Vukić: Niko ne može da uslovljava SNP, posebno ne DPS\n"OSTAĆEMO PRI PROGRAMSKIM OPREDJELJENJIMA"\nPoslanik Socijalističke narodne partije (SNP) Dragan Vukić danas je kazao da će ta partija, ako ne ove, sigurno biti učesnica neke buduće vlade i da u tome nema spora.\nPodnaslov: "OSTAĆEMO PRI PROGRAMSKIM OPREDJELJENJIMA"\nTizer: Poslanik Socijalističke narodne partije (SNP) Dragan Vukić danas je kazao da će ta partija, ako ne ove, sigurno biti učesnica neke buduće vlade i da u tome nema spora.\nVukić je reagovao na današnju izjavu šefa poslaničkog kluba Demokratske partije socijalista Danijela Živkovića da su toj partiji neprihvatljiva uslovljavanja SNP-a, ističuču da smiješno čitati navode Živkovića, koji se u svom prepoznatljivom maniru obrušio na SNP, te da će se, bez želje da daju previše značaja njegovim floskulama, osvrnuti na nekoliko činjenica.\nKako je naveo, SNP je pune 22 godine bila predvodnik borbe protiv prethodnog režima i politike koja je isti štitila.\n"O tome ko je bio na pravoj strani istorije najbolje su rekli građani na parlamenatarnim izborima 30. avgusta 2020. godine, a zatim i na lokalnim izborima u Nikšiću, Herceg Novom, Mojkovcu, Cetinju, Ulcinju i Beranama, na kojima je DPS doživjela klasičan politički brodolom", kazao je Vukić.\nDodao je da, koliko god se funkcioneri DPS-a trudili da ubijede javnost da njihova politika ima najveću podršku u državi, izborni rezultati govore sasvim suprotno.\n"Činjenica je da DPS gubi na svim nivoima, da niko neće sa njom, pa su Živkovićeva uslovljavanja ko može, a ko ne može u manjinsku vladu više nego smiješna. Vlada nije ponuđena samo DPS-u, već 81 poslaniku u Skupštini Crne Gore na EU agendi. Ono što je sigurno je da će SNP, ako ne ove, sigirno biti učesnica neke buduće vlade i u tome nema spora. Da li će se DPS više ikad vratiti na nivo na kojem je nekad bio - izlišno je i govoriti", poručio je Vukić.\nSNP je, naglasio je, jasno postavio svoje preduslove za ulazak u manjinsku vladu, od kojih su najvažniji potpisivanje Temeljnog ugovora sa SPC, popis stanovništva, nastavak EU integracija i borba protiv organizovanog kriminala i korupcije.\n"Upravo su borba protiv kriminala i korupcije i Zakon o porijeklu imovine, za koji se takođe zalažemo, ono od čega najviše strepi DPS. Zbog toga je i upitno njihovo EU opredjeljenje jer ne možete biti partner međunarodne zajednice, a da se ne borite protiv organizovanog kriminala i korupcije. To je prvi preduslov za pristupanje porodici razvijenih naroda", naveo je Vukić.\nKako je istakao, SNP će ostati čvrsto pri svojim programskim opredjeljenima, siguran da radi najbolje za građane.\n"Maštarije poslanika Živkovića ostavićemo njemu i njegovim saborcima iz DPS-a. SNP nikada nije mogao bilo ko da uslovljava, posebno ne DPS, i tako će ostati. Mi smo donijeli odluku koja je jasna. U Vladu ne mogu DPS i SD, a SDP je sama sebe isključila kada su javno izjavili da na ovim programskim principima i sa SNP-om sebe ne vidi u Vladi", zaključuje Vukić.\n02.04.2022 - 20:53 | *\n02.04.2022 - 20:53\nTagovi: Demokratska partija socijalista DPS, Socijalistička narodna partija SNP, Danijel Živković, Dragan Vukić


VEĆE PLATE OD JANUARA ZA VIŠE OD 500.000 RADNIKA Medicinskim sestrama 4.400 dinara, učiteljima 4.200 – Objektivni\nPočetna/Ekonomija i biznis/VEĆE PLATE OD JANUARA ZA VIŠE OD 500.000 RADNIKA Medicinskim sestrama 4.400 dinara, učiteljima 4.200\nVEĆE PLATE OD JANUARA ZA VIŠE OD 500.000 RADNIKA Medicinskim sestrama 4.400 dinara, učiteljima 4.200\n0 39 2 minut ranije\nViše od 500.000 zaposlenih u javnom sektoru i naredne godine treba da računa na veće plate. Povišicu će osetiti već na januarskoj zaradi, a koliko će ona iznositi zavisi i od toga gde rade, ali i koliku zaradu sada imaju.\nZa razliku od ranijih godina kada su pojedine delatnosti dobijale povećanje i do 10 odsto i više, naredne godine plate radnika u javnom sektoru biće veće u rasponu od 7 do 8 odsto, piše Blic Biznis.\nZaposleni u tri sektora – zdravstvu, vojsci i socijalnim službama dobiće povećanje od oko osam odsto, a radnici u svim ostalim sektorima po oko sedam . U proseku i masi zarada, biće to povećanje od tačno 7,3 procenta, a raspon po delatnostima kretaće se od 2.450 dinara, koliko će povećanje dobiti oni sa minimalcem, pa i do više od 10.000 za one koji zarađuju oko 1.000 evra.\nPovećanje bi trebalo bi da stupi na snagu od januara naredne godine, a obuhvatalo bi sve zaposlene u javnom sektoru, njih oko pola miliona. Najmanju povišicu dobiće zaposleni koji rade za minimalac i ona bi iznosila 2.450 dinara (oko 21 evro), odnosno 2.800 dinara za radnike koji primaju minimalac, a rade u zdravstvu, vojsci ili socijalnim službama. Najveća, za one koji primaju oko 100.000 dinara i više, poput univerzitetskih profesora, lekara, sudija… mogu da računaju i do 10.000 dinara više od 2022. godine.\nPrimera radi, ako medicinska sestra u ovoj godini ima platu od oko 50.000 dinara, u narednoj bi sa povećanjem od osam posto ona bila veća za 4.000 dinara. Oni koji zarađuju 60.000 dinara u zdravstvu ili vojsci istovremeno bi mogli da računaju na dodatnih 4.800 dinara u narednoj godini.\nS druge strane, zaposleni u prosveti koji u proseku zarađuju po oko 60.000 dinara mogu da računaju na povišicu od oko 4.200 dinara.\nPovišice od januara (u dinarima)\nvozači, obezbeđenje, održavanje 2.450 – 2.800\nmedicinska sestra 4.400\nuniverzitetski profesor 8.000\nlekar oko 8.000\nsudije oko 8.000\nadministracija na različitim nivoima 4.200 – 4.900\nPovišice i za najstarije\nŠto se tiče najastarijih, njih od januara čeka linearno povećanje penzija od 5,9 odsto.\nSvih 1,7 miliona penzionera procentualno će dobiti istu povišicu, a to bi prosečnu penziju od 29.400 dinara uvećalo za 1.700 dinara na 31.100 dinara.\nOni koji imaju veću penziju, vrednosno će dobiti „deblju kovertu“, ali najveći broj penzionera imaće u džepu između 900 i 1.200 dinara više. Do ove računice došli smo po osnovu činjenice da najveći broj penzionera u Srbji (njih oko 17 odsto) ima penziju između 15.000 i 20.000 dinara.\nOko dva miliona ljudi u Srbiji dobiće početkom februara od države i novčanu jednokratnu pomoć od oko 170 evra.\nplate povećanje plata


Početna/BIZNIS/Prolećna energija i ženstvenost u novoj kolekcija IVKO\nSana Life 18. aprila 2022.\tBIZNIS, MODA Ostavite komentar\nNakon prvih vesnika proleća – predsezonskih komada koji su nam zagolicali maštu, u IVKO Woman radnje stigla je nova nadahnjujuća kolekcija, koja nam potpuno obuzima čula i pravi osvežavajuć umetnički zaokret na domaćoj modnoj sceni.\n„Cveće je uvek tu za one koji žele da ga vide“, govorio je Matis, a njegov doživljaj prirode definiše i FLOWER liniju SS22 kolekcije, koja prepoznatljivom cvetnom IVKO Woman dizajnu daje prizvuk ponoćnog bluza, ističući slobodu i hrabrost kao modni izbor savremene žene.\nNa nju se umirujućim biljnim dezenima nadovezuje podkolekcija HERBA. Modrim nijansama i pletenjem uz koje vam komadi od teksasa neće nedostajati, košulje i bermude dubokog struka iz Herba kolekcije unose dašak svežine u priču, pretendujući da postanu najnosiviji komadi za aktuelnu sezonu.\nODANOST PRIRODI U SVAKOM DETALJU\nPoslednje IVKO Woman kolekcije nastale su u proizvodnim procesima u potpunosti oslonjenim na obnovljive izvore električne energije, ušteda vode je utrostručena, čak i etikete na proizvodima nose FSC sertifikat koji potvrđuje da vode poreklo iz održivih šuma.\nOznakeIVKO kolekcija materijali moda održivost priroda prolece umetnost\nPrethodni Ljubiša Samardžić Smoki – Mom Joci iz Banju\nSledeći Studenti ponudili 10 inovativnih rešenja u oblasti životne sredine


Liberali za novu platformu evropskih integracija Balkana\nNapisano 21 septembar 2015 . Objavljeno u Aktuelnosti\nDelegacija Liberalne partije Crne Gore učestvuje na sastanku LIBSEEN mreže liberanih partija Jugositočne Evrope i liberalnih lidera u Sofiji. Delegaciju crnogorskih liberala čine potpredsjednik LP Zdravko Šoć i portparol LP Ammar Borančić.\nLIBSEEN mreža balkanskih liberala usvojila je danas, na sastanku u Sofiji, Rezoluciju o evropskim integracijama Zapadnog Balkana koja reprezentuje novu i ubrzanu politiku demokratskih reformi i podrške EU državama regiona aspirantima za članstvo. Ovu rezolciju snažno su podržali i delegati LPCG. Rezolucija prepoznaje važnost obnavljanja evropskog duha kroz bliskiju saradnju i povjerenje i određuje se protiv izjave šefa Evropske Komisije Žan Kloda Junkera koji je kazao da neće biti prijema novih članova za EU u narednih pet godina.\nLiberali prepoznaju važnost ubrzane integracije balkanskog regiona koja će donijeti novi optimizam neophodan Evropi u ovom trenutku a države Jugositočne Evrope ohrabriti da ostanu na liberalno-demokratskom i evropskom kursu uprkos velikim izazovima koje nosi ekonomska kriza, izbjeglička kriza i slično. Oni će zato zajednički pozvati Evropsku komisiju da podrži takvu platofrmu liberalnih partija ovog dijela Evrope.\nRad konferencije podržali su i predsjednik Liberalne internacionale Dr Juli Minoves kao i lider ALDE evropskih liberala Ser Graham Vatson te potpredsjednik Hans van Balen koji su se obratili učesnicima i razgovarali o novoj liberalnoj platformi evropskih integracija. Na skupu su govorili i Vesna Pusić, hrvatska ministarka, kao i liberalni poslanici Evropskog Parlamenta.\nNapisano 16 septembar 2015 . Objavljeno u Aktuelnosti\nKlerofašizam pokušava da ograniči ustavna prava građanima


24 GODINE OD GENOCIDA U SREBRENICI – HRA\nPublished by hraction at 11/07/2019\nPodsjećamo da je Skupština Crne Gore 2009. usvojila Deklaraciju o prihvatanju rezolucije Evropskog parlamenta (EP) o Srebrenici, kojom se osuđuje taj zločin, i obavezala se na afirmaciju istine i doprinosa postizanju pravde, kao i razvoj kulture sjećanja kao mehanizma suočavanja sa ratnom prošlošću. Međutim, u praksi se efekti tih ciljeva još uvijek ne vide s obzirom na to da nadležno državno tužilaštvo nije proizvelo mjerljive rezultate u istrazi eventualne krivične odgovornosti crnogorskih državljana u vezi sa zločinom u Srebrenici, a u saradnji sa tužilaštvom BiH, na šta su se obavezali. Osim toga, Ministarstvo prosvjete još nije kreiralo plan i program da obezbijedi da se u nastavne programe odgovarajućih nivoa obrazovanja uključi informisanje učenika i studenata o ovom zločinu i njegovim posljedicama. To potvrđuje i analiza udžbenika istorije i nastavnih planova i programa koju je uradio CGO „Što skrivaju i otkrivaju crnogorski udžbenici o savremenoj istoriji Crne Gore?“, a iz koje se vidi da u crnogorskim udžbenicima ne postoji nijedna rečenica o genocidu u Srebrenici. Osim toga, Vlada ne obilježava Dan sjećanja na zločin u Srebrenici kao zaseban memorijal, već koristi priliku da 11. jula obilježi sjećanje na sve zločine počinjene na teritoriji Crne Gore i regiona koji su počinjeni u ime Crne Gore, i na taj način relativizuje sve zločine.


SLUČAJ ‘VOLAN’ Druga odgoda zbog bolesti optuženog – Dnevni list\nSLUČAJ ‘VOLAN’ Druga odgoda zbog bolesti optuženog\nU Sudu BiH u četvrtak je drugi put zaredom odgođeno ročište u predmetu “Volan” u okviru kojeg su optuženi Danilo Cicović i još 26 osoba.\nRočište je oba puta odgođeno zbog zdravstvenih problema optuženog Dalibora Vaskovića koji je izjavio kako mu se pokrenuo metak u stomaku gdje je ranjen prije sedam godina te da treba ići na operaciju. On je u prosincu 2011. godine ranjen u Istočnom Sarajevu, kao i njegov brat, kada su u njih pucali Dragan Obućina i Davor Dabić koji su bili osumnjičeni za pokušaj ubojstva. Naredno ročište planirano je za 28. ožujak. Ovo je jedan od najopsežnijih predmeta zbog velikog broja svjedoka (više od 200), točaka optužnice i dokaza. Cicović i ostali se terete\nda su ukrali najmanje 200 vozila vrijednih nekoliko milijuna maraka.\n← Obrana najavila svjedočenje optuženog za ubojstvo\nZBOG RADOVANA KARADŽIĆA: Prijetnje smrću upućene Nenadu Čanku →


Cijevni komerc blokiran račun – Bankar.me\nJune 22, 2016 POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI Leave a comment\nPoreska uprava juče je na zahtjev Ministarstva finansija blokirala žiro-račun kompanije Cijevna kornere i prinudno naplatila 100 hiljada eura.\nUkupan dug Cijevne kornere na kraju maja za poreze, naknade i doprinose iznosio je 1,7 miliona eura.\nFirmi do juče nije bio blokiran račun. U informaciji Poreske uprave o poreskom dugu na 31. maj, za Cijevnu komerc su prazne rubrike koje se odnose na preduzete mjere i predloge za moguću naplatu duga. Navedeno je samo moguće obezbjeđenje preko poravnanja za dug Opštine Budva prema ovoj firmi, ali ne i koliko on iznosi, kada je to predloženo i šta je urađeno.\nPodaci o poreskim dugovima najvećih dužnika, pokazuju da neki od njih godinama nijesu kontrolisani, da nema rješenja o prinudnoj naplati ili da ona nijesu prosljeđivana Centralnoj banci, kao da država nekima od tih dužnika i dalje dodjeljuje unosne poslove.\nUsvajana su i nova rješenja o plaćanju duga na rate iako prethodna nijesu poštovana, a za neke u dokumentaciji Poreslce uprave uopšte nema predloga kako da se naplati dug.\nUkupni poreski dug državi iznosi 584,7 miliona eura, a iz Poreske uprave su tokom sjednice skupštinskog Odbora za ekonomiju kazali da je realno naplativo odsto 230 miliona, ali da ne treba očekivati značajnije pomake u naplati u narednih pola godine.\nPOJMOVIblokirana preduzeća Cijevna komerc Danilo Petrović Preduzeća u blokadi\nPrevious Državni dug 2,5 milijardi eura\nSljedeći Sjutra aukcija za Sarajevo-osiguranje, ko su potencijalni kupci?


Zelena Inicijativa » Misija i vizija\nHome » O nama » Misija i vizija\nProblem upravljanja otpadom u Srbiji nije novijeg datuma i ne tiče samo državnih organa, nego svih njenih građana/ki. Predstavnici/ce Zelene inicijative osećaju potrebu i odgovornost da pomognu institucijama i društvu u Srbiju u savladavanju izazova i problema sa kojima se Republika Srbija trenutno suočava u ovoj oblasti.\nProcenjuje se da se više od 40 % generisanog komunalnog otpada baca na divlje deponije, kojih je 4481, uglavnom u blizini reka, gradskih trgova i parkova, što predstavlja veliki ekološki problem, ali i ozbiljnu zdravstvenu pretnju. Osim toga, deponije su najskuplji oblik tretmana otpada, predstavljaju dugoročnu obavezu i zahtevaju velike investicije, a često im se protivi i lokalno stanovništvo. Podsticanje primarne selekcije otpada i reciklaže, pozitivno bi uticalo na rešavanje problema deponija. Osim ekoloških, reciklaža ima i značajnu ekonomsku dobrobit. Procenjuje se industrija reciklaže u svetu ostvaruje profit od 160 milijardi dolara godišnje i zapošljava više od 1,5 miliona ljudi, dok Srbija, prema procenama, godišnje gubi 50 miliona Evra u vidu sekundarnog otpada koji se ne reciklira. Takođe, u odnosu na zemlje Evropske unije, koje prosečno recikliraju 50% otpada, u Srbiji je taj procenat 5 puta manji.\nUnapredjenje primarne selekcije otpada i industrije reciklaže takođe će doprineti rešavanju problema individualnih sakupljača sekundarnih sirovina. Osetljive društvene grupe, posebno Romske nacinalnosti, prikupe 75% od ukupnog reciklažnog materijala u Srbiji. Njihovo uključivanje u sistem, i institucionalizovanje njihovih aktivnosti značajno bi doprinelo podsticanju primarne selekcije ali bi takodje imala i pozitivan ekonomski efekat.\nZajedničkim delovanjem organizacija građanskog društva u okviru Zelene inicijative, i saradnjom sa nadležnim institucijama i drugim akterima u društvu, nastojaćemo da doprinesemo prevazilaženju postojećih problema i unapređenju oblast životne sredine.


Počela prva Beogradska konferencija mladih - NewsHub\nPočela prva Beogradska konferencija mladih\nPrva Beogradska konferencija mladih svečano je otvorena, a dvodnevna saradnja i razmena mišljenja kroz razne manifestacije trajaće do 15. marta.\nOsnovni cilj konferencije je da se mladi upoznaju sa funkcionisanjem Gradske uprave i uključe u donošenje odluka.\nAndrea Radulović, zamenica predsednika Skupštine grada, prisustvovala je svečanom otvaranju u Starom dvoru.\n- Ova konferencija biće prilika da iznesete svoje ideje, predloge, sugestije i mišljenja o aktuelnim problemima grada. Nama je važno da čujemo vaša razmišljanja o ekonomskim, obrazovnim, političkim i kulturnim temama koje su važne za budućnost našeg grada kao i za vaš razvoj. Ovim želimo da vam omogućimo da učestvujete u životu zajednice i to ne samo iskazujući stav, već i da učestvujete i suočite se sa izazovima. Spremni smo da, nakon konferencije, razgovaramo o svim vašim inicijativama i pokušamo da neke od njih zajednički sprovedemo u delo - rekla je Andrea Radulović.\nUčesnici Beogradske konferencije mladih tokom trajanja skupa biće podeljeni u pet sektora, na kojima će se raspravljati o temama koje se tiču mladih iz oblasti saobraćaja (povećanje bezbednosti), kulture (Beograd kao evropski centar urbane kulture), sporta i omladine (povratak mladih na sportske terene), zaštite životne sredine (doprinos mladih njenom očuvanju) i privrede (volontiranje kao put do posla).\nNenad Borovčanin, državni sekretar Ministarstva omladine i sporta, istakao je da mladi imaju pravo da donose odluke, a da je vreme kada će početi sa tim procesom upravo na njima samima.\n- Za početak, prvo sami morate doneti odluku da život uzimate u sopstvene ruke, a zatim da se udružite i počnete da delujete sa konstruktivnim predlozima prema nama koji smo odgovorni. Mi kao predstavnici institucija dužni smo da vas saslušamo i zaslužujete da imate proritet, jer ćete jedino tako prihvatiti činjenicu da ovo društvo nešto čini za vas. Beograd je metropola ne samo po projektima koji su se realizovali u prošlosti i koji će se tek realizovati, već i zbog mladih koji u njemu žive, srednjoškolcima i studentima, a što se retko koristi - rekao je Borovčanin.\nRajan Roulands, savetnik za odnose sa javnošću u Ambasadi SAD, koja je jedan od pokrovitelja konferencije, naglasio je da Beogradska konferencija mladih ima veliki kapacitet da pomogne gradu predlažući odgovarajuća rešenja za budućnost.\n- Konačni rezultat konferencije predstavljaće glas mladih kao predlog javnih politika, koji će biti upućen gradskim vlastima. Vi, mladi, imaćete posle toga veliku odgovornost da radite na sprovođenju takvih odluka, a to nije nimalo lako. Vi ste budući lideri, a dužnost nas starijih je da vam u tome pomognemo, pružajući vam savete i potrebnu podršku - rekao je Roulands.


Zavera kartela: Tramp puni strateške rezerve jeftinom naftom - Sputnjik Srbija\n07:34 21.04.2020 (osveženo 07:42 21.04.2020) Preuzmite kraći link\nAmerički predsednik nazvao je situaciju sa cenama nafte kratkotrajnom pojavom koja se može objasniti finansijskim pritiskom. On je obećao da će iskoristiti pad cena da napuni nacionalna skladišta sa „crnim zlatom“.\n„Nameravamo da napunimo skladišta sa 75 miliona barela nafte. Prvi put za dugo vreme ona će biti puna. Mi ćemo to uradini sa korektnim cenama“, rekao je Tramp na brifingu u Beloj kući.\nBivšem ruskom premijeru Dmitriju Medvedevu se ova situacija čini kao da se radi o zaveri kartela.\n„To što se dešava sa cenama nafte, mnogo podseća na zaveru kartela. Ovu situaciju treba vrlo pažljivo analizirati, pošto potkopava obnovu svetsku privrede. Verovatno će se principi trgovine naftom u budućnosti promeniti“, napisao je Medvedev na fejsbuku.\nJuče je nafta marke „VTI“ (fjučersi za maj) prvi put u istoriji pala na - 40 dolara za barel. Danas se već oporavila i kreće se oko 2,21 dolara za barel, pokazuju podaci sa berzi.


,,Rasadnik Žića'' osvojio turnir u Svrljigu - Svrljiske novine\nMesec dana dobrog fudbala\n,,Rasadnik Žića“ osvojio turnir u Svrljigu\nEkipa ,,Rasadnik Žića“ pobedom 7:2 nad svrljiškom ekipom ,,Amphora Planet Win“ osvojila je ovogodišnji 64. Vidovdanski turnir.\nRasadnik Žića, pobednik turnira, dodela pehara, foto: M.M.\nU velikom finalu sastale su se dve najbolje ekipe na turniru – domaćin Amphora Planet Win i Rasadnik Žića, niška ekipa koja godinama unazad uzima prvu nagradu u Svrljigu – Rasadnik Žića.\nPred više od 1.000 ljubitelja sporta i malog fudbala nastupile su ove dve ekipe i od samog starta krenulo se sa pravim fudbalskim majstorijama. Svrljižanini su se držali dostojanstveno, igrali pošteno i fer-plej, što se prepisuje i gostima, sada koji su se odomaćinili u Svrljigu osvajajući turnir svih ovih godina.\nVredno je istaći da je pred početak meča za vreme trajanja himne Srbije prikazana i bakljada, na oduševljenje svrljiške publike.\nFinalisti sa sudijama, foto: M.M.\nGosti iz Niša pobedili su na kraju meča rezultatom 7:2, ali je bitno reći da je veliki rezultat za goste postignut minut-dva do kraja meča, kada je koncentracija i snaga počela da nedostaje domaćinima koji su učesnici na mnogim turnirima širom Srbije, kao i ostale ekipe koje su se takmičile u Svrljigu.\nU ime Opštine Svrljig i Organizatora nagrade su uručili predsednik Opštine Miroslav Marković i direktor turnira Aleksandar Mentović.\nPodela nagrada usledila je još u 20 časova, kada su medalje i pehare dobili najmlađi učesnici, a potom po završetku finalnog meča nagrade su preuzeli kadeti, onda trećeplasirani RB KOP, pobednik 63. Vidovdanskog turnira, koji je u borbi za treće mesto savladao Drajinac, Amphora Planet Win za drugo mesto i ovogodišnji prvaci Rasadnik Žića.\nPredsednik opštine uručio nagrade najmlađima, foto: M.M.\nNagrade su podeljene i pojedincima, za najboljeg igrača turnira proglašen je Mladen Kocić Cipi (Rasadnik Žića), za najboljeg domaćeg igrača proglašen je Viktor Vasić (Amphora Planet Win), za najboljeg golmana Petar Nikolić (Rasadnik Žića) i za najboljeg domaćeg golmana proglašen je Marko Stojanović (Drajinac), inače golmana Fudbalskog kluba ,,Svrljig“.\nPredsednik opštine Svrljig Miroslav Marković čestitao je svim učesnicima na fer-plej igri i pozvao ih da i naredne godine uzmu učešće na 65. Vidovdanskom turniru u Svrljigu.\nNajmlađi učesnici, foto: M.M.\nPrvo mesto u konkurenciji ,,Za najbolju svrljišku ekipu“ osvojila je ekipa Amphora Planet Win.\nOrganizatori su posebno pohvalili veterane ,,Romantičare“ iz Svrljiga koji su uzeli učešće u revijalnoj utakmici u okviru finalne večeri turnira.\n64. vidovdanski turnir, 64. vidovdanski turnir u malom fudbalu, Futsal, sport, Sport Svrljig, Svrljig sport, turnir u malom fudbalu, vidovdanski\nPrevPrethodnaAmbiciozni planovi Vlade za jug Srbije\nSledećaTURNIR: Nagrađeni deo sredstava uplatiće za pomoć pri lečenju Milanu Nikoliću!Next


David Bowie objavio novu pesmu (audio) | Balkanrock.com\nNaslovna Izdvajamo David Bowie objavio novu pesmu (audio)\nOmot deluks izdanja (Džimi King, 2013)\nPre izlaska kompilacije hitova “Nothing Has Changed” 17. novembra za Parlaphone, Dejvid Bovi je objavio i novu pesmu “Sue (Or In A Season Of Crime)“.\nOmot standardnog izdanja (Stiv Šapiro, 1973)\nPesma je nastala ove godine, a producirao ju je Toni Viskonti, Bouvijev dugogodišnji saradnik i producent albuma “The Next Day”. Snimana je u Njuroku sa Maria Schneider orkestrom u kome sviraju eminentni trubači. To je u višedecenijskoj Bouvijevoj karijeri jedna od retkih džez pesama koje je komponovao.\nNa singlu kao B-strana premijerno se nalazi još jedna novosnimljena pesma “Tis A Pity She’s A Whore“ koja će se pojaviti 17. novembra zajedno sa kompilacijom. Uz nove numere na izdanju se nalaze i nikad objavljene “Let Me Sleep Beside You” sa sesija albuma “Toy”, zatim “Your Turn To Drive” i nova verzija pesme “Shadow Man” originalno nastale 1971. godine.\nOmot vinilnog izdanja (Mik Rok, 1972)\nPo rečima Dejvidovog dugogodišnjeg saradnika, producenta i mentora Tonija Viskontija, ovaj bi trebalo uskoro da objavi novo studijsko izdanje. Po rečima Viskontija, “biće novog albuma definitivno, uskoro…” Nakon pitanja da li će promovisati novi album nastupima uživo, Toni je ukazao da prethodni album, “The Next Day” nije bio praćen koncertom, ali da ne može sa sigurnošću da potvrdi. U suštini, sve zavisi od samog Bouvija i njegovih želja.\nOmot singla: “Sue (Or in a Season of Crime)”\nSpisak pesama deluks izdanja:


Trendovi pojačanog uticaja ultranacionalističke i ksenofobne politike u Evropi - Progovori o pregovorima\nNezavisno telo Saveta Evrope protiv rasizma i netolerancije (ECRI) u svom godišnjem izveštaju za 2019, objavljenom 27. februara, ukazuje na alarmantne trendove pojačanog uticaja ultranacionalističke i ksenofobne politike širom Evrope. U izveštaju se ukazuje na govor mržnje u društvenim medijima, rasprostranjen antisemitizam i mržnju usmerenu na muslimane kao sve više neprijateljsko okruženje za nevladine organizacije koje rade sa osetljivim grupama.\n"Evropa je suočena sa šokantnom realnošću: antisemitski, antimuslimanski i drugi rasistički zločini mržnje rastu alarmantnom stopom, a najnoviji primer je ekstremistički napad u Hanauu u Nemačkoj u kome je devet ljudi ubijeno a nekoliko je ranjeno. Takva strašna dela često se podstiču otrovnim rečima i teorijama zavere raširenim preko društvenih mreža i interneta", rekla je generalna sekretarka Saveta Evrope Marija Pejčinović Burić.\nOna je rekla da mora da se zaustavi širenje retorike rasističkih ekstremista koja "udara u samo srce demokrtija", i da zemlje članice SE moraju da rade zajedno u bobi protiv rastuće desničarske pretnje, uključujući kroz saradnju sa ECRI-jem i primenom njegovih preporuka.\nU izveštaju ECRI ukazuje da su mete dugogodišnjih predrasuda diskriminacije, ksenofobne retorike i nasilja muslimani, Jevreji, Romi i crnci.\nKsenofobni nacionalizam i dalje prikazuje Islam kao religiju stranu nacionalnoj kulturi i identitetu mnogih zemalja članica, a antimuslimanska retorka čini da su muslimani koji nose odlike svoje vere mnogo osetljiviji dok razni oblici diskriminacije još pogoršavaju situaciju posebno za žene muslimanke.\nUkazuje se da je poraslo nasilje u ekstremnom obliku protiv Jevreja i jevrejskih institucija, a takođe su izazovi rasizam protiv crnaca i socijalna marginalizacija Roma.\nKada je reč o jednakosti LGBTI populacije, mnoge zemlje su preduzele dalje akcije u tom smeru dok su druge krenule u suprotnom pravcu i LGBTI osobe i dalje su suočene sa uznemiravanjem, pretnjama i nasiljem, navodi se u izveštaju.\nRastući osećaj nesigurnosti među Evropljanima nastavlja da podstiče antiimigrantska osećanja i sve više ljudi smatra da jednakost i inkluzija dovode do dalje neželjene konkurencije i prete njihovim već smanjenim resursima.\nTo osećanje, kako se navodi u izveštaju, naširoko koriste ksenofobni nacionalisti. Ukazuje se na potrebu proaktivnog pristupa da bi se podržala inkluzivno obrazovanje.\nECRI ukazuje da je porasla popularnost ultranacionalističkih stranaka u nekim zemljama što se vidi na izborima za Evropski parlament i nekoliko nacionalnih parlamenata ali da nije dovoljno samo konstatovati povećan broj mesta osvojenih na parlamentarnim izborima.\nECRI navodi da je uočljivo da raste broj glavnih političkih stranaka koje usvajaju restriktivne politike prema migraciji i integraciji koje su ranije bile povezane sa desničarskim strankama.\n"Razne izborne kampanje 2019. godine pokazale su da su ultranacionalistički, ksenofobni, rasistički i homo/transfobni govor ponovo u usponu i sve više prožima i čak postavlja ton na društvenim mrežama", navodi se u izveštaju.\nUkazuje se da uvredljive i degradirajuće izjave koje su nekad smatrane neprihvatljivim sada postaju nova norma, a govor mržnje koji izaziva opšti princip ljudskog dostojanstva preliva se u nedigitalni svakodnevni život.\nSituacija je pogoršana time što organizacije koja se zalažu za interese osetljivih grupa i dalje nemaju dovoljno finansijskih sredstava i osoblja, kao ni ovlašćenja da pruže podršku žrtvama i da ih predstavljaju pred sudovima.\nVažna uloga organizacija civilnog društva tek treba u potpunosti da bude priznata i podržana, navodi se u izveštaju.\nECRI ukazuje na zabrinutost zbog sve neprijateljskijeg pravnog, verbalnog i ponekad i fizičkog okruženja u kome deluju neke nevladine organizacije i aktivisti za odbranu ljudskih prava u nekim zemljama. Te organizacije se prikazuju kao pretnje za nacionalni interes i bezbednost i zastrašuju se oni koji otvoreno podržavaju osetljive grupe.\nU izveštaju se navodi da se pojavljuju novi izazovi vezani za uticaj veštačke inteligencije na diskrimnaciju u društvu.\nRetki su za sada slučajevi namerne diskriminacije preko veštačke inteligencije, međutim, sve više je nenamernih primera diskriminacije obično zbog neuočene pristrasnosti među dizajnerima sistema kao što je nedostatak transparentnosti u procesima veštačke inteligencije.


OTPAD IZ POTPEĆKOG JEZERA VEĆ STIŽE NA DEPONIJU „DUBOKO“ - UžiceMedia\nNaslovna Ekologija OTPAD IZ POTPEĆKOG JEZERA VEĆ STIŽE NA DEPONIJU „DUBOKO“\nPrve količine otpada iz Potpečkog jezera kod Priboja počele su da stižu na deponiju „Duboko“. Na zahtev Ministarstva za zaštitu životnu sredinu JKP „Duboko“ primiće PET ambalažu i ostali otpad koja će se dalje reciklirati, prodavati i neće odlaziti na telo deponije. I ostali otpad će biti tretiran uz nadoknadu, a obezbeđen je prostor za sakupljanje tog plutajućeg otpada iz Potpečkog jezera\n– Tačne količine otpada još se ne znaju, a krupan drveni otpad se izdvaja na brani i on se posebno deponuje u Prijepolju. U tom otpadu najviše ima PET ambalaže i on će biti selektovan i baliran, a zatim ćemo ga prodati tako da ćemo imati i finansijsku dobit, – rekao je Momir Milovanović, direktor JKP „Duboko“.\nNa konferenciji za medije istaknut je i značaj potpisanog ugovora u okviru programa prekogranične saradnje Srbija-BiH radi rešavanja problema kabastog otpada. Projekat „ Uspostavljanje sistema upravljanja kabastim otpadom na teritoriji gradova Užice i Tuzla” čiji je nosilac Regionalni centar za upravljanje otpadom “Duboko” Užice, dok su partneri na projektu JKP Komunalac i Centar za ekologiju i energiju Tuzla. Regionalni centar za upravljanje otpadom „Duboko“ je po treći put nosilac projekta upravljanja otpadom.\nDragoljub Stojadinović, zamenik gradonačelnika Užica i Momir Milovanović, direktor JKP Duboko Užice (Foto: UžiceMedia)\n– Vrednost ovog projekta je preko 576 hiljada evra a veoma je važno da će zahvaljujući ovom projektu dva grada Užice i Tuzla dobiti dva šredera i 40 kontejnera. Početak projekta biće 1. marta a rok za realizaciju je 18 meseci, – istakao je Dragoljub Stojadinović, zamenik gradonačelnika Užica.\nOvim projektom biće rešen gorući problem kabastog otpada koji se pojavljuje u svakoj lokalnoj samoupravi, a taj otpad se drugačije zbrinjava u odnosu na komunalni otpad.\n– Kroz ovaj projekat biće rešen sav kabasti otpad u devet lokalnih samouprava koje su u osnivači Regionalnog centra „Duboko“. Šreder koji će biti dobijen moći će da reciklira i građevinski otpad koji je takođe veliki problem u gradu. On će ubuduće biti iskorišćen u putnu mrežu za nasipanje ili za prekrivanje tela deponije, – rekao je direktor Milovanović.\nDeponija Duboko (Foto: UžiceMedia)\nPodsetimo i da je krajem prošle godine Ministarstvo za zaštitu životne sredine izdvojilo 96 miliona dinara za proširenje i sanaciju tela deponije. Početak radova planiran je za mart a prve količine otpada deponovane u avgustu.\nA početkom januara svi mediji i društvene mreže bili su preplavljeni snimcima i fotografijama ljudskog nemara na Potpećkom i Višegradskom jezeru. Reka Lim, Potpećko jezero kod Priboja i Višegradsko jezero doživeli su pravu ekološku katastrofu.\nPrethodni tekstNOVE KOLIČINE VAKCINA Za zdravstvene radnike u užičkom kraju\nSledeći tekstZAJEDNO ZA DEČIJE OSMEHE Humanitarna akcija u Užicu i drugim mestima Srbije


Uvođenje vanrednog stanja nije opcija za sprečavanje širenja virusa korona, izjavio je danas epidemiolog Predrag Kon koji je dodao da je neophodno poštovati mere i istakao da je najpametnije nositi zaštitne maske.\n„Najpametnije je nositi maske, a zatvaranje nije opcija“, kazao je dr Kon.\nKako je naveo za TV Prva, on lično je za nešto restriktivnije mere, ali smatra da bi situacija bila prevladana i uz poštovanje onih koje su već na snazi.\nKon ističe da je on za nošenje maski i na otvorenom i dodaje da Krizni štab insistira na sprovođenju mera koje bi bile dovoljne da se situacija koliko-toliko drži pod kontrolom.\nNaveo je da je sadašnja situacija posledica toga što u Srbiji nikako nije virus u potpunosti potisnut, već je tinjao.\n„Nama je tinjalo, import koji smo imali nije bilo glavni, da smo uspeli tinjanje da potisnemo išlo bi sporije, ali bilo je želje za provodom, ponese vas život. Činjenica je da je virus tu, videli smo šta radi u Evropi i susednim zemljama i bili smo u prednosti. Sada više nismo, pogotovu u Beogradu gde je uzeo zamah koji ne može da se lako zaustavi“, istakao je epidemiog.\nPrema njegovim rečima, tamo gde su uspostavljeni nadzorni sistemi i tamo gde se ljudi ponašaju kako treba, odnosno gde poštuju mere, nema zaražavanja, međutim ima i onih koji mere ne poštuju i tu naravno dolazi do zaražavanja.\nKada su u pitanju vrtići i škole, Kon kaže da je došlo do upliva virusa u te institucije, ali da nema transmisije tako da je na školama da li mogu da se organizuju da grupu, po grupu šalju na onlajn nastavu.\n„Škole se ne pokazuju kao mesta prenošenja virusa korona, napravili smo barijere i pratimo situaciju, uliva se u školu, ne zatvaramo ih jer nema prenosa, da li će moći da se organizuju da grupa, po grupa ide na onlajn nastavu to je pitanje za Ministarstvo prosvete“, kaže dr Kon.\nEpidemiolog je svakako za veću kontrolu nad poštovanjem mera i kaže da su u tom smislu krenule neke aktivnosti, pogotovu tamo gde se najmanje poštuju, a najrizičnija su mesta.\n„Neko ko sada organizuje neke događaje sa 200 ljudi sa živom muzikom i to radi svakog vikenda i produžava do sitnih sati, to radi svesno. U ovim uslovima on krši zakon i ako mu se neko zarazi i završi loše to je krivična odgovornost i to je pitanje za pravnike. Činjenica je da pravni okvir koji je do sada postojao nije omogućavao da se sprovodi kontrola sa sankcijama, ali sada će se i to promeniti“, ističe.\nKada je u pitanju sudar sezonskog gripa i virusa korona, dr Kon navodi da sada još uvek nije sezona gripa, da to počinje u decembru i da će do tog sudara doći, ali nešto kasnije.\nDr Kon naglašava da u bolnicama ima još prostora, ali upozorava da se broj pacijenata na dnevnom nivou povećava, posebno u Beogradu.\n„To je eksponencijalni rast. Nismo uspeli da dva, tri dana imamo isti broj, već konstantno veći i to zabrinjava. Ako je bilo 590, pa sledeći dan 640, to treba množiti sa deset“, kaže dr Kon.\nGradski prevoz je jedno od najrizičnijih mesta za prenošenja virusa, kaže dr Kon i naglašava da bi kontrola trebalo da bude strožija i da bi maske morali svi da nose, a oni koji ne žele da nose maske, neka idu svojim automobilom jer bez nje ne mogu ni u taksi da uđu.\nOcenio je da se trenutno Srbija nalazi u nedelji uspona, što će biti slučaj i sledeće nedelje, a može da se desi i da zahvati treću nedelju.\n„Onda može da dođe do zaravnjenja, a spuštanje se može očekivati za nekih pet nedelja od sada, polovinom decembra, ali ako poštujemo preporučene mere“, kaže dr Kon.\nKada je reč o vakcini, dr Kon ističe da ne vidi drugi način za suprotstavljanje virusu osim tog.\n„Vakcina će stići, ali pitanje je koliko će biti efektivna i od nje se ne može očekivati da bude Bog zna kako efektivna, ali će biti dovoljna da spreči umiranje i uspori virus“, zaključio je dr Kon.\nTags: dr predrag kon, epidemiološka situacija, vanredno stanje, zaštitne maske


Reke Drina i Sava u porastu\nTanjug 12. februara 2021. 10:22\nBANJALUKA – Nivo reke Drine u Semberiji u protekla 24 časa porastao je za 62 centimetra i na vodomernoj stanici Radalj dostigao jutros 431 centimetar, a redovna odbrana od poplava uvodi se kada je kota 450 centimetara.\nIz bijeljinskog gradskog Odseka za civilnu zaštitu saopšteno je da je protok Drine jutros u 6.00 na Hidroelektrani Zvornik iznosio 1.867 metara kubnih u sekundi.\nUsled znatnog porasta vodostaja došlo je do izlivanja reke Drine u priobalnim delovima, zaplavljen je „Ekokamp“ i veći broj vikendica-dvorišta, kao i veći deo Lešničke ulice, koja je neposredno uz reku Drinu.\nVodostaj reke Save porastao je u protekla 24 časa za 13 centimetara i jutros je u 6.00 mernoj stanici znosio 911 centimetara, a redovna odbrana od poplava uvodi se na koti od 970 centimetara.\nS obzirom na veoma visok vodostaj reka Save i Drine na području Semberije, nastavlja se sa praćenjem i obilaskom potencijalno ugroženih područja i po potrebi preduzimaće se i druge mere iz Plana zaštite i spasavanja od poplava, navodi se u saopštenju.


Beogradski centar za ljudska prava - Belgrade Centre for Human Rights » Kampanja za donošenje zakona protiv diskriminacije\nOvaj projekat zajedno su realizovali Beogradski centar za ljudska prava i Centar za unapređenje pravnih studija. Na projektu su se odvijale sledeće aktivnosti:Beogradski centar za ljudska prava i Centar za unapređenje pravnih studija priredili su Danas pravo, podlistak u dnevnom listu Danas.\nOrganizovane su javne debate i tribine u Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu i Beogradu o zakonodavstvu koje se bavi zabranom diskriminacije. Na tribinama su učestvovali i prrdstavnici manjinskih grupa (nacionalne manjine, invalidi, seksualne manjine, žene). Na tribinama je ukazano na potrebu donošenja zakona protiv diskriminacije u skladu sa međunarodnim standardima\nCentar za unapređenje pravnih studija je izradio Pedlog zakona o zabrani diskriminacije koji je predstavljen poslanicima u Skupštini Srbije i Skuštini Državne zajednice Srbija i Crna Gora.\nBeogradski centar za ljudska prava organizovao je seminar za sudije, tužioce, advokate o zakonodavstvu u ovoj oblasti. Teme su bile: načelo jednakosti i zabrana diskriminacije u sistemu Ujedinjenih Nacija – praksa UN Komiteta, zabrana diskriminacije prema Evropskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda i Protokolu br. 12, jurisprudencija Evropskog suda za ljudska prava, predstavljanje Modela Zakona protiv diskriminacije, oblici zabranjene diskriminacije prema Modelima Zakona, mehanizmi zaštite od diskriminacije prema Modelima Zakona, predstavljanje Modela Zakona protiv diskriminacije osoba s invaliditetom.


Zbog pandemije brojne aviokompanije su u krizi zbog čega je dolazilo i do otpuštanja radnika u svjetskim kompanijama. Kako bi preživjeli krizu i privukli turiste u ponudi su razne mogućnosti koje do sada nisu bile u opticaju.\nFrontier Airlines je predstavio i opciju "Više prostora" koja za 39 dolara nudi mogućnost još jednog, srednjeg sjedišta kako bi na taj način održali distancu ukoliko želite. Iz kompanije su nakon kritika poručili da namjera nije bila profitiranje na sigurnosti putnika.\nUticaj cijene nafte na avionske karte\nThe Times od London piše da je sicilijanska vlada odvojila 50 miliona eura upravo za plaćanje polovine karata turistima.\nAsiana Airlines nudi čak mogućnost "Plati sada, leti bilo kada" što podrazumjeva rezervaciju određenog leta s tim da možete odabrati bilo koji datum.


Rumunija: Medijska industrija će dobiti 200 miliona leja za informativnu kampanju o COVID-19\nBy Daniel Stroe / Објављено на: April 27, 2020\nGlavna opoziciona stranka i novinari izražavaju zabrinutost\nU nastojanju da pomogne rumunskoj štampi da se izbori sa krizom izazvanom koronavirusom, Vlada će izdvojiti ukupno 200 miliona leja za pokretanje informativne kampanje za borbu protiv širenja COVID-19, koja će se održati u naredna četiri meseca. Sredstva će se deliti između televizija, onlajn medija i lokalne štampe.\nU poslednja dva dana održano je nekoliko telekonferencija u prisustvu predstavnika medijske industrije i vladinih zvaničnika na nivou premijera, potpredsednika Vlade i šefa kabineta premijera. Vlada je želela da se upozna sa stavovima štampe o regulatornom aktu koji bi predvidio kreiranje informativne kampanje o COVID-19, koju finansira država, a koju bi reklamirale nacionalna, lokalna i regionalna štampa.\nOsigurani iznos je 50 miliona leja mesečno tokom četiri meseca i odnosi se na celu rumunsku štampu. Razgovori su se fokusirali na kriterijume koje treba uzeti u obzir pri raspodjeli resursa i mehanizam potpisivanja javnih ugovora.\nDoduše, lokalna štampa je teško pogođena jer su mala preduzeća – restorani, prodavnice, frizeri, poljoprivreda ili prerada – odjednom zatvoreni. Lokalna štampa je smanjena u periodu 2008.-2010., od početka ekonomske krize, kada je postala zarobljena u rukama lokalnih “barona” ili je sa lakoćom iskorišćena u političke svrhe. Za one koji su odolevali održavanju nezavisnosti nastupio je kritični trenutak.\nTokom diskusije koju je vodio Ionel Danca, šef kabineta premijera, a prisustvovali su Raluca Turcan, potpredsednik Vlade i premijer Ludovik Orban, podvučeno je da neće biti uticaja na nezavisnost novinara i medijskih kuća i da se neće nametati dodatna obaveza osim objavljivanja, prema ugovoru, informativnog materijala o krizi zbog koronavirusa.\nKriterijumi dogovoreni sa svim predstavnicima medijskog sektora su: da je medij neprekidno funkcionisao tokom šest meseci pre krize, odsustvo bilo kakvih dugovanja prema državi i najmanje dva stalno zaposlena radnika ili četiri honorarna radnika na platnoj listi.\nMediji koji imaju elektronsku i štampanu verziju mogu zatražiti da se inforativna kampanja provede u oba oblika publikacije, dobivajući dvostruko veći od obezbeđenog iznosa. Lokalne TV stanice i radio stanice dobiće sredstva na osnovu analize publike, broja zaposlenih i procenta učešća same produkcije u dodeljenim iznosima, i sa fiksnim iznosom jednakim za sve.\nRumunski biro za kontrolu prenosa BRAT sažeo je neke zahteve koji se tiču štampe u celini. Predlozi BRAT-a i Rumunskog regulatornog tela za komunikacije (ARCA) predstavljeni su krajem marta tokom preliminarnih sastanaka s Vladom o pitanju podrške za štampu.\nPredlog BRAT takođe uključuje etičke kriterijume za buduće poreske olakšice: „Oni koji su pogođeni su legalni izdavači, koji se fokusiraju na pružanje objektivnih informacija javnosti i ne pribegavaju lažnim ili pogrešnim vestima“. Oni koji promovišu „lažne vesti“ sa naslovima koji dovode u zabludu, naprotiv, favorizuju se u ovom periodu: nemaju oglase velikih kompanija i „moralne“ investitore u reklamiranju; prihvataju bilo kakvo oglašavanje putem globalnih ili regionalnih automatizovanih platformi, od nerealnih pravnih lica koja često ne poštuju odgovarajuća pravila informisanja ili ne poštuju svoje poreske obaveze.\nŠto se tiče onlajn štampe, čija je publika porasla tokom krize COVID-19, teško je rešiti pitanje suočavanja sa lažnim konkurentima. Mere koje su vojnim odredbama preduzete za blokiranje lokacija koje šire lažne informacije su neadekvatne. Trenutno seradi na nacrtu plana koji će biti dostavljen Vladi na odobrenje sledeće nedelje, nakon što ga pregledaju predstavnici medijske industrije.\nPredloženo je da se uzmu u obzir TV kanali koji proizvode informativni program, koji pružaju informacije i uključuju dijaloške emisije i panele o aktuelnim dešavanjima. Javna televizija i javni radio, kanali koje finansira crkva ili univerziteti, smatraju se nepodobnim jer se ionako finansiraju iz državnog budžeta.\nNisu razmatrani nikakvi etički kriterijumi iako postoji Nacionalni audiovizualni centar CNA, autoritet koji, iako je postavljen pogrešno, zaista kažnjava odstupanja.\nOtuda skepticizam nekoliko novinara koji su svoja razmišljanja podelili na mreži. Značajni iznosi mogli bi se usmeriti na kanale u vlasništvu kontroverznih biznismena s očiglednim političkim interesima, kao što su porodica Voiculescu, Sebastian Ghita, biznismen osuđen na zatvorsku kaznu, Maricel Pacuraru, publikacije Dan Andronika ili Bogdana Chirieaca, za koje značajan deo ljudi veruje da je on otelotvorenje korupcije, te veza sa neprijavljenim interesima i partnerstvom.\n„Mi, G4Media.ro, nismo učestvovali u pregovorima, jer se iz moralne i etičke perspektive ne slažemo sa neposrednom raspodelom novca za štampu, posebno u pogledu dvostrukih izbora (lokalnih i parlamentarnih). Naravno, u potpunosti razumemo poteškoće, posebno u slučaju lokalne štampe, koja je posebno pogođena u ovom periodu, a moguće rešenje bi bile poreske olakšice za plaćanje doprinosa i poreza za medije, umesto da primaju novac direktno iz Vlade”, rekao je za Radio Slobodna Evropa Cristian Pantazi, izdavač G4Media.\nMeđutim, dobra vest je da je premijer obećao da će isplatiti deo zarada onih koji su nezaposleni a nekada su radili za kompanije, uključujući i medije, nakon ukidanja vanrednog stanja.\nEvropski poslanik i potpredsednik Saveza Saveta Rumunije USR Iulian Bulai zatražio je mišljenje mnogih uglednih zvaničnika Parlamentarne skupštine Saveta Evrope (PACE) o odluci rumunske Vlade da ovim oblikom oglašavanja izdvoji 42 miliona evra za medije / informativne kampanje za naredna četiri meseca. Evropski poslanik napisao je pisma Olivieru Bechtu, predsedavajućem Odbora za kulturu, nauku, obrazovanje i masovne medije, i Stefanu Schennahu, generalnom izvestiocu PACE za slobodu štampe i bezbednost novinara.\nU priloženim dokumentima, Iulian Bulai, koji je takođe predstavnik USR-a u PACE-u i član Nadzornog odbora Skupštine, skrenuo je pažnju na činjenicu da, iako je povod za finansiranje podrška kampanji svesti o koronavirusnoj krizi, u stvari, to bi se moglo tumačiti kao „latentna poticaj“ koji je dat novinarima u kontekstu ovogodišnjih lokalnih i parlamentarnih izbora, s obzirom na to da se ova metoda medijske podrške ne može nigde naći u drugim zemljama EU. „Vreme održavanja ove kampanje za podizanje svesti podudara se sa lokalnom i nacionalnom izbornom kampanjom. Kao rezultat toga, postoji sumnja da Vlada pokušava otkupiti rumunsku štampu, koja je već pogođena trenutnom krizom. Po mom mišljenju, ova akcija će uticati na nezavisnost rumunskih medija i imaće posledice na rumunsku demokratiju tokom izborne godine. Kroz ovaj pristup, voleo bih da znam i mišljenje nekih veoma važnih aktera u ovoj oblasti aktivnosti u okviru PACE-a“, rekao je Iulian Bulai. / ibna


Nikolić: "Radim na konačnom rešenju za KiM" | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tNikolić: „Radim na konačnom rešenju za KiM“\n„Na tom predlogu intenzivno radim, jer smo već negde na ivici i svako naše sledeće popuštanje moglo bi da znači da smo se pomalo prećutno sa mnogo čime saglasili“, rekao je Nikolić u intervjuu za nedeljnik NIN.\nPredsednik Srbije je dodao da, ako ne bude jedinstva državnog vrha, više ništa ne može da učini za Kosovo, jer u njegovoj nadležnosti nije ni spoljna ni unutrašnja politika.\n„Ali, pošto sam pobedio na direktnim izborima, od mene se očekuje da uvek imam stav i spreman sam, kao i u slučaju prethodne platforme o Kosovu, da predložim inicijalni tekst i da mi Vlada kaže šta je za nju moguće, a šta nije, da dođemo do zajedničkog rešenja i da za to tražimo i podršku u međunarodnim krugovima“, rekao je Nikolić.\nDodao je da tim predlogom niko neće biti potpuno zadovoljan i da veruje da će naići na otpore u zapadnim državama koje su priznale nezavisnost Kosova.\n„To će biti predlog Vladi, jer ja po Ustavu nemam prava predlaganja Skupštini. Ja želim sa ovom Vladom da delim sudbinu, jer ako situacija bude loša, uzalud je što predsednik dobro radi. Aleksandar Vučić i ja smo na vlast došli zajedno i zajedno ćemo sa vlasti i otići, ako ne bude dobro“, rekao je Nikolić.\nPredsednik Srbije je dodao da će, ako priznanje Kosova bude uslov za prijem u EU, to biti jasan signal da Brisel ne želi Srbiju u članstvu, kao i da će usklađivanje spoljne politike s Unijom biti težak zadatak za Beograd.\n„Nema crkve u kojoj bismo mogli da izmolimo oproštaj za uvođenje sankcija Rusiji, jer bi ta odluka za nas bila katastrofalna. A bilo je već ispipavanja kako reaguje Srbija, ima li među nama podela. Zato sam rekao da Srbiju može da pobedi samo onaj ko je podeli, da bih sprečio da se delimo“, rekao je Nikolić.\nPredsednik Srbije je kazao da nisu dobra trvenja koja postoje u vlasti i kritički se izrazio o izjavi ministra spoljnih poslova Ivice Dačića da je potrebna promena Ustava Srbije, ali i o nastupima pojedinih ministara.\n„Često se ministri, čak i neki njihovi činovnici, usuđuju da komentarišu teme koje nisu u opisu njihovog posla, umesto da sačekaju premijera i sednicu Vlade na kojoj bi se utvrdio zajednički stav“, rekao je Nikolić.\nPo njegovim rečima, Ustav Srbije je donet uz velike napore i zato se sada ne usuđuje da kaže ni da je kao čovek koji je pobedio na predsedničkim izborima u stanju da ubedi građane da treba menjati Ustav.\nNikolić je ocenio i da je sada, nakon odustajanja Rusije od gasovoda Južni tok, pravi trenutak za razgovor o novim oblicima ruskih ulaganja u Srbiju.\n„Zna predsednik (Rusije Vladimir) Putin da sada postoji neka senka u našim odnosima i da bi sve moglo da se vrlo lako reguliše ako bi se Rusija uvrstila među veće investitore u Srbiju“, rekao je srpski predsednik.\nAleksandar VučićintervjuinvestitorjedinstvaJužni tokkatastrofaKosovonezavisnost Kosovapredsednik Srbijepriznanje KosovaTomislav Nikolićvestizadatak


SNS i SPS: Crkva ne može da sruši koaliciju, kosovska politika ostaje ista\nPismo Sinoda SPC, bez obzira na to da li je reč o autentičnom dopisu srpskom predsedniku Tomislavu Nikoliću ili njegovoj neautentičnoj verziji objavljenoj u medijima, u kojem Crkva oštro napada kosovsku politiku Vlade Srbije, ne može da napravi razdor ni među strankama vladajuće koalicije, niti u njenoj stožernoj partiji SNS, tvrde za „Blic“ i među socijalistima i među naprednjacima.\nIvica Dačić i Tomislav Nikolić sa patrijarhom Irinejom\nOba pisma, naime, sadrže iste kritičke stavove u pogledu politike koju vlast vodi prema Kosovu, s tim što je verzija koja je puštena u javnost „oštrija i sočnija“, odnosno sadrži uvrede na račun pojedinih stranaka, ali i ispostavlja određene uslove državnom vrhu.\nNi u SPS, ni u SNS, međutim, ne doživljavaju stav Sinoda kao okretanje leđa čelnim ljudima Vlade - Ivici Dačiću i Aleksandru Vučiću, zbog trenutne politike prema Kosovu.\n- Ne može Crkva da napravi razdor u vlasti, koja je vezana čvrstim koalicionim ugovorom na 13 strana. Uostalom i Dačić je pre neki dan ponovio da u državnom vrhu vlada potpuno jedinstvo kada je reč o Kosovu - kaže za „Blic“ Dijana Vukomanović, potpredsednica SPS.\nOna dodaje da SPC njima nije ni politički partner, ni politički protivnik, već institucija koja uživa veliki ugled i koja ima legitimno pravo da iznese svoj stav.\nNa pitanje zbog čega pismo nije upućeno Vladi, s obzirom na to da se njime kritikuje rad izvršne vlasti, već predsedniku Republike, Vukomanovićeva odgovara da „Crkva ima svoju logiku koja nije politička“, te da su to najverovatnije uradili zbog toga što je za njih predsednik personifikacija države.\n- Oni nemaju ni interesa da provociraju sukob, a sa druge strane, na taj način ne može se zaustaviti proces koji je već poodmakao - dodaje potpredsednica SPS-a, komentarišući zahtev SPC da se prekine pregovarački proces na Kosovu.\nOna dodaje i da joj se čini da je SPC „zakasnila sa formiranjem kosovske politike“, odnosno da je ovako trebalo da reaguje posle martovskog pogroma iz 2004. godine.\n- Svi mi, uostalom, kasnimo sa kosovskom platformom - kaže potpredsednica SPS-a.\nU SNS-u nisu želeli zvanično da govore za „Blic“, ali su ocenili da su sve priče o provociranju sukoba u vlasti, tj. na relaciji Tomislav Nikolić - Aleksandar Vučić, „veoma nategnute“.\nPodudarnost stavova, iznetih u za sada jedino dostupnom ali prema tvrdnjama SPC neautentičnom pismu Sinoda, sa onima koji se mogu čuti iz DSS-a, podstakla je spekulacije da je, zapravo, ova stranka iskoristila SPC kao kanal za glasniju promociju svojih stavova.\nU DSS, međutim, odbacuju takve ideje, navodeći da oni nemaju nikakve veze sa ovim pismom, tj. da oni svoje stavove o svim državnim pitanjima dovoljno jasno i glasno saopštavaju preko poslaničkog kluba, odnosno na konferencijama za štampu.\nU zatvorima na\tKosovu žale se na mučenja i\tprebijanja\n„Muškarcu uhapšenom u severnoj Kosovskoj Mitrovici, nakon privođenja u policijsku stanicu, službenici policije pokušali su priznanje da iznude udarajući ga pendrecima po tabanima. Zatvorenici u Dubravi plaćaju čuvarima da tuku suparničke bande.“ Ovo je situacija koju je od 8. do 15. juna 2010. na Kosovu i Metohiji zatekla delegacija Evropskog komiteta Saveta Evrope za prevenciju torture i nehumanog i ponižavajućeg tretmana i kažnjavanja (CPT), što je objavljeno u njihovom izveštaju.


Milica Babić studentski prvak SAD - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tMilica Babić studentski prvak SAD\nMilica Babić studentski prvak SAD\nSrpska juniorka Milica Babić osvojila je titulu studentskog šampiona SAD u gađanju vazdušnom puškom!\nBabićeva, brucoš na Univerzitetu Zapadna Virdžinija, je trijumfovala na studentskom prvenstvu SAD održanom u Kolambusu, na Univerzitetu države Ohajo. Na završno takmičenje plasiralo se 44 strelaca. U američkom koledž šampionatu muškarci i devojke se takmiče u istoj konkurenciji, pa je Milica apsolutni šampion SAD. Učestvovala je i Nina Radulović, studentkinja Univerziteta Nebraska, i zauzela 32. mesto.\nU koledž šampionatu SAD (NKAA) u kvalifikacionom delu svaki strelac ispaljuje 60 dijabola (koliko u međunarodnim i našim takmičenjima gađaju muškarci), rezultat se računa na pune krugove. Babićeva, inače članica beogradske Palilule, je „ubila“ 598 krugova, dva manje od apsolutnih 600. Radulovićeva, strelac Zvezdare, je takmičenje završila sa 587 krugova.\nStudenti se u finalu takmiče po starim pravilima (ispadanje počinje od osme serije, pobednik i drugoplasirani gađaju po 20 dijabola), jer je studentska liga počela prošle godine, a nova pravila su zaživela 1. januara.\nBabićeva je u finalu pogodila 208,1 krug, tačno jedan manje od juniorskog rekorda Srbije, koji je baš u Miličinom vlasništvu. Drugoplasirana Morgan Filips, takođe student Zapadne Virdžinije, je upisala 207,2. Sem Filipsove, klupska drugarica nove NKAA šampionke je i Virdžinija Trešer, olimpijska prvakinja iz Rio de Žaneira, koja je zauzela sedmo mesto.\nMiličin Univerzitet Zapadna Virdžinija je po 19. put osvojio titulu ekipnog šampiona NKAA. Ekipni plasman se određuje na osnovu zbira rezultata pet članova ekipe iz takmičenja vazdušnom i iz dan ranije održanog nadmetanja malokalibarskom puškom iz trostava. U trostavu (po „ženskim“ pravilima, 3 puta 20 metaka), Babićeva je sa 583 kruga zauzela deveto mesto, zamalo joj je izmaklo finale. Radulovićeva je pogodila 574 kruga i plasirala se na 34. poziciju. U trostavu je trijumfovala vicešampionka vazdušnom puškom Morgan Filips.\n+ Stevanoviću dve, Novobeograđankama...


Šarlot posle preokreta do pobede protiv San Antonija, Klivlend lako protiv Denvera\nKošarkaši Šarlota pobedili su u noći izmedju ponedeljka i utorka na svom terenu San Antonio sa 91:88, dok je Golden Stejt sa 109:104 u gostima bio bolji od Minesote, a Klivelnd je sa 124:91 trijumfovao protiv Denvera u utakmicama NBA lige.\nSan Antonio je protiv Šarlota ima prednost od 23 poena, ali je Šarlot predvodjen sjajnim Džeremijem Linom, koji je postigao 15 od svojih 29 poena, u poslednjoj deonici uspeo da preokrene i ostvari veoma bitnu pobedu u borbi za plej-of.\nPored njega, u ekipi Šarlota istakli su se Kortni Li sa 17 poena i Nikola Batum 15. Njih trojica bili su jedini sa dvocifrenim učinkom kod Hornetsa, kojima je ovo bila 40. pobeda, a uz to imaju i 30 poraza.\nNajefikasniji u ekipi San Antonija bio je Toni Parker sa 19 poena, dok je najkorisniji igrač bio Lamarkus Oldridž sa 18 poena, 12 skokova i pet asistencija, a Tim Dankan je dodao 15, uz 10 uhvaćenih lopti.\nSrpski košarkaš Boban Marjanović za ovaj meč nije bio ni na klupi San Antonija, dok Nemanja Bjelica nije ulazio u igru u porazu Minesote od Golden Stejta.\nStef Kari nije bio šuterski raspoložen protiv Minesote, ali je i pored toga postigao 19 poena, uz 11 asistencija, dok je najefikasniji bio Drejmond Grin sa 24 poena, a Klaj Tompson dodao je 17.\nEndrju Vigins je predvodio Minesotu sa 25 poena, a jedan manje, uz 11 skokova dodao je Karl-Entoni Tauns.\nGolden Stejtu je ovo bila 63. pobeda u sezoni, a uz to ima i sedam poraza, dok s druge strane Minesota ima skor od 22 trijumfa i 48 poraza.\nKlivelnd je ubedljivo i lako pobedio Denver, za koji je Nikola Jokić odigrao 23 minuta i postigao 11 poena, uz četiri skoka i po tri asistencije i ukradene lopte.\nLebron Džejms je ostvario “tripl-dabl” učinak od 33 poena i po 11 skokova i asistencija, a Džej Ar Smit ga je ispratio sa 15 poena, dok je jedan manje postigao Čening Fraj.\nU ekipi Denvera Vil Barton postigao je 27 poena, dok su pored Jokića po 11 postigli Jusuf Nurkić i Geri Haris.\nKlivlend ima skor od 50 pobeda i 20 poraza, dok je Denver ostvario 29 trijumfa, uz 42 poraza.\nDetroit je poenima Andre Dramonda 2,1 sekunde pre kraja stigao do preokreta i pobede nad Milvokijem od 92:91, dok je Indijana sa 91:75 savladala Filadefiju. Boston je na svom parketu sa 107:96 bio bolji od Orlanda, dok je Vašington u gostima sa 117:102 savladao Atlantu, a Čikago je kod kuće sa 109:102 trijumfovao protiv Sakramenta. U poslednjem meču večeri Memfis je sa 103:97 u gostima bio bolji od Finiksa.\nŠarlot – San Antonio 91:88\nKlivlend – Denver 124:91\nIndijana – Filadelfija 91:75\nBoston – Orlando 107:96\nDetroit – Milvoki 92:91\nAtlanta – Vašington 102:117\nČikago – Sakramento 109:102\nMinesota – Golden Stejt 104:109\nFiniks – Memfis 97:103


Moskva: Nećemo dozvoliti da budemo uvučeni u novu trku u naoružanju\nRusija neće dozvoliti da bude uvučena u skupu trku u naoružanju, zemlja već ima sve što joj je potrebno da se zaštiti, rekao je Lavrov.\nPrema njegovim rečima, ima glasova koji, iako nisu brojni, prilično glasno iznose određene misli čija je suština u tome da se treba pomiriti sa Zapadom pod uslovima koje oni iznose i da će onda za Rusiju biti sve dobro, da će bit ukinute sankcije itd.„Ja sa uveren, i ne samo uveren, tu je i iskustvo 80-tih i početka 90-tih godina, da će bilo kakvi jednostrani ustupci s naše strane biti protumačeni isključivo kao slabost. Kao što naši partneri umeju da rade – oni sve jednostrane ustupke prisvajaju i odmah zatim iznose nove i nove neprihvatljive zahteve. Zbog toga ćemo voditi samostalnu, nacionalno orijentisanu i pragmatičnu spoljnu politiku“, objasnio je Lavrov.Sve o Rusiji... pročitajte ovde.\nrusija, moskva, trka, zapad, vojska i naoružanje\n11:30 23.07.2021 (Osveženo: 01:43 26.08.2021)\nRusija neće dozvoliti da bude uvučena u novu, skupu trku u naoružanju, zemlja već ima sve što joj je potrebno da se zaštiti, rekao je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\n„Pretnjama i ultimatumima ćemo se odlučno suprotstavljati, jačajući svoj suverenitet… Nećemo kliziti ni u samoizolaciju ni u konfrontacije. I nećemo dozvoliti da Rusija bude uvučena - a time nas često plaše, među njima i neki opozicionari u zemlji - u novu skupu trku u naoružanju. Imamo sve što nam je neophodno da se zaštitimo“, rekao je on.\nPrema njegovim rečima, ima glasova koji, iako nisu brojni, prilično glasno iznose određene misli čija je suština u tome da se treba pomiriti sa Zapadom pod uslovima koje oni iznose i da će onda za Rusiju biti sve dobro, da će bit ukinute sankcije itd.\n„Ja sa uveren, i ne samo uveren, tu je i iskustvo 80-tih i početka 90-tih godina, da će bilo kakvi jednostrani ustupci s naše strane biti protumačeni isključivo kao slabost. Kao što naši partneri umeju da rade – oni sve jednostrane ustupke prisvajaju i odmah zatim iznose nove i nove neprihvatljive zahteve. Zbog toga ćemo voditi samostalnu, nacionalno orijentisanu i pragmatičnu spoljnu politiku“, objasnio je Lavrov.


Tajsonu uskraćena viza za Novi Zeland\nImigraciona služba Novog Zelanda odlučila je da ne odobri vizu za ulazak u zemlju bivšem bokserskom šampionu sveta Majku Tajsonu, koji je 1992. godine osuđen na šest godina zatvora zbog silovanja.\n"Kako ni organizatori dogadjaja više ne žele da imaju veze sa bivšim osuđenikom, odlučili smo da Tajsonu poništimo vizu za ulazak u zemlju", navodi se u saopštenju Imigracione službe.\nPrema zakonu Novog Zelanda, svako ko je osudjen na zatvorsku kaznu od pet godina ili duže ne može da dobije vizu, mada postoje izuzeci.\nTajson je 1992. osudjen zbog silovanja pobednice takmičenja lepote u Indijanapolisu. Odslužio je tri od šest godina u zatvoru, uporno demantujući da je silovao devojku.\nTitulu šampiona izgubio je 1996. godine od Ivandera Holifilda kome je godinu dana kasnije na meču odgrizao deo uveta, posle čega je privremeno suspendovan iz boksa.\nBankrotirao je 2003, a pre šest godina je odlučio da završi karijeru.


Naučnoistraživački rad (NIR)\nProjekti i naučni skupovi koji se realizuju u 2017. godini na Fakultetu pedagoških nauka Univerziteta u Kragujevcu, Jagodina.\nPoštovani, obaveštavamo vas da su objavljeni prvi pozivi za projekte u okviru programa HORIZONT 2020.HORIZONT 2020 je novi finansijski instrument Evropske unije za razvoj istraživanja i inovacija. Ovaj program će biti implementiran u periodu od 2014 - 2020. godine sa budžetom od oko 79 milijardi evra.\n- Evropski istraživački savet radni program 2014/2015.\n- Radni program\n- Zdravlje, demografske promene i blagostanje\n- ERC start grant-reflections from a participant\n- Key points for applicants about making ERC Starting Grant\n- Evropa u svetu koji se menja-inkluzivna, inovativna i reflektivna društva\n- Part B2) ERC Starting Grant Research proposal\n- Javni poziv za učešće u sredstvima ministarstva u 2014. godini - Odsek za razvoj naučnoistraživačkih kadrova\n- Otvoreni poziv za prijavu recenzenata za evaluaciju inovacionih projekata\n- Pretraživanje časopisa\n- Priručnik o stilu pisanja naučnih radova\n- Kako citirati radove sa Google Scholar-a?\n- Podsticanje radoznalosti dece za proučavanje prirodnih fenomena: od eksperimenta do softvera\n- Ambijentalno učenje\n- Mala moćna muzika\nRadove slati na adresu: uzdanica.pefja@gmail.com\nPlan naučnoistraživačkog rada od 2011. godine do 2015. godine\nProgram razvoja naučnoistraživačkog podmlatka\nNaučno-istraživačka delatnost fakulteta obuhvata pripremu, realizaciju i evaluaciju naučnih i stručnih projekata, kao i implementaciju njihovih rezultata.\nFakultet obavlja naučnoistraživački rad u cilju razvoja nauke, unapređenja delatnosti visokog obrazovanja i popularizacije nauke. Naučni rad na Fakultetu ostvaruje se kroz osnovna, primenjena i razvojna istraživanja.Fakultet kao visokoškolska ustanova objedinjuje obrazovni i naučnoistraživački rad. U segmentima koji se odnose na vizuelne i muzičke umetnosti, Fakultet ostvaruje naučnoistraživački rad i kroz umetničke projekte.\nFakultet sarađuje u organizovanju i ostvarivanju naučnog rada sa Univerzitetom i njegovim članovima, naučno-istraživačkim organizacijama i institucijama koje se bave obrazovanjem u zemlji i inostranstvu.\nNaučno-istraživački rad Fakulteta obezbeđuje istraživanje, rezultate i implementaciju savremenih teorijskih i praktičnih postulata iz oblasti bazičnih nauka, didaktičko-metodičkih nauka i umetnosti. Fakultet organizuje i sprovodi i naučno-istraživački rad interdisciplinarnog karaktera.\nU planiranju, organizaciji i obavljanju naučno-istraživačkog rada Fakultet polazi od rezultata savremenih istraživanja u oblasti nauke i obrazovanja. Primarno orijentisan na obrazovanje i vaspitanje, Fakultet se bavi naučno-istraživačkim radom prevashodno u oblasti pedagoških i didaktičko-metodičkih nauka, kao i naučno-istraživačkim radom u oblasti drugih nauka čiji se rezultati mogu implementirati u razvoju obrazovanja.\nNaučnoistraživačka delatnost Fakulteta obuhvata:\nobjavljivanje naučnih radova u međunarodnim, vodećim domaćim i domaćim časopisima sa recenzijom, kategorisanim na SSCI i SCI listi, od značaja za razvoj odgovarajuće naučne oblasti.\nobjavljivanje naučnih radova u međunarodnim ili domaćim časopisima sa recenzijom, koji su imali značajnog uticaja na razvoj odgovarajuće naučne oblasti\nučešće na naučno-istraživačkim projektima\nobjavljivanje naučnih monografija (poglavlja) nastavnika Fakulteta\nsudelovanje na međunarodnim i domaćim naučnim skupovima i konferencijama\ngostovanja stranih univerzitetskih profesora i gostovanja profesora Fakulteta kao predavača na fakultetima u inostranstvu\nrazvoj obrazovnog softvera


Tokom Međunarodnog sajma preduzetništva u Celju, na kojem Crna Gora učestvuje kao zemlja partner, direktorica NTO CG Željka Radak Kukavičić predstavila je crnogorsku turističku ponudu sa posebnim akcentom na aktivnom turizmu, dok su predstavnici lokalnih turističkih organizacija predstavili svoje gradove kroz bogat i raznovrstan kulturno-umjetnički program. Nastupile su mažoretke iz Herceg Novog, Gradska muzika Budve, folklorna društva iz Bara i Ulcinja, karnevalske maske iz Kotora i klapa “Assa Voce” iz Podgorice.\n“Važno je reći da je crnogorska turistička privreda iskoristila priliku da prezentuje one ponude cijena koje su sada interesantne za postsezonu. Postoji jako dobra avio povezanost između Crne Gore i Slovenije, imamo dnevne letove na relaciji Podgorica - Ljubljana, čime sa ta komunikacija poboljšala. Ove godine, imajući u vidu da je ovo sajam privrede, pored turističke ponude svoju ponudu prezentuju i poljoprivredni proizvođači. Tu su brojni porizvođači mesnih proizvoda , sira, a s obzirom da je ovogodišnja kampanja pod nazivom "Dobro.Bolje.Domaće", ovdje u Sloveniji se pokazalo da je taj spoj turizma i poljoprivrede nešto što je dodatna vrijednost našoj turističkoj ponudi.


Vesti online / Sport / Rukomet / Srpski rukometaši bolji od Slovačke, Matić zadovoljan\nNajefikasniji u srpskom timu bio je kapiten Momir Ilić sa sedam golova, Rastko Stojković postigao je šest, a Nemanja Ilić i Nemanja Zelenović po tri. Slovačku su predvodili Patrik Hruščak i Karol Zehmester sa po četiri pogotka.\nSelektor Srbije Vladan Matić rekao je da je zadovoljan i da je duel sa Slovačkom dobra priprema za ono što očekuje njegovu ekipu u narednom periodu.\n"Na početku smo igrali sporo. Držali smo dobru odbranu. Ovo je jako dobra pripremna utakmica za ono što nas čeka u junu. Čim smo se opustili, postali smo agresivniji napravili smo dobre golove. Poslednjih 20 minuta igra je bila kakva nam treba. Zahvalio bih se protivniku na fer igri i publici u Zrenajninu na atmosferi", rekao je Matić posle utakmice.\nSrpski rukometaš Nenad Vučković kazao je da je njegova mlada ekipa ispunila zadatak.\n"U prvom poluvremenu promašili smo 10 zicera, što se odrazilo na rezultat, kada smo vodili sa jedan razlike. Ovo je mlada ekipa, ispunili smo zadatak i pokazali dobru igru na kraju", kazao je on.\nRastko Stojković je zahvalio slovačkoj ekipi što je došla da pomogne Srbiji u pripremama za Svetsko prvenstvo.\n"Hteo bih da se zahvalim reprezentaciji Slovačke na dobroj utakmici, kao i što je došla da nam pomogne u ovom pripremnom delu za Svetsko prvenstvo. Nadam se da ćemo sutra ostati svi zdravi i odigrati još jednu dobru utakmicu", naveo je Stojković.\nSelektor Slovačke Zoltan Hajster rekao je da je njegovom timu nedostajala koncentracija.\n"Stali smo i nismo igrali agresivno. Srbija je preuzela igru, nismo mogli da nađemo šansu da preokrenemo rezultat. Zahvaljujem se ekipi Srbije na fer igri", rekao je Hajster.\nSrbija i Slovačka će se ponovo sastati danas u 18.00 u Smederevu.\nRUKOMET Matić: Težak revanš nas očekuje\nRUKOMET Matić: Zalaganjem i igrom da opravdamo poverenje\nRUKOMET Matić objavio spisak igrača za EHF nedelju\nRUKOMET Matić: Reprezentacija je velika obaveza, ali se ne plašim


Poseta organizacije Startup Estonia Srbiji – ICTHub\nPoseta organizacije Startup Estonia Srbiji\nU junu je ICT Hub ugostio vladinu inicijativu StartUp Estonia, čiji je cilj da osnaži estonski startap ekosistem, kroz izvođenje programa obuke za startape, edukaciju investitora i radu na uklanjanju regulativnih barijera koje komplikuju procese rada za startape. ‘Startup Estonia’ radi na tome da, kroz povezivanje sa najboljim startapima, inkubatorima, akceleratorima, privatnim i držvanim sektorom, stvori veliku i uspešnu ‘estonia mafia’ porodicu, termin koji je prepoznat kao brend u lokalnoj startap zajednici.\nU toku svoje posete Srbiji, posetili su nekoliko organizacija u Novom Sadu i Beogradu. Sa Inicijativom Digitalna Srbija razgovarali su o digitalnoj transformaciji, startap inicijativama i zajednicama, načinima na koje se mogu podržati preduzetnički poduhvati, kao i razvoju lokalnog startap ekosistema. Pored ove posete, obišli su i najistaknutije coworking prostore, a među njima se naravno našao Playground. Njihov utisak o coworking prostorima u Srbiji je da je svaki od njih drugačiji i donosi nešto jedinstveno ekosistemu, ali da bi njihove zajednice trebalo više da sarađuju. U StartIt Centru su se sastali i sa Srđanom Verbićem, bivšim ministrom obrazovanja, Milanom Dobrijevićem, savetnikom u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, kao i sa Nenadom Paunovićem, savetnikom premijera. Teme o kojima su diskutovali, takođe su se ticale startap inicijativa, programa podrške, iskustva iz estonskog startap ekosistema, IT industrije i preduzetništva, digitalizacije i digitalna transformacije. Obišli su i Naučno-tehnološki park, gde su se sastali sa Gordanom Danilović Grković, direktorkom NTP-a. Sastali su se i sa ministrom za inovacije, Nenadom Popovićem. Pored svih ovih aktivnosti, organizovan je i okrugli sto sa investitorima u Srbiji – ICT Hub Venture, SC Ventures, Startlabs i Innovation Fund.\nPosetili su i Novi Sad, gde su obišli Fakultet tehničkih nauka. U okviru posete, bili su govornici na dva meetup-a, jedan u Beogradu, drugi u StartIt centru u Novom Sadu, oba na temu lekcija iz estonskog startap ekosistema.\nICT Hub Meetup: Od nule do jednoroga – šta je potrebno? Iskustva iz Estonije\nNa ovom meetup-u, govornici su bili Ragnar Sass, Maarika Truu i Merilin Lukk. Ragnar je suosnivač jednog od najuspešnijih estonskih startapa – Pipedrive, kao i CEO u Lift99, coworking prostoru u srcu Talina. Maarika Truu i Merilin Lukk, iz organizacije Startup Estonia, govorile su o fondaciji Garage48, koja organizuje hakatone po istočnoevropskoj regiji, sa ciljem osnaživanja lokalnih startap zajednica, a osvrnule su se i na estonski startap viza program.\nRagnar je govorio o svom viđenju estonskog startap ekosistema, građenju Pipedrive-a, izazovima na koje je naišao, kao i o organizacijama u koje je uključen. Odlučio je da postane preduzetnik zato što je njegov prvi šef smatrao da on nije dovoljno dobar. Ragnarova prva ideja bila je Facebook za kućne ljubimce, ali nažalost nije uspela, iako Ragnar i dalje tvrdi da je dobra. U toku prezentacije, Ragnar je ekskluzivno objavio informaciju da je Pipedrive upravo podigao investiciju od 50 miliona dolara. Najveća lekcija koju je naučio u startap svetu jeste da moramo da prihvatimo da ćemo grešiti svaki dan, ali i da moramo da budemo hrabri u grešenju, jer ne postoji drugi način da naučimo. ,,Ukoliko odlučite da pokrenete kompaniju, to će značiti da ćete svakodnevno izlaziti iz svoje zone komfora.’’, rekao je Ragnar. Ideja iza Pipedrive-a jeste da svaki korisnik koji krene da koristi ovaj CRM može u njemu da se snađe bez problema, dakle u centru je bila jednostavnost rešenja. Ragnar smatra da je u timu najbitnija organizaciona kultura, koju osnivač postavlja, tj. šta je vrednost koja povezuje tim u celinu. ,,Ljudi su najveća vrednost koju jedna kompanija može da ima, a ukoliko ih ne tretiramo kako treba, gubimo svoju najveću vrednost.’’, istakao je Ragnar. On se osvrnuo i na proces offboarding-a, za koji smatra da je podjednako bitan kao sam onboarding, zato što ljudi koji odlaze iz kompanije i dalje ostaju njeni ambasadori. Lošim offboarding-om spuštamo reputaciju firme i gasimo svaku mogućnost za dalju saradnju. ,,Diverzitet u timu je veoma bitan, a zahvaljujući estonskoj startap vizi, imamo mogućnost da dovedemo ljude širom sveta u Talin da rade sa nama. Trudimo se i da osnažimo žene u svim departmanima.’’, rekao je Ragnar. Zahvaljujući ovome, Pipedrive je 2016. godine dobio nagradu za najboljeg privatnog poslodavca u Estoniji. U preduzetništvu je veoma bitno biti brz: ,,Ako hoćete da se takmičite sa Silicijumskom dolinom, morate da budete brzi.’’ Pored ovoga, Ragnar je podelio i jednu zanimljivu priču o devojci iz Njujorka, koja je upotrebila Pipedrive CRM, kako bi pronašla adekvatnog momka za sebe. Pogledajte kakvu poruku Ragnar ima za preduzetnike u Srbiji:\nMaarika Truu, koja je na čelu Startup Estonia, govorila je o startap ekosistemu u Estoniji. Maarika je ranije radila u Pipedrive-u, bavila se prodajom i customer success-om.,,Morate da imate podršku, ne možete da prodajete proizvod koji nema podršku, jer to direktno dovodi do nezadovoljstva korisnika.’’ Maarika je napustila Pipedrive zato što je imala želju da pokrene nešto svoje. Provela je mesec dana putujući po svetu, a onda ju je Ragnar ponovo zaposlio u drugom startapu, koji trenutno pivotuje. Maarika je prošla kroz program akceleracije ‘500 startups’ u San Francisku, gde je imala mentora koji se bavi prodajom. Maarika tvrdi da je rast Skype-a koji potiče iz Estonije, podigao veru ljudi u startap svet. U svetu se promenilo i mišljenje o Estoniji. ,,Kad god odem na neku konferenciju ili posećujem neki drugi grad, svi znaju šta je Estonija i koji je njen status u startap ekosistemu. Možda ne znaju gde je, ali znaju šta je.’’, izjavila je Maarika.\nMerilin Lukk je project manager za Startup Visa program, a sarađivala je i sa Ragnarom, u okviru organizacije Garage48. Startap viza je lansirana pre godinu i po dana, zbog nedostatka talentovanih ljudi u Estoniji, pa su morali da nađu način da ih dovedu u Srbiju. Merilin je govorila o razlikama između e-residency i startap vize. Startap viza predstavlja mogućnost fizičkog boravka u Estoniji, pristup ekosistemu, a glavni cilj je relokacija. Sa druge strane, e-residency dozvoljava virtuelnu dozvolu za pristup ekosistemu, koji ne obuhvata dozvolu boravka u zemlji, a cilj je mogućnost rada na daljinu i pristup estonskim e-servisima.


Thaci nakon razgovora sa Lajčakom: Dijalog sa Srbijom ne smije biti vraćen na tehnički nivo\nPredsjednik Kosova Hashim Thaci razgovarao je danas sa Miroslavom Lajčakom, specijalnim predstavnikom Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine i druga regionalna pitanja Zapadnog Balkana o pronalaženju mogućnosti za postizanje sporazuma o obostranom priznanju Kosova i Srbije.\nThaci je rekao da je razgovor sa Lajčakom bio konstruktivan, te da snažno vjeruje da je budućnost Kosova u NATO-u i Evropskoj uniji.\n“Mogu da zaključim da je naš razgovor i generalno sastanak bio korektan, konstruktivan, otvoren i prijateljski, u pravcu pronalaženja mogućnosti za postizanje konačnog sporazuma između Kosova i Srbije, što bi značilo uzajamno priznavanje dvije nezavisne i suverene države i sa mogućnošću da Kosovo postane član Ujedinjenih nacija”, rekao je Thaci.\nKosovski predsjednik je ponovio kritike na račun Evropske unije zbog velikog kašnjenja sa liberalizacijom viznog režima kosovskim građanima, iako je Kosovo ispunilo sve kriterijume.\nPo njegovim riječima, dijalog sa Srbijom ne smije da se vraća na tehnički nivo.\n“Čvrsto vjerujem da je došao trenutak da Evropska unija, od onoga što vidim i što jeste trenutno jedinstvena u pružanju podrške Lajčaku da stavi na sto mogućnost razgovora o uzajamnom priznavanju i to bi trebalo da bude prva tačka sporazuma. Potom ostala pitanja postaju lakša, a ne da započinjemo ili nastavljamo sa tehničkim pitanjima o kojima smo razgovarali i pregovarali već deset godina u Briselu. U svakom slučaju, želim da vjerujem da samo uzajamno priznavanje sa standardima postavljenim u okviru eventualnog sporazuma koji se može postići, može biti dobra prilika koja garantuje stabilnost u regionu, dobrosusjedstvo, te evropsku budućnost Kosova i Srbije“, rekao je Thaci.\nOn je naglasio da je o istim temama sa izaslanikom Lajčakom razgovarao i prije nekoliko dana u Briselu, potom i u Washingtonu sa visokim zvaničnicima Sjedinjenih Država, kao i prekjuče u Parizu, te je ocijenio da je vidio njihovu veliku koordinaciju.\nSpecijalni predstavnik Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine, Miroslav Lajčak, danas će se sastati pojedinačno i sa liderima političkih partija. On je juče razgovarao sa premijerom Avdullahom Hotijem i predsjednicom Skupštine Kosova Vjosom Osmani. Teme razgovara su napredak postignut od obnavljanja dijaloga pod okriljem Evropske unije u julu i o narednim koracima u pregovorima o sveobuhvatnom sporazumu.\nTags\t#Dijalog Srbije i Kosova\t#Hashim Thaci\t#Miroslav Lajčak\nMigranti vraćeni sa hrvatske granice s povredama\nPredsjednik Kirgistana odbio imenovanje Sadira Japarova za premijera


26. i 27. jula Pivski festival u Ladovici - Dnevnik Juga\nPočetna / DOGAĐAJI / 26. i 27. jula Pivski festival u Ladovici\n26. i 27. jula Pivski festival u Ladovici\nIna Dendić 11/07/2019\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Vlasotince Ostavi komentar\nOve godine će se po 13. put u vlasotinačkom selu Ladovici održati „Festival stara škola“ (Pivski festival Ladovica). Prvi put festival je održan 2006. godine, a sama ideja oko pokretanja je bila da se novcem od ulaznica pomogne Omladinskom fudbalskom klubu Progres, voljenom klubu svih Ladovčana. Pomoć fudbalskom klubu koja je pokrenuta te davne 2006. godine traje i danas.\n„Od skromnog početka festival je prerastao u regionalni centar underground muzike, koji traje dva dana. Proteklih godina u Ladovici, pank prestonici, posetioci su imali priliku da čuju poznate grupe: Ortodoks kelts Beograd, Ritam nereda Novi Sad, Novembar Niš, Bjesovi Kruševac, Deca apokalipse Zrenjanin, Posledni udar Skoplje, Nablesnotesni Knjaževac, Samostalni referent Beograd. No, pored grupa sa strane publici su se svake godine predstavljali Cepeni ćunci i Hidrogen, bendovi iz Ladovice. Za veče prisustvuje oko 1000 posetilaca iz Vlasotinca i susednih mesta, a svake godine se trudimo da, shodno finansijama, publici predstavimo bar jedno zvučno ime iz sveta muzike. Od početka smo gurali sami „na mišiće“, dok u zadnjih nekoliko godina veliku podršku i pomoć imamo od opštine Vlasotince. U narednom periodu planiramo da festival proširimo na nekoliko dana i želja nam je da u Ladovici dovedemo bendove iz inostranstva, kako bi naš festival postao međunarodni. Organizaciju smatramo kao obavezu na koju se čeka godinu dana i za koju se živi u tom periodu“, rekao je Marko Tasić, jedan od organizatora.\nPivski festival održaće se 26. i 27. jula na terenu za male sportove u Ladovici, a organizator je Udruženje građana „Festival stara škola“ .\nPrethodni Lazar Stojiljković osvojio treće mesto na Eko konkursu u Podgorici\nSledeći Veče folklora u okviru LUVL završeno zajedničkim kolom svih učesnika


НОВОГОДИШЊИ ВАШАР 2019/2020\nОДБОЈКА 5. И 6. РАЗРЕД\nОДБОЈКА 7. И 8. РАЗРЕД 16.12.2019.\n"Sport u škole” 2019/20"\nU okviru projekta " Sport u škole" organizovana su dva sportska dana. Učešće su uzela deca koja redovno dolaze na treninge iz naše škole(3i4 razred) i učenici 4 razreda OŠ "Bisa Simić". Deca su se takmičila u igri "Između dve vatre"\nTakmičenje je održano 26.novembra u našoj školi i 18 decembra u OŠ "Bisa Simić" .\nDeca su se držila, upoznala nove drugare i jedva čekaju sledeće druženje. A treba napomenuti da su deca naše škole pobedili u oba susreta.


Pobede Denvera i Sakramenta, dobre partije Jokića i Bogdanovića (VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\nSkorom od 40 pobeda i 18 poraza Nagetsi su izjednačili rekord franšize za najbolji start u prvih 58 utakmica\nNajefikasniji u ekipi Denvera bio je Džerami Grant sa 29 poena, što je njegov rekord karijere, a dobru partiju prikazao je i srpski košarkaš Nikola Jokić koji je postigao 16 poena, uz pet skokova, četiri asistencije i četiri izgubljene lopte.\nDžamal Marej u pobedi je učestvovao sa 16 poena, osam asistencija i pet skokova, a Majkl Porter sa 13 poena i osam skokova.\n- Ako budemo ovako nastavili, bićemo dobri - rekao je Jokić i dodao da "voli što igra u timu sa Grantom".\nU ekipi Golden Stejta najefikasniji je bio Markis Kris sa 21 poenom uz 10 skokova, Endru Vigins postigao je 16 poena, a Dejmion Li 14. Naš Alen Smailagić nije dobio priliku.\nKošarkaši Los Anđeles Lejkersa pobedili su NJu Orelans sa 118:109 i ostvarili šestu uzastopnu pobedu. Lejkerse je predvodio Lebron Džejms sa 40 poena, osam skokova i šest asistencija. Entoni Dejvis postigao je 21 poen uz 14 skokova, Deni Grin 17 poena, a Kentavius Koldvel-Poup 15 poena.


Home / PROJEKTI / Završeni projekti / INVESTIRANJE U EVROPSKU BUDUĆNOST ZAPADNOG BALKANA\nEvropska investiciona banka (EIB) je prisutna na Zapadnom Balkanu (ZB) sa osnovnim ciljem da podrži uspostavljanje tržišne ekonomije i konkurentnost u ovom regionu, zatim doprinese razvoju infrastrukture i povezivanju Zapadnog Balkana sa vitalnim transportnim i energetskim mrežama Evropske unije, ali i da podrži napredak u procesu evropskih integracija.\nMeđunarodne finansijske institucije (konkretno EIB, Evropska banka za rekonstukciju i razvoj, Razvojna banka Saveta Evrope), Evropska komisija i bilateralne zemlje donatori su zajednički oformile Investacioni okvir za Zapadni Balkan (IOZB) su 2009. godine, kako bi se olakšala priprema i sprovođenje infrastrukturnih investicija u skladu sa nacionalnim, regionalnim i prioritetima za pridruživanje EU. Ciljani sektori obuhvataju energetiku, životnu sredinu, socijalni razvoj, transport i razvoj privatnog sektora.\nIako je IOZB podržao regionalne i nacionalne projekte sa više od 1,4 milijarde evra (grantovi i krediti), to i dalje nije dovoljno kako bi se zadovoljile investicione potrebe regiona. Sve zemlje se suočavaju sa visokim i upornim fiskalnim deficitima i stalnim rastom dugova. Investicije su niže nego što su potrebne za rast i ekonomsku atraktivnost regiona. Slab ekonomski rast, nedovoljna ulaganja i nepovoljna politička klima ugrožavaju evropsku perspektivu Zapadnog Balkana.\nSvrha projekta je informisati javnost u regionu Zapadnog Balkana i druge zainteresovane strane o ulozi, direktnoj koristi i transformativnoj snazi EIB-e u procesu evropskih integracija.\nJednodnevna regionalna konferencija biće posvećena načinima prevazilaženja prepreka u procesu reformi i evropeizaciji Zapadnog Balkana. Predstavnici nacionalnih vlada, međunarodnih i regionalnih organizacija, poslovne zajednice, kao i stručnjaci, podeliće svoje viđenje i znanje o radu u praksi EIB-a u regionu ZB-a u međusobnim diskusijama na opštem i specijalizovanim panelima.\nRasprava će se sastojati od uvodnog panela, tri posebna panela i završnog panela (pogledati Program)\nPredstavnici državnih i lokalnih organa vlasti, zajednice stručnjaka, akademske javnosti, međunarodne organizacije, predstavnici ambasada i privrede, mediji kao i omladinske organizacije civilnog društva.\nTProjekat će biti sproveden u periodu od oktobra do decembra 2017.\nRealizacija projekta je finansijski podržana od Evropske investicione banke.\nMišljenja i stavovi izraženi na stranicama ovog veb sajta i svim elektronskim i štampanim materijalima u vezi sa projektom ne predstavljaju nužno zvaničan stav Evropske investicione banke.\nEvropska investiciona banka izbliza (brošura je na engleskom jeziku)\nInicijativa EIB-a za ekonomsku otpornost evropskog južnog susedstva i zapadnog Balkana (brošura je na engleskom jeziku)\nEvropska investiciona banka na zapadnom Balkanu u 2016. (brošura je na engleskom jeziku)\nKonferencija INVESTIRANJE U EVROPSKU BUDUĆNOST ZAPADNOG BALKANA, 8 decembar 2017.


I Vlada Federacije BiH u svoje planove uključila prava LGBT osoba – Sarajevski Otvoreni Centar\nNakon što je krajem 2015. godine Vlada Republike Srpske usvojila Godišnji operativni plan za provedbu Gender akcionog plana (GAP), koji, između ostalog, uključuje konkretne mjere za promociju i zaštitu prava LGBT osoba, početkom marta 2016. godine usvojila ga je i Vlada Federacije Bosne i Hercegovine.\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine je 04.03.2016. godine na 43. sjednici Zaključkom V broj 551/2016 usvojila Objedinjeni operativni plan ministarstava i institucija Federacije Bosne i Hercegovine za 2016. godinu za implementaciju Gender akcionog plana Bosne i Hercegovine za period 2013 – 2017. godine.\nGAP BiH sadrži strateške ciljeve, programe i mjere za ostvarivanje ravnopravnosti spolova u svim oblastima društvenog života i rada, u javnoj i privatnoj sferi. On daje smjernice za izradu godišnjih operativnih planova na entitetskom, kantonalnom i lokalnom nivou.\nI u ovom operativnom planu, kao što je slučaj i sa onim kojeg je usvojila Vlada RS-a, uključene su konkretne mjere za promociju i zaštitu prava LGBT osoba u BiH.\nZnačajan dio aktivnosti usmjeren je ka višestruko marginaliziranim grupama žena i muškaraca koji su jasno definirani kao ciljne grupe čija se prava žele zaštiti, te koje se želi ekonomski i psihosocijalno osnažiti, putem unapređenja kvaliteta i dostupnosti servisa i programa. Među njima su i LGBT osobe koje i dalje trpe višestruku diskriminaciju u društvu, piše između ostalog u Objedinjenom operativnom planu ministarstava i institucija Federacije Bosne i Hercegovine.\nGAP-om su predviđene edukacije zaposlenih u Gender centru o pravima i potrebama LGBT osoba, kao i i uvođenje rodne perspektive u program obuka policijskih akademija i drugih agencija za školovanje policijskih službenika/ca, s ciljem povećanja znanja o ravnopravnosti spolova u sektoru sigurnosti, zločinu iz mržnje i nasilju nad LGBT osobama, te konceptu ljudske sigurnosti.\nSarajevski otvoreni centar ovom prilikom najavljuje da će početkom aprila imati edukaciju predstavnika/ca gender institucionalnih mehanizama u Bosni i Hercegovini, na kojoj će predavati Pravobraniteljica i Zamjenik pravobraniteljice za ravnopravnost spolova Republike Hrvatske.\ngapgender akcioni planPrava LGBT osobavlada federacije bih


► Ponoš: Vučić je uvredama i batinama izveo narod na ulice\nOcenio je da će "sigurno odgovarati svi u vlasti, policiji i bezbednosnim službama koji su naredili i izvršili brutalno prebijanje građana" u prethodna dva dana.\nPonoš je na konferenciji za novinare Saveza za Srbiju rekao da će opozicija ponuditi pravnu pomoć onima koje je policija povredila i tukla, kao i ljudima čiji su rođaci "nestali u prethodna dva dana" - koji su uhapšeni, ali o njima nemaju informacija.\n"Režim hoće sukob između organa reda i građana, i između građana međusobno", procenkio je Ponoš.\n"Obrazac koji primenjuje predsednik Srbije Aleksandar Vučić je dosta jasan: huligani koje je režim angažovao napadnu policiju, a policija uzvrati prema golorukom narodu i našoj omladini, i posle ih proganja kao plen po ulicama", rekao je on.\nPonoš je naveo da se prethodna dva dana odigravala "demonstracija Vučićeve sposobnosti da izvede veliki broj ljudi na ulice".\n"On je to i do sada uspešno radio, ali je primenjivao sendviče da bi bio uspešan, dok je ovog puta to uradio uvredama i batinama. Za uvrede mu nije potrebna nikakva pomoć - to dosta uspešno i sam radi, a za batine je angažovao policiju u uniformi, policiju u civilu u najboljem maniru nekadašnjeg režima Augusta Pinočea u Čileu, kao i huligane u maniru SA odreda u Nemačkoj 1930-tih godina", rekao je Ponoš.\n"Vučić je izveo narod na ulice i on može i da okonča ove proteste tako što će prestati sa represalijama, tako što će se promeniti kompromitovani Krizni štab za suzbijanje koronavirusa i tako što će odgovarati oni koji prebijaju građane", naveo je Ponoš.\nPonoš je rekao da opozicija zahteva odgovornost policijskih funkcionera za sve što se događa na ulicama.\n"Pre ili kasnije, visoki predstavnici režima poput ovog u Srbiji, završe pred nekim sudom, Nirnbergom ili nekim drugim. Završiće i ovi, pre ili posle. Ljudi koji su u hijerarhiji bezbednosnih organa, trebalo bi da znaju da će i oni morati da odgovaraju", naveo je Ponoš, bivši načelnik Generalštaba Vojske Srbije.\nPonoš je dodao da je pitanje šta rade komandant Policijske brigade i načelnik Policijske uprave Beograd Milan Stanić, za koga "kažu da je dobar i pošten policajac".\n"Stanić to mora da dokaže u praksi. Mora da bude jasno da li je on naredio prebijanje ljudi na ulici ili nije, nego se neko oteo kontroli. Ako se neko oteo kontroli, onda bi trebalo da znamo da li je protiv nekog pokrenuo disciplinski postupak i da li je neko suspendovan ili će jednog dana on morati da odgovara", rekao je Ponoš.\nPotpredsednik Narodne stranke je dodao da se tako radi u svakom uređenom društvu i da ako danas u Srbiji nije takvo društvo, jednog dana će biti i neko će morati da odgovara.\n"Tražimo i hitno puštanje na slobodu uhapšenih građana i informacije o stanju povređenih. Ti podaci su i dalje nesređeni, ne znamo šta se dešava i ne znamo gde su ti ljudi. Ako im se ono radi pred kamerama na ulicama, pitanje je šta im se radi u zatvorima", rekao je Ponoš.\nPonoš je upozorio da će snimci na kojima se vidi kako policija brutalno prebija građane poslužiti kao dokaz za postupke koji će pre ili kasnije biti sprovedeni, ali, što je još važnije, u ovom trenutku su ti snimci i mera pritiska prema ljudima koji zloupotrebljavaju uniformu i grb na njoj.\n"Oni imaju svoje porodice i komšije, i trebalo bi znati njihova imena i prezimena, neko bi trebalo da se srami pred svojom decom, očevima i komšijama zato što je upotrebio policijsku čizmu da nekome stane na glavu", rekao je Ponoš.


skijanje.com :: Skijališta vesti :: Nikad veće interesovanje za Kopaonik\nNaslovna › Vesti › Skijališta › Nikad veće interesovanje za Kopaonik\nSamo do kraja septembra rezervisano je dva puta više zimskih aranžmana nego u istom periodu prošle godine.\nZimska sezona na Kopaoniku polako se bliži, a interesovanje u predsezoni nikada nije bilo veće – samo do kraja septembra rezervisano je dva puta više zimskih aranžmana nego u istom periodu prošle godine, dok je hotel Grand najtraženiji smeštajni objekat na ovoj planini.\nLjubitelji zime i sportova sa velikom pažnjom iščekuju početak zimske sezone i popularni Ski Opening Kopaonik, koji će se ove godine po sedmi put održati od 8. do 11. decembra. Upravo za ovaj događaj vlada i najveće interesovanje, posebno imajući u vidu da su u ponudi paketi koji uključuju gratis ski pass, ulaznice za večernja dešavanja i nastupe popularnih izvođača.\n- Zbog školskog zimskog raspusta, ne čudi što je pored Ski openinga, upravo najtraženiji period do sada kraj januara i početak februara. Izuzetno veliko interesovanje vlada i za period novogodišnjih praznika, a pored domaćih gostiju, prisutan je veliki porast rezervacija iz Rumunije, i to najviše za period novogodišnjih praznika i prvu nedelju januara - navode iz MK Mountain Resorta.


Lutrija za zelenu kartu program državnog sekretarijata Sjedinjenih Država\nLutrija za zelenu kartu je program državnog sekretarijata SAD koji svake godine privlači milione ljudi u potrazi za boljim životom. Od 2005. izvučeno je čak 500 hiljada ljudi, kojima je omogućen dolazak u Ameriku. Kao i u poslednjih nekoliko godina, zainteresovani i ove godine mogu besplatno da popune i pošalju prijavu putem interneta, a krajnji rok je 2. decembar. Američka vlada svake godine na lutriji izvlači 50 hiljada stranih državljana koji ao nagradu dobijaju stalnu dozvolu boravka, poznatiju kao zelena karta. Kongres je 1990. uveo nagradnu igru kako bi privukao državljane iz zemalja sa niskom stopom imigracije, te stoga stanovnicima zemalja iz kojih je u proteklih pet godina više od 50 hiljada ljudi osvojilo zelenu kartu, nije dozvoljeno da učestvuju na lutriji.\nJedini uslov je posedovanje diplome srednje škole ili 2 godine radnog iskustva, a zainteresovani mogu besplatno da se prijave putem interneta. Vilijam Kotlarik je iz Slovačke, a pre 3 godine je poslao prijavu za zelenu kartu za sebe i suprugu Terezu.\n«Pozvala me je i rekla da je dobila čudno pismo da je dobitnik zelene karte, iako nikada nije poslala aplikaciju. Ja sam joj na to rekao da sam zaboravio da pomenem, ali da sam zapravo ja poslao formulare za nagradnu igru», kaže Kotlarik.\nVilijam i Tereza su potom poslali krštenice, venčani list, diplome, potvrde o nekažnjavanju i u februaru 2006. su posle lekarskog pregleda i razgovora u američkoj ambasadi dobili zelene karte.\nPojedini kritičari skreću pažnju da i pored svih provera, ovakav način odabira dobitnika i minimalne potrebne kvalifikacije, omogućavaju svima, pa čak i teroristima, da legalno uđu u zemlju. Međutim, zamenik državnog pomoćnika za vize Toni Edson ne slaže se sa tim navodima.\n«Naše temeljne metode provere kandidata i pažnja koju posvećujemo intervjuima kroz koje svako mora da prođe, na adekvatan način štite naše granice i osiguravaju integritet procesa izdavanja viza», objašnjava Edson.\nKotlarikovi kažu da su zahvalni što su dobili ovakvu šansu i da smatraju da programi kao ovaj, šalju važnu poruku ostatku sveta.\n«Svakom je pružena ista šansa i to je uostalom ono što mi se dopada ovde u Americi», kaže Kotlarikova.\nPosle ovogodišnje odluke oba doma američkog Kongresa, da se prekine sa finansiranjem lutrije za zelenu kartu, ljudi možda više neće imati ovakvu šansu. Predlog zakona razmotriće zajednička komisija senata i predstavničkog doma, kako bi se prevazišle razlike.


Novi trijumf mačvanskih rukometaša\n04.11.2018 Novi trijumf mačvanskih rukometaša\nU poslednjoj utakmici 6.kola Super B rukometne lige Srbije rukometaši ORK „Mačva“ trijumfovali su nad ekipom RK „Jugović“, rezultatom 23:20.\nMladi rukometaši iz Kaća bolje su otvorili meč, pokušavajući da nametnu svoju igru od prvog minuta. Mačvani su uzvraćali preko raspoloženog Radivojevića, ali su Grozdić i Stevović iz gostujućeg tima u 12.minutu napravili razliku od tri gola prednosti. U nastavku su se nizale akcije na obe strane, uz slabiju realizaciju domaćina. Ekipa iz Bačke zadržala je tri gola prednosti do 23.minuta, nakon čega su Radivojević i Knežević vratili mačvanske rukometaše u igru, a Pavlović potom, u 27.minutu, postavio konačan rezultat prvog dela utakmice (11:12).\nDrugo poluvreme bolje su otvorile "lisice", uz glasnu podršku brojne publike u Sportskoj hali u Bogatiću. U 5.minutu nastavka ORK „Mačva“ je prvi put povela, atraktivnim golom Milana Kneževića. Naizmenično su se tresle mreže na obe strane terena, sve do 47.minuta, kada je domaći tim, povećao prednost na dva gola. Nervozni igrači gostiju sve teže su uspevali da savladaju sjajnog Branka Džigurskog na golu Mačvana. Konačan rezultat utakmice postavio je kapiten Kosta Krečković u 60.minutu, sa linije sedam metara (23:20).\nPo 4 gola u domaćoj ekipi večeras su postigli Knežević, Pavlović i Dragićević, a igračem utakmice proglašen je Bojan Radivojević, koji je 6 puta matirao protivničkog golmana.\nEkipa ORK „Mačva“, nakon ove pobede, zauzima peto mesto na tabeli Super B rukometne lige, sa 7 bodova. Sledeći meč mačvanski rukometaši igraće u subotu, 10.novembra, u Beogradu, protiv ekipe SC Voždovac 2012.\nVi ste posetilac br: 8 031 514


Stanković i Rajevac dobili Zlatne lopte – Nadlanu.com\nBEOGRAD, 28. decembra 2010. (Beta) – Kapiten reprezentacije Srbije Dejan Stanković primio je u utorak u Beogradu "Zlatnu loptu" za najboljeg fudbalera zemlje u 2010. godini, dok je to priznanje u konkurenciji trenera uručeno Milovanu Rajevcu.\nBEOGRAD, 28. decembra 2010. (Beta) – Kapiten reprezentacije Srbije Dejan Stanković primio je u utorak u Beogradu „Zlatnu loptu“ za najboljeg fudbalera zemlje u 2010. godini, dok je to priznanje u konkurenciji trenera uručeno Milovanu Rajevcu.\n„Nema lepšeg načina da se završi ovako fenomenalna godina, koja je zaista bila lepa, bogata. Ne bi bila takva da nije bilo saigrača iz Intera i u reprezentaciji Srbije“, rekao na svečanosti u hotelu „Hajat“ Stanković, koji je ove sezone osvojio čak pet trofeja.\nPostao je klupski prvak Evrope, sveta, Italije, a u toj zemlji osvojio je i nacionalni Kup i Superkup. Igrao je i na Svetskom prvenstvu u Južnoj Africi, gde Srbija, međutim, nije prošla grupnu fazu takmičenja.\n„Možda bi sada sve bilo drugačije da smo u onoj utakmici sa Australijom postigli gol u prvom poluvremenu u kome je trebalo da damo tri“, podsetio je Stanković na poraz od Australijanaca od 1:2.\nSrbiji je taj meč bio poslednji na Mundijalu, 32-godišnjem Stankoviću, koji je „Zlatnu loptu“ dobio i 2006, verovatno poslednji na planetarnim turnirima. Daleko se čini i plasman na Evropsko prvenstvo 2012. godine, pošto „orlovi“ posle četiri meča u kvalifikacijama imaju svega četiri boda.\n„Nadam se da ćemo napraviti… neću da kažem malo čudo… ali nadam se da ćemo u ovih poslednjih šest utakmica kvalifikacija, u ovih šest finala, uspeti da se dignemo i stignemo do Evropskog prvenstva. Ako u tome uspemo, bićemo mnogo jači tamo“, ocenio je Stanković, koji je u karijeri osvojio 25 trofeja.\n„Izuzetno sam ponosan, posebno zbog ove nagrade, meni najdraže, jer dolazi iz moje kuće, a u nju je utkano mojih 38 godina rada, treninzi, pobede i porazi iz kojih sam učio“, kazao je Rajevac, koji je ranije ovog meseca dobio i priznanje za najboljeg trenera u Africi.\n„Bili smo ponos Afrike… Malo sreće nam je nedostajalo i za polufinale“, prisetio se nekadašnji predvodnik Borca iz Čačka, Crvene zvezde, Vojvodine, a sada Al Ahlija iz Saudijske Arabije.\n„Uvek je bio najtalentovaniji omladinac, brzo je ušao u prvi tim, rano i otišao. Nismo mogli odmah da predvidimo da će biti baš ovoliko uspešan, ali on je talenat potvrdio u jednoj jakoj ligi kakva je italijanska“, kazao je Džajić i Stankoviću poželeo da ostvari još jedan veliki rezultat.\n„Želim mu da ga mimoiđu povrede i da obori rekord po broju utakmica u reprezentativnom dresu. Da mu to bude kruna karijere“, rekao je Džajić.\nStanković je u nacionalnom dresu igrao 95 puta i postigao 15 golova. Rekorder po broju mečeva i dalje je Savo Milošević sa 101 utakmicom za reprezentaciju.