataka „uključuje informacije izvučene sa Linkdina, kao i podatke dobijene iz drugih izvora”.\nIzvlačenje podataka sa Linkdina predstavlja kršenje naših Uslova korišćenja usluga i neprestano radimo na tome da zaštitimo privatnost naših članova.”\n„Složen detalj ukraden”\n„Ovakva curenja velikih razmera su zabrinjavajuća s obzirom na zamršene detalje u nekim slučajevima ovih podataka, kao što su geografske lokacije ili privatne adrese mobilnih telefona i imejl adrese.”\n„Za većinu ljudi će biti iznenađenje da ove usluge za obogaćivanje API-a imaju toliko podataka”, rekao je.\nKaže da mu to „smeta”, ali nije rekao zašto i dalje nastavlja sa operacijom izvlačenja.\n„Podaci su javni”\n„To definitivno nisu kršenja. Ionako je većina ovih podataka javna.”\n„Međutim, u svakom slučaju treba postaviti pitanje koliko je tih informacija po izboru korisnika javno dostupno i za koliko se ne očekuje da budu javno dostupna.”\n„Ne slažem se sa stavom Fejsbuka i drugih, ali smatram da odgovoru ‘ovo nije problem‘, iako je tehnički tačan, nedostaje osećaj koliko su važni ovi korisnički podaci i time se možda umanjuje vlastita uloga kompanija u stvaranju ovih baza podataka.”\nAli, na pitanje da li je zabrinut zbog hapšenja, rekao je da ga niko neće moći pronaći, a naš razgovor je završio rečima „uživaj u ostatku dana”.\nTags: BBC News na srpskomnovinaroblastitehnologija\nBroj zaraženih raste, a Federacija BiH još ne namjerava uvesti obavezno cijepljenje\nValentin Inzko posjetio mezar Hatidže Mehmedović: Pomirenje i oprost su njen testament


Profesoru Tomaševiću hitno neophodna novčana pomoć za lečenje – Fotkaj KG\n4 aprila, 2016 5 aprila, 2016 Admin Aktuelnosti, Društvo\nPozivamo sve one koji su u mogućnosti da pomognu Tomislavu Tomaševiću, profesoru fizičkog vaspitanja Druge kragujevačke gimnazije, koji boluje od dve teške hronične bolesti, tako što će uplatiti novčana sredstava na njegov tekući račun.\nPre nekoliko dana je Unija sindikata prosvetnih radnika zvanično uputila apel svim kolegama da pomognu Tomislavu Tomaševiću da se izbori sa bolešću. Kako saznajemo, Tomislav se trenutno nalazi na lečenju u Parizu, a za uspešno izlečenje mu je neophodno 9.000 evra.\nOvim putem pozivamo sve one koji su u mogućnosti da uplate bilo koji iznos na Tomaševićev tekući račun KMB banke: 150 – 9001000561494 – 64. Prosvetni ranici to mogu učini preko administracije svojih škola 21. aprila, prilogom od 500 din, koji će uplatiti na račun svog kolege.\nDruga kragujevačka gimnazija humanitarna akcija profesor tomašević tomislav


Surduličani desetkovani u Humskoj - Sportske.net\nSurduličani desetkovani u Humskoj\nPrvi put u svojoj istoriji Radnik iz Surdulice će imati priliku da se suprotstavi Partizanu na stadionu u Humskoj, ali će tim Miloša Veselinovića biti desetkovan usled prehlada, povreda i suspenzija igrača.\nTomić: "Ne samo da pobedimo, već da nastavimo da napredujemo""Bleki" putuje gradskim prevozom na trening PartizanaI Superliga dočekala nastavak!I Superliga dočekala nastavak!Partizan ne računa na Božinova za naredni meč\nFudbaleri Radnika iz Surdulice došli su u poziciju da se bore za plasman u plej-of domaćeg šampionata, s tim što ih u poslednja tri kola regularnog dela sezone čeka izuzetno težak raspored.\nPrvu od poslednje tri utakmice u ligašnom delu sezone Radnik igra u subotu protiv još uvek aktuelnog šampiona Srbije i to na gostujućem terenu. Dodatne probleme treneru Radnika pred meč sa Partizanom prave povrede i prehlade igrača.\n"Mi se ove nedelje intenzivno pripremamo za seriju utakmica, jer nas u roku od 8 dana očekuju tri 3 utakmice. Imali smo dosta problema sa bolestima sedmorice, osmorice igrača, tako da smo imali puno peripetija na treninzima proteklih dana, jer smo ponekad trenirali sa samo 12, 13 fudbalera" kazao je Veselinović.\nŠef stručnog štaba debitanta u superligaškom društvu ne krije da gostovanje Partizanu ima veliku težinu za igrače Radnika koji će pokušati da se predstave u što boljem svetlu na stadionu u Humskoj.\n"Ne igra se svaki dan sa Partizanom, pa sa nestrpljenjem očekujemo taj meč i nadam se da ćemo se predstaviti u što boljem svetlu. Svaka utakmica ovakvog tipa nosi posebnu dozu emotivnog naboja i svakako će to biti poseban meč za nas" dodao je Veselinović.\nZbog parnih žutih kartona pravo nastupa za ekipu Radnika nemaju Lazar Arsić, Slaviša Stojanović i Jovan Jovanović, a zbog prehlada i bolesti Veselinović će tek pred početak mesta odrediti startnih 11.\nPrvi međusobni susret Radnika i Partizana završen je podelom bodova (2:2) u Surdulici, a utakmica 28. kola na stadionu u Humskoj zakazana je za subotu od 16 časova.\nRadnik će u Beogradu imati podršku oko 250 navijača pošto je klub obezbedio 5 autobusa kojima će pristalice "Plavih" organizovano stići u srpsku prestonicu.


Nova žrtva ptičijeg gripa na Baliju\nDžakarta -- Ministarstvo zdravlja Indonezije potvrdilo je danas da je jedna žena sa Balija umrla od ptičijeg gripa.\nTo je druga žrtva virusa na tom ostrvu. Broj žrtava virusa H5N1 u Indoneziji popeo se sada na 84. Portparol ministarstva Džoko Sujono rekao je da je 28-godišnja žena radila za trgovca živinom i da je umrla u utorak, pošto je provela četiri dana u bolnici.\n"Testovi u dve lokalne laboratorije bili su pozitivni na bolest koju izaziva soj H5N1", >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << rekao je Sujono, ali nije kazao da li će uzorci biti poslati u laboratoriju pod kontrolom Svetske zdravstvene organizacije.\nŽena je pre hospitalizacije patila od visoke temperature i problema sa disanjem.\nPre nedelju dana je još jedna žena umrla na Baliju od ptičijeg gripa.\nPrema podacima SZO, u svetu su od ptičijeg gripa do sada umrle 194 osobe, od čega većina u Indoneziji, od kada je grip 2003. zarazio azijske patke i živinu.\nVirus se teško prenosi na ljude, ali stručnjaci strahuju da bi mogao da mutira u oblik koji se lako prenosi među ljudima, što bi moglo da izazove pandemiju.