Teška saobraćajna nesreća na Ibarskoj magistrali, četvoro mladih poginulo - 09.08.2019, Sputnik Srbija\nTeška saobraćajna nesreća na Ibarskoj magistrali, četvoro mladih poginulo\nTeška saobraćajna nesreća dogodila se sat posle ponoći na Ibarskoj magistrali kod mesta Županjac. Četvoro mladih poginulo je u direktnom sudaru „be-em-vea“ i... 09.08.2019, Sputnik Srbija\n07:42 09.08.2019 (Osveženo: 03:03 26.08.2021)\n© AP Photo / Visar KryeziuDovođenje povređenih u službu hitne pomoći\nTeška saobraćajna nesreća dogodila se sat posle ponoći na Ibarskoj magistrali kod mesta Županjac. Četvoro mladih poginulo je u direktnom sudaru „be-em-vea“ i „dačije“.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu uhapsili su N. M. zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja.\nOn se sumnjiči da je noćas, sat posle ponoći, na Ibarskoj magistrali kod mesta Županjac, upravljajući vozilom „be-em-ve“, izazvao saobraćajnu nesreću u kojoj su poginule četiri osobe, dok su četiri osobe zadobile povrede, saopštio je MUP.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 sati i on će, uz krivičnu prijavu, biti priveden Osnovnom javnom tužilaštvu u Lazarevcu, navodi se u saopštenju.


Jelka Jovanović: Vulin da objasni svoju fotografiju s vodjom navijačem Rada\nBeta 23. avgusta 2021. 10:15\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, kao štićena ličnost, ne bi smeo da dodje u bilo kakav kontakt sa nekim ko ima veze sa kriminalom, tako da „mora mnogo toga da objasni“ u vezi svoje fotografije sa vodjom navijača Rada, ocenila je danas novinarka Jelka Jovanović.\nJovanović je za Televiziju N1 napomenula i da je „zaista čudno kako ta jedna ekipa na vlasti i njima bliski ljudi stalno budu uhvaćeni sa nekim problematičnim likovima…“.\n„Nemoguće da postoji toliko slučajnosti”, rekla je ona. Dodala je da objašnjenje „nezvaničnog kandidata za predsednika Srbije“ (Vulina) da ne zna ko je čovek sa kojim se slikao nije dovoljno.\nKomentarišući reagovanje poslanika Skupštine Srbije Dragana Šormaza o Kapetanu Draganu i majicama s likom ubice premijera Zorana Djindjića, Jovanović je rekla da je Šormaz „očigledno užasna manjina“ medju onima koji donose odluke.\nŠormaz je reagovao na vest da fondacija Dragana Vasiljkovića, poznatijeg kao Kapetan Dragan, deli majice sa likom Zvezadana Jovanovića i da planira peticiju za oslobadjanje iz zatvora, u kojem Jovanović služi maksimalnu kaznu u Srbiji – 40 godina, rekavši da će čekati 48 sati da tužilaštvo reaguje.\n„Ne znam šta čeka tužilaštvo. Pretpostavljam da će Šormaz posle 48 sati podneti prijavu, ali da će ta prijava završiti u fijoci“, rekla je Jelka Jovanović.


Rafinerija na papiru ili Smederevu? – Semendria\nRafinerija na papiru ili Smederevu?\n18. januar 2012. DRUŠTVO – Skupština Smedereva, posle trogodišnje svađe i polemike, danas bi trebalo da odluči o izgradnji rafinerije. Komiko oil spreman da investira 250 miliona dolara.\nSmederevska rafinerija i dalje je samo milionska investicija od papira.\nPosle trogodišnjih pregovora sa investitorom, optužbi opozicije na kršenje zakonitosti i argumenata zagovornika naftnih postrojenja, politička presuda gradske Skupštine se očekuje u sredu.\nU decembru 2009. godine grad je raspisao oglas nudeći plac za rafineriju na koji se javio jedino Komiko oil.\nStručna komisija je posle šesnaest meseci procenila da ponudu ne treba prihvatiti jer ne odgovara uslovima konkursa zbog dinamike plaćanja zakupa. Gradonačelnik je, uprkos tome, doneo rešenje o davanju zemljišta u zakup, ali ugovor sada mora da odobri Skupština.\n“Zavisimo od železare i kretanja na svetskom tržištu čelika, a rafinerija može da stabilizuje poslovanje u krizi i poveća standard građana. Zakupom će u budžet ući 652 miliona dinara, uposliće se 542 radnika i pokrenuti investicije. Ovo je najveći projekat u poslednjih 30 godina u našem gradu”, smatra gradonačelnik Predrag Umičević koji je ovoj investiciji poklonio gotovo čitav mandat.\nMilionske sume nisu pokolebale opoziciju koja upozorava na kršenje zakonitosti. DSS, građanska opcija „Za bolje Smederevo“ i SRS tvrde da je odlukom komisije da odbije ponudu „Komiko ojla“ postupak morao da se završi i da je rešenje o izdavanju lokacije nezakonito.\nIako je Vlada zaključkom označila investiciju „značajnom za državu“, opozicija tvrdi da srpski zakoni kažu drugačije i da je reč o političkoj „gimnastici“.\n“Zakon o energetici predviđa da se energetska dozvola može izdati samo za objekte predviđene Strategijom razvoja energetike Republike Srbije do 2015. godine što smederevska rafinerija nije. Srbiji ne treba rafinerija, ali nekome u DS treba”, kaže Saša Radosavljević, šef odborničke grupe DSS i upozorava na mogućnost za krivičnu odgovornost zbog ove odluke.\nU „Pokretu za Smederevo“ zamenika gradonačelnika Jasne Avramović kažu da jesu za investicije, ali ne po svaku cenu. SPS je posle diskretne udaljenosti prinuđen da iznese svoj stav koji se lomi. Upravo zbog kolebanja socijalista, Skupština je prekinuta i nastavlja se u sredu. Osim SPS, ulogu političkih džokera imaće, izgleda, nekolicina odbornika od čijeg ubeđenja zavisi hoće li predlog teksta ugovora o zakupu zemljišta za rafineriju dobiti saglasnost većine.\n« “Deset ljutih gusara” u pozorištu\nPoskupele usluge Kopernikus kablovske televizije »


Hit stajling Vesne Zmijanac na koncertu: Obula sportske patike i svečani komplet (FOTO/VIDEO)\nIzgleda da su pevačici štikle preko glave\nVesna Zmijanac je večeras održala koncert u Beogradu, posle skoro dve godine otkad je bio zakazan, ali je morala da ga pomera zbog pandemije koronavirusa.\nOna je koncert otpočela pesmom "Svatovi", a ono što je mnogima privuklo pažnju jeste pevačicin stajling.\nNaime, pevačica je obukla svečani, crni komplet koji su činile bluza sa karnerima, šljokičavi sako i pantalone. Ono što je obula mnoge je iznenadilo jer se Vesna odlučila, ni manje ni više, nego za sportske patike!\nATAImages / Milan Maričić\nZmijančeva je verovatno želela da se prilagodi današnjoj modi, a moguće je i da su joj štikle došle preko glave, jer ih je nosila godinama, te je želela da joj bude večeras udobno dok se druži sa svojom publikom.\nŠuškalo se da nema kosu, pa da zato nosi perike: Zmijančeva pokazala svoju pravu frizuru! (FOTO)\nMilan Stanković u dukserici i s kosom vezanom u rep zapevao u restoranu sa koleginicom\nUmorila sam se od javnog života: Vesna Zmijanac želi da se povuče sa estrade\nOno što je interesantno jeste da Vesna nije uopšte najavljivala ovaj koncert, a kako je priznala pripadnicima medija, među kojima je bila i ekipa 24sedam, on je bio predviđen samo za ljude koji su imali karte kupljene za Sava Centar, ali koji je zbog korone više puta otkazan.\nATAImages/ Milan Maričić\nNjoj su se na bini pridružili Slavko Banjac i Milan Stanković, koji su bili večerašnji gosti. Kada su u pitanju njena ćerka Nikolija i zet Relja, kako je pevačica objasnila, oni su opravdano izostali.\n- Nisu došli jer Nikolija ne voli koncerte, voli kafane pa dođe kad tu pevam, a Relja ne voli narodnjake - rekla je kroz osmeh pevačica.\nPehovi Goce Lazarević: Promašila mesto održavanja koncerta, pa joj blokirali put!\nVesna Zmijanac stajling koncert pevačica Estrada Patike svečano odelo 24sedam Portal


Pod novom administracijom Bele kuće na čelu sa demokratom Džoom Bajdenom ukrajinski konflikt će dostići novi nivo zaoštravanja, piše „Dojče Virtšafts Nahrihten“ (DVN) i upozorava da će on „odzvanjati glasno“. Istovremeno, moguće… »\nMinistarstvo odbrane Belorusije saopštilo je da je u poodmakloj fazi pregovora sa Rusijom o dobijanju jednog od najsofisticiranijih PVO sistema na svetu. Igor Golub, komandant vazduhoplovstva zemlje, rekao je novinarima da „nastavljamo rad pre… »\nZavršen 10. Kup nacija u Somboru, Srbija najbolja selekcija Ring u hali Mostonga u Somboru bio je mesto borbi za titule najboljih u okviru 10. Kupa kupa nacija, prestižnog planetarnog takmičenja za dame u boksu. Za naslove šampiona borile su se… »\nU Rusiji postoji veliki broj misterioznih pojava koje zbunjuju naučnike. Drevni gradovi, šume koje plešu i „trouglovi“ poput Bermudskog privlače naučnike i ljubitelje natprirodnih, mističnih pojava. Arkaim Drevni grad Arkaim nalazi se u… »\nNakon zvaničnog izlaska Rusije iz Sporazuma o otvorenom nebu planirano je da se dva ruska aviona Tu-214ON koriste u izviđačke svrhe, za šta će biti potrebno njihovo dodatno snabdevanje specijalnom opremom, saopštila su dva vojno-diplomatska izbora… »\nGUVERNER turske provincije Bartin Sinan Guner saopštio je da je spaseno petoro članova posade ruskog teretnog broda sa suvi teret „Arvin“ koji je potonuo u Crnom moru kod obale Turske. Guverner je dodao da su dva mornara poginula. - Na potonulom… »\nPod novom administracijom Bele kuće na čelu sa demokratom Džoom Bajdenom ukrajinski konflikt će dostići novi nivo zaoštravanja, piše „Dojče Virtšafts Nahrihten“ (DVN) i upozorava da će on „odzvanjati glasno“. Istovremeno, moguće… »\nBlic pre 27 minutajoš 3 povezane


Čak 63.923 penzionera u RS prima minimalnu penziju od 252 KM – EUskola\nBiH Čak 63.923 penzionera u RS prima minimalnu penziju od 252 KM October 2, 2016\npenzije, visina penzija, zabrinjavajuci podaci\nU Republici Srpskoj (RS) 63.923 korisnika prava na penziju ili 25,37 posto od ukupnog broja prima najnižu penziju. Penzija je ovim osobama određena po općim propisima niža od najniže, pa se iz budžeta entiteta namiruju sredstva za isplatu najniže penzije, navodi se u informaciji Vlade RS-a o stanju u oblasti penzijskog i invalidskog osiguranja u RS za 2015, koju će na sjednici u oktobru razmatrati poslanici Narodne skupštine. Zakonom je normirano više nivoa najniže penzije u zavisnosti od dužine penzijskog staža. Iznos najniže penzije za minimalan staž od 15 godina je 174 KM, a u prosjeku „uživaoci“ ovih penzija dobiju 252 KM ili svega 30 posto prosječne plaće. U informaciji se navodi da je odnos broja osiguranika i broja korisnika prava na penziju i dalje nepovoljan. Tako je na kraju prošle godine broj osiguranika (286.310) i korisnika prava na penziju (251.909) bio u rasponu 1:1,13 dok je primjera radi 2006. bio 1,42. Prosječno trajanje korištenja starosne penzije u RS-u je oko 15 godina, u zavisnosti od osnova ostvarivanja prava, dok u zapadnoj Evropi oko 17 godina. Također, propisi iz oblasti rada će usloviti kasnije ostvarivanje prava na starosnu penziju, a to znači i skraćivanje perioda korištenja penzije. Budžetski deficit Fonda PIO RS za 2015. godinu iznosio je 54.852.031 KM i taj finansijski minus je povećan u odnosu na godinu ranije. Iz Vlade RS-a navode da je manjak prihoda posljedica prije svega neuplaćenih doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje, a što se posebno odnosi na javne zdravstvene ustanove (bolnice i domovi zdravlja), koje su na kraju 2015. godine dugovale 76.779.331 KM, dok je dug preduzeća nad kojima je pokrenut stečaj ili likvidacija 95.204.745 KM. Prema podacima Fonda PIO RS, ukupna dugovanja po osnovu doprinosa na kraju prošle godine iznosila su 414.382.649 KM (navedeni iznos sastoji se iz potraživanja po osnovu glavnog duga u iznosu 356.555.569 KM i potraživanja po osnovu obračunatih kamata u iznosu 57.827.080 KM). Kratkoročne obaveze Fonda PIO RS 31.decembra 2015. godine iznosile su 175.803.420 KM, a dugoročne obaveze po osnovu kredita – indirektno zaduživanje u iznosu od 32.021.932 KM i direktno dugoročno zaduživanje Fonda PIO RS u 2014. godini od 53.864.012 KM.\n← Posao građevinskog limara-Njemačka-Würzburg\nCIK BiH: Do 11 sati u BiH glasalo 16,17 posto birača →\nIsplata penzija u FBiH 7. marta prema istom koeficijentu\nFebruary 24, 2016 Publisher\nVlada FBiH prekršila dogovor, penzije još nisu isplaćene\nDecember 15, 2015 Publisher\nIsplata penzija opet će trajati danima?


Na “Jutjub” kanalu 27 ratnih i poratnih dokumentaraca “Srna filma” | Palelive.com\nPočetna Novosti Kultura Na “Jutjub” kanalu 27 ratnih i poratnih dokumentaraca “Srna filma”\nKinoteka Republike Srpske otvorila je svoj “jutjub” kanal na kojem je moguće pogledati 27 dokumentarnih filmova, kako bi široj publici bila približena filmska produkcija Republike Srpske koja se u okviru “Srna filma” realizovala u ratnom i poratnom periodu, rekao je direktor Kinoteke Snježan Lalović.\nLalović je za Srnu izjavio da se među filmovima nalazi prvi snimljeni i ujedno prvi međunarodno nagrađeni film “LJeto sam proveo”, u režiji Miodraga Tarane i Zorana Maslića.\nOn je naveo da Kinoteka Republike Srpske u svom arhivu čuva skoro 2.000 dokumentarnih i oko 800 igranih filmova, 6.000 filmskih plakata i više od 300 negativa.\nPrema njegovim riječima, arhivski prostor Kinoteke Republike Srpske krasi i muzejski prostor u kojem se nalaze eksponati koji su nekada služili za snimanje i reprodukovanje filmova na filmskoj traci.\n“Od prije neki dan u muzeju se nalazi i replika štamparske prese koju su prije više od 500 godina u manastir Sopotnica donijeli braća LJubavić i na taj način označili početak štamparstva na području sadašnje BiH”, rekao je Lalović.\nLalović je dodao da je replika prese poslužila kao jedan od rekvizita prilikom snimanja filma “Pečat LJubavića” kojeg bi, u koprodukciji sa RTRS-om, Kinoteka Srpske trebala da završi ove godine.\nPrethodni članakStanišić: Ulaganja u obnovu elektromreže\nNaredni članakMještani Rijeke popravili krov na najstarijoj fočanskoj crkvi


[EWB Intervju] Fon Kramon: Moramo ubediti EPP da njihov odnos prema Vučiću ruši kredibilitet EU - European Western Balkans\nAutor Aleksandar Ivković 01. 09. 2020.\nNakon letnje pauze, Evropski parlament ponovo zaseda, što vraća fokus i na zahtev koji je opozicija u Srbiji u julu uputila Evropskoj komisiji, o uspostavljanju ekspertskih grupa za rešavanje političke krize u zemlji. Ovaj zahtev podržali su i predstavnici tri grupe u Evropskom parlamentu, uključujući i izvestiteljku iz senke za Srbiju grupe Zelenih, Violu fon Kramon Taubadel.\nSa poslanicom Fon Kramon, koja je takođe i izvestiteljka za Kosovo, pričali smo o inicijativi opozicije, budućem odnosu Evropskog parlamenta sa Srbijom, kao i obnovljenom dijalogu Beograda i Prištine.\nEuropean Western Balkans: Nedavno ste, zajedno sa poslanicima iz grupa Socijalisti i demokrate i “Obnovimo Evropu” podržali zahtev opozicije u Srbiji za uspostavljanjem ekspertske grupe koja bi sastavila izveštaje o zaraobljavanju države i medija. Možemo li da očekujemo Vaš dalji angažman na ovu temu u narednim mesecima?\nViola fon Kramon: Naravno, u Evropskom parlamentu pažljivo pratimo razvoj situacije u Srbiji. Međutim, pitanje nije uspostavljanje ekspertske grupe, već šta će tačno da se dogodi nakon toga. Pretpostavljam da bi ekspertska grupa bila u mogućnosti da detaljno analizira situaciju u medijima, zarobljavanje države i vladavinu prava u Srbiji. Ova analiza jedino ima smisla ako može da obezbedi konkretne dalje korake, i nadajmo se da bi neke promene mogle da se primene kroz dijalog sa vlastima u Srbiji. Ako se to ne desi, sve ostalo su samo zanimljivosti na parčetu papira.\nEWB: U slučaju Severne Makedonije, posredovanje EU koje je dovelo do razrešenja političke krize podržale su sve najveće grupe u Evropskom parlamentu, uključujući i Evropsku narodnu partiju (EPP), kao i Evropsku komisiju. Da li je realistično očekivati od njih da u bliskoj budućnosti podrže istu stvar kada je reč o Srbiji?\nVFK: Situacija u Srbiji i Severnoj Makedoniji se dosta razlikuje. Velka većina Evropskog parlamenta je uverena da Srbija treba da ostane na evropskom putu i nastavi sa procesom evropskih integracija, ali i dalje ostaje puno posla koji Srbija mora da odradi.\nBudimo jasni: kada je reč o demokratiji, situacija u Srbiji se pogršava poslednjih nekoliko godina. Vučić je taj koji mora da pokaže posvećenost. Ako želi da Srbija dugoročno postane članica EU, a kratkoročno da ostvari tešnju saradnju i integraciju sa EU, onda mora da pokaže volju za time. Učešće u posredovanju i ispunjavanje konkretnih zahteva je način da pokaže spremnost, i sigurna sam da će Parlament i Komisija biti spremni da učestvuju u tome.\nEWB: Da li mislite da će grupama u Evropskom parlamentu biti teže da postignu konsenzus o rezolucijama o Srbiji nego što je to ranije bio slučaj?\nVFK: Neće biti lako, ali verujem da ćemo uspeti da postignemo većinu, a nadajmo se i konsenzus, o situaciji u Srbiji. Nažalost, Evropska narodna partija gleda kroz prste Vučiću. Ponekad ni ne pokazuju svest o ozbiljnosti situacije u Srbiji. Gospodin Tusk jednog dana kritikuje Viktora Orbana na Tviteru zato što koristi fondove EU da obogati svoj krug prijatelja i ograniči medijske slobode; narednog dana Tusk tvituje o Srbiji i hvali Vučića za njegov rad u izbornoj kampanji. Ne možemo da imamo različite standarde za različite političare. Sada moramo da ubedimo EPP da je njihovo ponašanje štetno za njihov sopstveni kredibilitet, kao i kredibilitet EU, i pre ili kasnije moramo da suočimo Vučića sa nekim teškim pitanjima.\nEWB: Srpska napredna stranka sada ima 75% mandata u parlamentu. Šta očekujete od nove vlade kada je reč o EU integracijama?\nVFK: Sigurna sam da parlament može da usvoji rezolucije o važnosti evropskih integracija koje lepo zvuče. Vučiću odlično ide hvaljenje EU kada mu je to potrebno. Ali ako SNS uzima reforme u okviru EU integracija za ozbiljno, moraju da naprave konkretne korake.\nEWB: Da li mislite da su izborini rezultati i protesti koji su se održali nakon toga promenili stav EU o situaciji u Srbiji?\nVFK: Nije moj posao da odlučim da li je kandidati trebalo da bojkotuju izbore ili ne, ali jasno je da takmičenje nije bilo fer. Mediji su faktički pod Vučićevom kontrolom, državni zvaničnici su aktivno vodili kampanju za SNS, kandidati opozicije su zastrašivani, i bilo je brojnih neregularnosti na dan izbora. Ne govorim to ja iz svoje briselske kancelarije; ovo su nalazi misije OEBS-a, izbornih posmatrača i onih koji su bili na terenu. Represija na protestima je apsolutno neprihvatljiva. Nisam gajila lažnu nadu o stanju demokratije u Srbiji pre izbora, ali mislim da će sada čak i oni koji nisu obraćali mnogo pažnje razumeti šta se dešava.\nEWB: Da li imate utisak da je, zbog obnovljenog dijaloga između Beograda i Prištine, EU i dalje manje kritična prema vladajućoj partiji nego što bi mogla da bude? Koliko dugo takvo stanje stvari može da potraje?\nVFK: Postoji iskušenje da se sve teme stave u jednu kutiju a onda probere jedna koja će se rešavati, dok se druge zaborave. Ali ovako ne bi trebalo da funkcionišu međunarodni odnosi. Ovo je greška koju EU često pravi, fokusiramo se na dijalog i zaboravimo sve drugo što se događa u Srbiji i na Kosovu.\nPošto su naša društva i privrede u velikoj meri međusobno povezani, važno je kako lokalne privrede funkcionišu, važno je da li institucije funkcionišu ili zbog zarobljavanja države i korupcije sistem dopušta prijateljskim kompanijama i pojedincima da rade šta žele. Ako dozvolimo ovom cenkanju da se desi, ohrabrujemo države koje imaju sporove ili konflikte sa susedima, da rade šta god hoće, zato što su nedodirljivi dok se ne reši spor.\nEWB: Da li očekujete od predsednika Srbije da uskoro postigne sporazum o sveobuhvatnoj normalizaciji sa Kosovom?\nVFK: Optimistična sam da će dijalog između Beograda i Prištine uskoro dati neke konkretne rezultate, ali može se desiti da su prvo u pitanju samo manji koraci. Prvo se mora izgraditi poverenje, ali krajnji cilj treba da bude sveobuhvatna normalizacija odnosa.\nAleksandar VučićCS4EU2020Dijalog Beograda i PrištineEvropska narodna partijaEvropski parlamentViola fon Kramon Taubadel


Izjava premijerke Srbije shvata se kao ogoljenje politike u kojoj je EU prioritet\nVelika se prašina digla oko izjave premijerke Ane Brnabić da, ako bude morala da bira između EU i Rusije, Srbija će izabrati evropski put. Antievropske opozicione stranke (Dveri, Demokratska stranka Srbije i Srpska radikalna stranka) to su protumačile kao „okretanje leđa Ruskoj federaciji“, smatraju da je premijerka „ogolila politiku po kojoj iznad svega i iznad same Srbije stoji Evropska unija“.\nSa druge strane, ministri iz njene Vlade javljaju se tvrdeći da Srbija ne menja svoju spoljnu politiku „i EU i Rusija“.\nOglasila se i Moskva: Izbor između Evropske unije i Rusije je suvereno pravo Srbije, ali Moskva iskreno želi da Beograd ne bude pred tim izborom, izjavila je agenciji Beta portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova.\nIzjava premijerke Ane Brnabić podelila je javnost u Srbiji. Pokazuje to i anketa koju smo zabeležili u centru Beograda:\nGrađani o izboru između Rusije i EU: Ni tamo, ni ovamo\nDa li je premijerka pokazala nedovoljnu političku veštinu da izbegne direktan odgovor na pitanje „šta bi bilo kad bi bilo“? Iskusni političari su na takva pitanja odgovarali obično u stilu „o tom potom“. I takva tumačenja u odbranu premijerke čula su se u javnosti. Ili je Ana Brnabić rešena da jasnije nego iko pre nje sa vrha vlasti u Beogradu kaže da dileme zapravo nema. I da balans u spoljnoj politici nije još dugo održiv.\nZa političkog analitičara Dejana Vuka Stankovića je ta premijerkina rečenica neka vrsta političke novosti.\n“Do sada premijeri nisu tako eksplicitno stavljali evropski put u kontekst izbora između Rusije i EU. Još uvek se u Srbiji veruje da je moguće uspostaviti neku vrstu balansa između Rusije i EU. Ana Brnabić svojim eksplicitnim stavom taj balans pomalo narušava“, kaže Stanković. On kaže da u Srbiji nije doneta politička odluka da se Srbija distancira od Rusije i da se približi EU više nego što je to sada, pogotovo u kontekstu uvođenja sankcija Rusiji.\n„Možda nas je Ana Brnabić uvela u zonu jednog drugačijeg gledanja na ovu temu. Ako se ne promene odnosi između Evrope i Rusije, ako ne dođe do ublažavanja režima sankcija i uspostavljanja dijaloga, te stvari će se sve više zaoštravati, ukoliko Srbija bude savladavala domaće zadatke iz različitih poglavlja“, kaže Dejan Vuk Stanković.\nSmanjen pritisak na Srbiju: Jelica Minić\nJelica Minić, predsednica Foruma za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji, međutim, misli da nova premijerka nije rekla ništa novo u intervjuu Blumbergu i BBC-u, što bi odudaralo od dosadašnje spoljne politike njenog prethodnika Aleksandra Vučića. Iako postoje razlike unutar koalicije, pa i podela i unutar Srpske napredne stranke na prorusku i proevropsku opciju, zvanični kurs Srbije je jasan - evropski put, i u toj izjavi je zvanična politika samo eksplicitno formulisana. Na pitanje da li se izjava mogla protumačiti kao posredno priznanje da će Srbija, ako joj se postavi uslov ili sankcije Rusiji ili zaustavljanje evropskog puta, uvesti sankcije Moskvi, Jelica Minić je odgovorila:\n„Ne bih rekla da se o tome radi. Ja bih čak rekla da je pritisak na Srbiju vezan za dobru saradnju koju Srbija neosporno ima sa Rusijom, da je taj pritisak u Evropskoj uniji na izvestan način smanjen.“\nObjašnjava da Uniju brine narasli uticaj Rusije u javnosti zemalja regiona i intenzivna ruska aktivnost da se njen rejting u ovom regionu podigne, da postane značajan igrač u regionu. „Ali iza toga ne stoji nikakva alternativa koju ona može regionu da ponudi i ne stoji dugoročna strategija Rusije“, smatra Minić. „Rusija nas koristi“, kaže naša sagovornica, „u odmeravanju na široj geopolitičkoj sceni, jer mi nismo ruski prioritet. Apsolutno ne.“\nPodsetimo, Brisel je Srbiju upozoravao da njena spoljna politika nije usklađena sa politikom EU i da to mora pre ulaska u EU učiniti. Ali direktno i javno nikada nije postavljen uslov da se Srbija pridruži uvedenim sankcijama Rusiji. Beograd stalno ponavlja da neće uvoditi sankcije Rusiji, da je Moskva njen važan partner, da Srbiju i Rusiju vezuju prijateljstvo i ekonomski interesi. Da li će to jednog dana biti kamen spoticanja Srbije na evropskom putu? Neretko se čuju upozorenja da Srbija ne može još dugo sedeti na dve, odnosno četiri stolice (EU, Rusija, SAD, Kina). Možda je Ana Brnabić htela to otvoreno da kaže.\nObaranje ruke Istoka i Zapada na Balkanu


Najava okruglog stola o administrativnoj istrazi - Centar za monitoring i istraživanje (CeMI)\nCentar za monitoring i istraživanje CeMI, u okviru projekta „Jačanje think tank kapaciteta u borbi protiv korupcije“ finansiranog od strane Think Tank Fund-a iz Budimpešte Okrugli sto „Snažna ovlašćenja administrativne istrage kao preduslov za bolje rezultate u borbi protiv korupcije u Crnoj Gori“.\nNa Okruglom stolu biće predstavljena studija praktične javne politike o dometima administrativne istrage u Crnoj Gori i potrebi za njenim jačanjem u oblasti borbe protiv korupcije. Ova studija je obuhvatila analizu ovlašćenja institucija koje se trenutno bave borbom protiv korupcije u Crnoj Gori, a čije će nadležnosti u potpunosti, ili dijelom preći u nadležnosti Agencije za borbu protiv korupcije; analizu primjera dobre prakse, kao i konkretne preporuke za jačanje ovlašćenja buduće Agencije za borbu protiv korupcije.\nNa okruglom stolu će govoriti predstavnici CeMI-ja i predstavnici institucija relevantnih za borbu protiv korupcije. Okrugli sto će se održati u srijedu, 18. decembra 2013. godine u PR Centru, sa početkom u 10:00h.


Odluka o refundiranju sredstava za VTO - Neplodnost - Ringeraja.ba\nOdluka o refundiranju sredstava za VTO\nUsvojena Odluka o refundiranju sredstava za medicinski potpomognutu oplodnju u Kantonu Sarajevo\nZavod zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo će refundirati sredstva za maksimalno dva pokušaja medicinski potpomognute oplodnje za jedan bračni par. Po ovoj odluci, pravo na liječenje neplodnosti imaju žene koje se liječe od neplodnosti, koje nisu rađale i žene do navršenih 37. godina života.\nNeplodnost, nemogućnost postizanja trudnoće nakon godinu dana redovnih spolnih odnosa, velik je zdravstveni problem stanovništva. Više od 17 posto parova ili svaki šesti par u našoj zemlji suočen je s dijagnozom neplodnosti. Medicinski potpomognuta oplodnja predstavlja niz metoda koje se koriste u liječenju neplodnosti jednog ili oba partnera. Njima se liječi 70 do 80% svih uzroka neplodnosti, ali primjenjuju se tek onda kada su sve ostale metode liječenja neuspješne.\nOdluka o refundaciji troškova za pruženu uslugu medicinski potpomognute oplodnje, koja je na snazi od 26. septembra 2016., reguliše liječenje neplodnosti postupcima medicinski potpomognute oplodnje u Kantonu Sarajevo. Prema ovoj Odluci, pravo na liječenje, na teret Zavoda za zdravstveno osiguranje Kantona Sarajevo, imaju muškarac i žena koji žive u bračnoj zajednici. Odlukom se propisuje da osiguranici ZZO KS imaju pravo na dva pokušaja liječenja vantjelesnom oplodnjom (IVF), i to u iznosu od 4.000 KM za prvi i 2.000 KM za drugi pokušaj.\nBahceci centar u Bosni i Hercegovini već pet godina pruža usluge medicinski potpomognute oplodnje i do danas su pomogli da na svijet dodje preko 450 zdravo rođenih beba. No kako ističu, budućim roditeljima koji se suočavaju s problemom neplodnosti će sada biti znatno lakše ući u postupak. “Svi parovi sa prebivalištem u Kantonu Sarajevo, a koji su postupak potpomognute oplodnje započeli nakon 26.09.2016. godine u našem centru, imaju pravo na refundaciju troškova od strane ZZO KS,” kazao je Irfan Lazović, izvršni direktor Bahceci centra za ginekologiju, neplodnost i vantjelesnu oplodnju. “Vantjelesna oplodnja je nekad jedini način za parove koji pate od neplodnosti da ostvare potomstvo, ali nažalost mnogi parovi do sada nisu bili u mogućnosti da snose troškove koje iziskuje postupak vantjelesne oplodnje,” zaključuje Lazović, iskazujući zahvalnost Ministarstvu zdravstva KS i ZZO KS u ime svih parova koji se suočavau s problemom neplodnosti, a koji danas mogli ostvariti pravo na refundaciju troškova.\nPrema procjenama Svjetske zdravstvene organizacije Bosna i Hercegovina je i jedna od šest zemalja svijeta s najnižom stopom plodnosti, koja iznosi 1,2 djeteta po ženi. Donošenje ove Odluke od izuzetnog je značaja za sve građane jer osigurava ostvarivanje potomstva za parove koji se suočavaju s problemom neplodnosti, ali i reguliše pravo na reproduktivno zdravlje koje predstavlja dio općih ljudskih prava.\nTri dana pred porod se ne mogu odlučiti o imenu za mog dječaka.. koje vam se najviše sviđa:


Dodik dva dana moli Vučića da se sastanu u Istočnom Sarajevu Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nPanika u kabinetu predsjednika RS: Dodik dva dana moli Vučića da se sastanu u Istočnom Sarajevu\nObjavljeno: 16.03.2017. u 12:28h\nPrema prvobitnom protokolu, susret Vučića i Dodika nije bio planiran, ali je predsjednik RS-a od srijede popodne molio srbijanskog premijera da se barem nakratko sretnu, kako ne bi doživio potpuni politički debakl\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić srest će se danas poslijepodne sa predsjednikom RS-a Miloradom Dodikom, saznaje Žurnal.\nAleksandar Vučić je, podsjećamo, stigao u Sarajevo u srijedu popodne, kako bi učestvovao na Samitu premijera zemalja Zapadnog Balkana. Regionalni mediji već odavno ističu zahlađenje odnosa na relaciji Vučić-Dodik, a ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić nedavno je izjavio da Milorad Dodik preko svojih saradnika pokušava da sruši Aleksandra Vučića. Mektić je tada kazao da sigurnosne službe BiH posjeduju dokaze o Dodikovom djelovanju protiv Vučića, a srbijanski premijer je, neposredno pred dolazak u Sarajevo, izjavio da su srbijanske službe dobile određene informacije od bh agencija.\nPodsjećamo, Aleksandar Vučić nije dolazio na proslavu Dana RS-a, koja je održana 9. Januara ove godine, unatoč zabrani Ustavnog suda BiH. Osim toga, Dodikovi kadrovi nedavno su u Trebinju iskazali podršku Vuku Jeremiću, Vučićevom protukandidatu za predsjednika Srbije.\nTakođer je bitno napomenuti da je RTRS, koji je pod direktnom kontrolom Milorada Dodika nedavno u svojim emisijama prozivao Aleksandra Vučića zbog njegovih veza sa Sarajevom, navodeći da je gradnja puta Beograd - Sarajevo jačanje "zelene transverzale".


Dan kada je Žućko ušao u istoriju: 'Bio je mašina, ubacivao je kako je hteo'\nIzvor: B92, 14.Jan.2020, 18:11\nDan kada je Žućko ušao u istoriju: "Bio je mašina, ubacivao je kako je hteo"\nNa današnji dan pre 55 godina Radivoj Korać je postigao 99 poena za OKK Beograd i postavio nedostižan rekord u Kupu šampiona.\nKako se navodi u podsećanju kultnog magazina "Koš", legendarni Žućko je praktično sam pobedio ekipu Alkvika iz Stokholma, a rezultat tog meča je bio 155:57.\n"Prvi meč igran je u Stokholmu na Badnje veče, 6. januara 1965. OKK Beograd je pobedio 136-90, a Korać je dao 71 poen. Osam dana kasnije Alvik je došao u Beograd >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << sa 8 igrača. Utakmica je odigrana u jednoj od hala beogradskog Sajma, jer glavni grad još uvek nije imao sportsku dvoranu", navodi novinar Vladimir Stanković.\nKako navodi, Korać je promašio tri od 14 slobodnih bacanja i time sprečio sebe da prebaci magičnu cifru od sto poena.\nTadašnji plejmejker Alvika Egon Hakanson je Stankoviću rekao da nikada do tog trenutka nije video igrača koji sa takvom lakoćom postiže koševe.\n"Bio je mašina, ubacivao je kad je hteo i kako je hteo. Pošto sam igrao pleja nisam bio često u direktnom duelu sa njim, što mi je omogućavalo da neke njegove akcije pratim kao posmatrač i pokušam da „skinem“ neki potez. Bili smo teško poraženi, ali smo u tom meču i dosta naučili. A imao sam zadovoljstvo da igram protiv najboljeg igrača Evrope tog vremena", naveo je Hakanson.


Revizija: U RS-u nenaplaćena 1,5 milijardi KM direktnih poreza - Klix.ba\nRevizija: U RS-u nenaplaćena 1,5 milijardi KM direktnih poreza\n24.7.2014. u 16:08\nNa kraju prošle godine u Republici Srpskoj nije bilo naplaćeno oko 1,5 milijardi direktnih poreza, doprinosa i drugih javnih prihoda tog bh.entiteta, čija je naplata u nadležnosti Poreske uprave RS, utvrdila je Glavna služba za reviziju javnog sektora RS-a.\nRukovodilac sektora revizije učinka Milovan Bojić rekao je na pres-konferenciji u Banjoj Luci da se od ukupnog iznosa nenaplaćenih prihoda na doprinose odnosi 680 miliona KM.\nPodsjetivši da je Glavna služba za reviziju objavila izvještaj o reviziji učinka upravljanja naplatom doprinosa, Bojić je dodao da je došlo do povećanja prijavljenih doprinosa, ali to nije pratio adekvatan rast naplate.\nKao primjer je naveo da je u 2010. godini naplaćeno 1,2 milijardi doprinosa, a u 2013. godini 1,3 milijarde KM ili oko 70 posto od prijavljenih doprinosa.\n"Kao rezultat nesklada između prijavljenih i naplaćenih doprinosa pojavili su se nenaplaćeni doprinosi koji su u 2010. godini iznosili 430 miliona KM, a u prošloj godini 680 miliona KM", pojasnio je Bojić.\nPosljedice toga su, kaže, direktne i indirektne refleksije na rad fondova koji se finansiraju iz doprinosa, na njihovo funkcionisanje i finansijsku poziciju, a naplaćeni doprinosi nisu bili dovoljni da finansiraju prava korisnika fondova.\nBojić je istakao da su fondovi tražili neka druga rješenja, pa je manjak sredstava nadomještan transferima iz budžeta koji su u posmatranom periodu iznosili oko milijardu KM, kao i zaduživanjem kod komercijalnih banaka za oko 350 miliona KM na koje je plaćana kamata od 40 miliona KM kao tekući rashodi.\nPodsjetio je da su se fondovi zaduživali na dugoročnom osnovu tako da 40 miliona KM nije definitivan iznos kamata koje će fondovi da plate samo po osnovu tih kredita.\nGlavni revizor RS Duško Šnjegota je danas najavio i skoru reviziju poslovanja javnog preduzeća "Putevi RS“.\nOn je naglasio da je ta revizija usaglašena s nadležnim skupćinskim odborom, a nakon zahtjeva da se ispita rad najvećih entitetskih preduzeća.\nŠnjegota je podsjetio da je, po osnovu ranijeg dogovora, planirano pet revizija u domovima zdravlja u RS te u dva klinička centra, u Banjoj Luci i Istočnom Sarajevu.\nKlanjana dženaza ubijenom Nedžadu Botonjiću, uhapšen osumnjičeni za ubistvo\n24.07.2014. u 16:12


Zatvaraju se granični prelazi u Srbiji, ukida se međugradski saobraćaj – Moji Odzaci App\n„U narednim danima donećemo dodatne odluke o vremenskom proširenju zabrane kretanje, neće biti samo od 20 časova do 5 časova ujutru, ali o tome ćemo vas obavestiti na vreme. Naš posao je da zaštitimo ljude po svaku cenu i neću da pitam za cenu“, dodao je Vučić.\nDodao je i da se razgovara o zatvaranju kafića i restorana i da se to može desiti u svakom trenutku, iako se ugostitelji striktno pridržavaju mera koje je propisala Vlada Srbije.\nPredsednik je rekao da su bolnice sve punije, da je Infektivna bolnica u Srbiji već popunjena i da narednih dana očekuje procenu stručnjaka koliko se brzo širi korona virus u Srbiji\nPovodom vesti o nestašice goriva u Srbiji, Vučić je rekao da to nije tačno i da će neko ići u zatvor zbog toga, odnosno da je u toku privođenje osumnjičenih lica.\nSledeće nedelje 10 miliona maski\nPredsednik Srbije najavio je da će „cela Srbija“ naredne nedelje imati zaštitne maske.\nZamenica predsednika opštine sa najmlađima povodom Dečje nedelje


KiM: Odlaže se glasanje o DEMARKACIJI sa Crnom Gorom? - Nova Borba\nKiM: Odlaže se glasanje o DEMARKACIJI sa Crnom Gorom?\n"Koha ditore" piše danas da bi sednica parlamenta na kojoj bi trebalo da se glasa o sporazumu o demarkaciji sa Crnom Gorom, zakazana za četvrtak, mogla da bude odložena jer vladajuća koalicija nema dovoljno glasova podrške.\nIzvor: Tanjug/ Koha ditore\nIako se vlada nije zvanično oglašavala, list, pozivajući se na svoje izvore piše da preovlađuje oklevanje po pitanju glasanja pošto vlada Ise Mustafe želi da izbegne neuspeh.\n"Ukoliko sporazum ne bude ratifikovan, vlada strahuje da će to otvoriti tešku fazu kako u odnosima sa Crnom Gorom tako i kada je reč o drugim procesima. Prema tome ako ne bude obezbeđen potreban broj glasova, glasanje bi moglo da bude odloženo", rekao je neimenovani izvor za "Kohu".\nPotpredsednik skupštine Džavit Haliti je, u međuvremenu, rekao da je bolje odložiti sednicu ukoliko nema dovoljno glasova.\nGradonačelnik Prištine i član opozicionog Samoopredeljenja Špend Ahmeti kaže za list "Epoka e re" da njegova stranka želi dobre odnose sa Crnom Gorom , ali da "granica nije tamo gde je bila i da prema tome demarkacija neće proći".\nPrema njegovim rečima, treba početi pregovore o novoj verziji sporazuma prihvatljivoj za sve.\nOn je takođe rekao da će poslanici Samoopredeljenja mirnim sredstvima opstruirati glasanje u parlamentu a da će građani protestovati kako bi vladajućoj koaliciji stavili do znanja da demarkacija ne treba da prođe.


Publikacije - Klimatske promene\nSažetak specijalnog izveštaja IPCC – Klimatske promene i zemlja – dostupan na srpskom jeziku\nOvaj izveštaj razmatra flukseve gasova sa efektom staklene bašte (eng. Greenhouse Gasses – GHG) u kopnenim ekosistemima, korišćenje zemlje i održivo upravljanje zemljom u vezi sa adaptacijom na klimatske promene i njihovom mitigacijom, dezertifikacijom, degradacijom zemlje i prehrambene sigurnosti. Prevod na srpski jezik je urađen u okviru projekta „Uspostavljanje okvira transparentnosti prema Sporazumu iz Pariza“, koji sprovodi Ministarstvo zaštite životne sredine uz tehničku podršku Programa UN za razvoj i finansijsku podršku Globalnog fonda za životnu sredinu. Stručnu lekturu teksta na srpskom jeziku je uradila dr Ana Vuković Vimić, uz napomenu da u slučaju nedoumica važeće je originalno izdanje na engleskom jeziku koje je dostupno na: https://www.ipcc.ch, kao i prateći rečnici IPCC izveštaja.\nRešenja zasnovana na prirodi za klimatske promene i potencijal za njihovu implementaciju u Srbiji\nRešenja zasnovana na prirodi su akcije za zaštitu, održivo upravljanje i obnavljanje prirodnih ili modifikovanih ekosistema koje odgovaraju na delotvoran i adaptivan način na društvene izazove, istovremeno obezbeđujući koristi za dobrobit ljudi i biodiverziteta.\nFinansiranje u oblasti klimatskih promena\nStudija daje uvid u veličinu i strukturu rashoda u vezi sa klimatskim promenama i daje preporuke za uvođenje klimatskih aproprijacija u budžetima. Predstavlja još jedan korak ka postizanju ciljeva kojima Srbija teži kroz međunarodne procese u oblasti klimatskih promena i usklađivanje sa klimatskom politikom EU. Studija predstavlja dijagnostičku procenu osmišljenu za merenje stepena u kojem su lokalni sistem upravljanja javnim finansijama (PFM) i sve njegove povezane podkomponente, sposobne da podrže ispunjenje ciljeva klimatskih politika, kroz efikasno praćenje rashoda u toj oblasti. Sa druge strane, studija pruža analitičke osnove za reforme u domenu izgradnje potrebnih kapaciteta, kao i efikasnije raspodele ljudskih i finansijskih resursa radi postizanja boljih rezultata u borbi protiv klimatskih promena.Cilj studije je da pruži detaljnije informacije o tome koliko država ulaže u klimatske akcije i kako da se omogući bolje praćenje tih ulaganja radi efikasnijeg planiranja i veće učinkovitosti.\nPrvi koraci ka pravednoj tranziciji\nTranzicija u pravcu niskougljeničnog razvoja je u toku i očekuje se njeno ubrzavanje širom sveta.\nOvaj izveštaj pruža osnovne analize ka pravednoj tranziciji u Srbiji ne zaboravljajući nikoga iz regiona i zajednica zavsinih od uglja.\nSažetak specijalnog izveštaja IPCC – Globalno zagrevanje od 1,5°C – dostupan na srpskom jeziku\nU ovom Sažetku za kreatore politike (eng. Summary for Policymakers – SPM) predstavljeni su ključni zaključci Specijalnog izveštaja koji su zasnovani na raspoloživoj naučnoj, tehničkoj i socio-ekonomskoj literaturi relevantnoj za globalno zagrevanje od 1,5°C i za poređenje između globalnog zagrevanja za 1,5°C i 2°C u odnosu na predindustrijsko doba. Stepen pouzdanosti svakog od ključnih zaključka izražen je na način koji se koriste u sklopu IPCC jednoznačno definisanih izraza za verovatnoće. Naučna osnova na kojoj se temelji svaki ključni zaključak naznačena je u referencama u okviru svakog poglavlja. U Sažetku za kreatore politike navedene su oblasti koje treba dodatno istraživati, a koje su povezane sa odgovarajućim poglavljima Izveštaja. Stručnu lekturu teksta na srpskom jeziku je uradio prof. dr Vladimir Đurđević, uz napomenu da u slučaju nedoumica važeće je originalno izdanje na engleskom jeziku koje je dostupno na IPCC website\nPosledice koje klimatske promena imaju na globalnu ekonomiju i društvo su već vidljive. Ova studija se fokusira na uticaj koje klimatske promene ostavljaju na srpsko društvo i ekonomiju. Studija navodi da je taj uticaj na prirodne sisteme i ekonomske sektore u Srbiji veoma značajan i naglašava potrebu za adaptacijom na klimatske promene i za redukcijom emisija gasova sa efektom staklene bašte. Ovakva studija se po prvi put sprovodi u Republici Srbiji.\nRešenja zasnovana na prirodi u Republici Srbiji\nU okviru UNDP-GEF projekta „Uspostavljanje okvira transparentnosti prema Sporazumu iz Pariza“ koji sprovodi Ministarstvo zaštite životne sredine uz tehničku podršku UNDP i finansijsku podršku GEF, pripremljena je prva studija o korišćenju prirodnih potencijala u odgovoru na izazove klimatskih promena u Srbiji.\nStudija Rešenja zasnovana na prirodi u Republici Srbiji – o korišćenju prirodnih potencijala u odgovoru na izazove klimatskih promena, je zasnovana na sveobuhvatnoj analizi koja je sprovedena u cilju utvrđivanja i procene različitih rešenja zasnovanih na prirodi (RZP), njihovih veza sa posledicama klimatskih promena, kao i njihove primenjivosti i značaja za Republiku Srbiju. Ova Studija bi trebalo da doprinese izveštajima koje je Srbija u obavezi da podnese prema Okvirnoj konvenciji UN o promeni klime (UNFCCC) i Evropskoj uniji (EU), te generalnom povećanju svesti o efektima klimatskih promena a time i opštim naporima Vlade Republike Srbije u borbi protiv klimatskih promena. Primenom RZP može se doprineti rešavanju raznih društvenih izazova. Ova rešenja, kada se primenjuju strateški i opravdano, mogu da predstavljaju niskorizična, niskobudžetna i nezahtevna rešenja za mnoge prirodne katastrofe i efekte izazvane klimatskim promenama.\nUticaji promene klime na srpsku poljoprivredu\nIzveštaj Uticaji promene klime na srpsku poljoprivredu analizira uticaj osmotrenih klimatskih promena na poljoprivredu u Srbiji i projekcije uticaja buduće klime na osnovu različitih scenarija budućih emisija. Poljoprivreda je posebno ranjiva na klimatske promene, s obzirom da ova proizvodnja predstavlja „fabriku pod nebom“. U poljoprivredi posebno je ugrožena biljna proizvodnja (ratarstvo, povrtarstvo, voćarstvo, vinogradarstvo), takođe stočarstvo i ribarstvo, a preko njih i prehrambena proizvodnja.\nOsmotrene promene klime u Srbiji i projekcije buduće klime\nAnaliza osmotrenih klimatskih promena na teritoriji Republike Srbije pokazala je da trend porasta temperature vremenom postaje sve veći. U januaru 2019. Republički Hidrometeorološki Zavod je saopštio da je 2018. godina bila najtoplija od kada postoje merenja u Republici Srbiji. Tokom poslednjih decenija promene u klimatskim uslovima su bili povoljni i za češću pojavu suše, dok se sve više padavina izlučuje tokom intenzivnijih padavinskih događaja. Analiza budućih klimatskih promena pokazuje opseg mogućih budućih klimatskih uslova u zavisnosti od budućih emisija gasova staklene bašte i reagovanja klimatskog sistema na ove promene. Na teritoriji Republike Srbije očekuje se da će temperatura nastaviti da raste do kraja ovog veka do vrednosti koje je su prosečno više za oko 3 do 5°C u odnosu na temperature sredine prošlog veka. Ovakve promene izazivaju još veću destabilizaciju klimatskog sistema i progresivnu promenu klimatskih uslova povoljnih za pojavu ekstremnih toplotnih talasa, jakih sušnih epizoda i povećanje akumulacija padavina tokom ekstremnih događaja.\nStrategija komunikacije za oblast klimatskih promena\nStrategija komunikacije za oblast klimatskih promena daje smernice i preporuke kako da se iskomuniciraju dve glavne komponente u borbi protiv klimatskih promena: mitigacija, koja se bavi uzrocima globalnog zagrevanja i koja za cilj ima smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte i adaptacija, komponenta koja se bavi uticajem klimatskih promena na društvo, ekonomiju i životnu sredinu i promoviše aktivnosti koje smanjuju ranjivost zajednica pre svega na ekstremne vremenske uslove.\nDrugi izveštaj Republike Srbije prema Okvirnoj konvenciji UN o promeni klime\nRepublika Srbije je u oktobru 2017. godine dostavila Drugi izveštaj Republike Srbije prema Okvirnoj konvenciji UN o promeni klime.\nPrvi Dvogodišnji ažurirani izveštaj R. Srbije prema Okvirnoj konvenciji UN o promeni klime\nRepublika Srbija je u februaru 2016. godine dostavila prvi Dvogodišnji ažurirani izveštaj R. Srbije prema Okvirnoj konvenciji UN o promeni klime.\nVodič kroz održivu urbanu mobilnost\nU okviru projekta „Podrška održivom saobraćaju u gradu Beogradu“,koji zajednički sprovode Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine i Grad Beograd, pripremljen je “ Vodič kroz održivu urbanu mobilnost”.\nSvrha ovog vodiča jeste da obezbedi smernice za razvoj i integraciju planova i mera za održivu urbanu mobilnost. Ciljna grupa ovog Vodiča su kreatori politike, opštinske vlasti, akteri i stručnjaci koji će raditi na pitanjima održive urbane mobilnosti. Sadržaj predstavljen u ovom vodiču je u skladu sa strateškom politikom EU i smernicama o održivoj urbanoj mobilnosti i transportu, koje su usmerene na izradu i sprovođenje isplativih rešenja za postizanje ciljeva i principa održive urbane mobilnosti.\nOdrživi saobraćaj i emisije gasova sa efektom staklene bašte u Beogradu\nU okviru projekta „Podrška održivom saobraćaju u gradu Beogradu“,koji zajednički sprovode Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine i Grad Beograd, pripremljen je izveštaj: „Održivi saobraćaj i emisije gasova sa efektom staklene bašte“ u cilju kvantifikacije sprovedenih mera održivog saobraćaja u Beogradu na smanjenje GHG emisija iz drumskog saobraćaja.\nZagrevanje useva-kako odgovoriti?\nPublikacija „Zagrevanje useva – kako odgovoriti: uticaji promene klime na srpsku poljoprivredu“ objavljena je u saradnji UNDPa i Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, uz finansijsku podršku Globalnog fonda za životnu sredinu.\nU predgovoru izveštaja Ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine prof. dr. Snežana Bogosavljević Bošković istakla je: „ Materijal u ovom dokumentu potiče iz ekspertskog izveštaja pod nazivom “Procena osetljivosti i mere prilagođavanja na izmenjene klimatske uslove u sektoru poljoprivrede u Republici Srbiji”. Poruka tog izveštaja, kao i ove publikacije namenjene svim zaposlenim u sektoru, ali i najširoj javnosti, je sasvim jasna: moramo nastaviti da radimo na međunarodnom planu da bismo postigli efektivan dogovor o smanjenju emisija, a u isto vreme sprovesti niz mera prilagođavanja na nove klimatske uslove. Ove mere podrazumevaju ne samo edukaciju i obuku zaposlenih u poljoprivredi i stimulaciju učesnika da sprovedu mere prilagođavanja na izmenjene klimatske uslove i ublažavanja štete, već i tehnološke inicijative unapređenja sistema za navodnjavanje, mere zaštite od erozije i unapređenje efikasnosti korišćenja zemljišta.”\nIzveštaj je namenjen savetodavnim službama, zaposlenima u sektoru poljoprivrede, poljoprivrednim proizvođačima, ali i najširoj zainteresovanoj javnosti.\nPrva studija o rodnoj ravnopravnosti i klimatskim promenama u Srbiji\nU okviru UNDP-GEF projekta „Prvi dvogodišnji ažurirani izveštaj prema UNFCCC“ koji sprovodi Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine uz tehničku podršku UNDP i finansijsku podršku GEF, pripremljena je prva studija o rodnoj ravnopravnosti i klimatskim promenama u Srbiji.\nPrvi nacionalni plan adaptacije na izmenjene klimatske uslove\nU okviru UNDP-GEF projekta „Drugi izveštaj R. Srbije prema UNFCCC“ koji sprovodi Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine uz tehničku podršku UNDP i finansijsku podršku GEF, pripremljen je prvi nacionalni plan adaptacije na izmenjene klimatske uslove.\nU okviru UNDP-GEF projekta „Drugi izveštaj R. Srbije prema UNFCCC“ koji je sprovelo Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine uz tehničku podršku UNDP i finansijsku podršku GEF, pripremljena je publikacija „Klimatske promene i zdravlje“.


Objavljeno petak, 15 mart 2019 14:40\nIgrom sudbine ili voljom organizatora, naslovnica „Nove Slobode“ nalazila se istaknuta na panou pored nekadašnje beranske „Slobode“.\nIzložbu naslovnica je otvorio doajen crnogorskog novinarstva, Dragan Mitov Đurović, koji je podsjetio na početak i razvoj štampanih medija, podsjećajući na neke od štampanih medija koji su, nažalost, nestali sa medijske scene, ali i na nove koji nastavljaju tradiciju lokalnih štampanih medija u Crnoj Gori.\nUvodno obraćanje na okruglom stolu na temu: “Globalizacija i digitalizacija -izazovi i perspektive lokalne štampe“, dao je moderator Vladimir Šestović, dok je o globalizaciji, digitalizaciji, izazovima, ali i perspektivi lokalne štampe u Crnoj Gori govorio mr. Željko Rutović -generalni direktor Direktorata za medije.\nPostavljanjem pitanja i obraćanjima, u radu okruglog stola su učestvovali prisutni predstavnici lokalnih štampanih medija.\nTreba reći da je, pored predstavnika štampanih medija, Izložbi naslovnica prisustvovao veliki broj zainteresovanih kulturnih poslenika i novinara nekih od elektronskih medija, kao i neki od ambasadora prisutnih u Crnoj Gori.


Tanjug 21. septembra 2021. 09:18\nZAGREB/NJUJORK – Predsednik Zoran Milanović je u Njujorku na predavanju na Kolumbija univerzitetu klevetao Predsednika Srbije Aleksandra Vučića i kritikovao Evropsku uniju.\nMilanović je uoči današnje sednice GENERALNE SKUPŠTINE UN održao predavanje na ovom univerzitetu i za Srbiju rekao da je „prepreka“ i „najteže“ to što je, kako tvrdi, predsednik Vučić „bio jedan od najistaknutijih ratnih huškaca 90-ih“, prenela je zagrebačka N1 tv.\nMilanović je ponovio da vidi da Srbija „nema snažnu nameru“ da se priključi Evropskoj uniji, dok se, kako je kazao, Severna Makedonija i Albanija „snažno trude i bore“.\nDodao je da je Srbija pristupne pregovore započela 2014. godine i da je do sada otvorila 18 poglavlja, a dva privremeno zatvorila.\nRekao je da zemje jugoistočne Evrope teže članstvu u EU, ali da ne misli da nisu sve zemlje dovoljno motivisane za ulazak u Uniju.\nCrna Gora je, prema njegovom mišljenu najbliže EU sa 33 otvorena poglavlja, a Severna Makedonija je, dodao je, dobila status kandidatkinje EU-a 2005., godinu i po dana nakon Hrvatske, a Hrvatska je već osam godina clanica EU-a.\n„Bosna i Hercegovina i Kosovo potencijalni su kandidati“, rekao je Milanović.\nMilanović je kritikovao Evropsku uniju koju je nazvao „najkompleksinijim poitičkim udruženjem u istoriji čovečanstva, koje vode birokrate.\n“EU je verovatno najkompleksnije politicko udruženje u istoriji čovečanstva. Teško je njime upravljati, nedostaje politicke legitimnosti jer ga većinom vode birokrati“, rekao je, između ostalog, Milanović.


DS i Nova stranka upozoravaju na rast ekstremizma, LSV apeluje na primenu zakona - Infobrif\nDS i Nova stranka upozoravaju na rast ekstremizma, LSV apeluje na primenu zakona\nObjavljeno 16.11.2019. u 18:17 poslednja izmena 16.11.2019. u 18:17\nDemokratska stranka (DS) ocenila je, povodom Međunarodnog dana tolerancije, da je Srbija zemlja „u kojoj se različitosti radikalizuju, a netolerancija ispoljava svakodnevno“.\nNova stranka upozorava na „rast političkog ekstremizma u Srbiji“ koji, kako su ocenili, „samo vodi još dubljem ukorenjivanju netrpeljivosti i nepoštovanju različitosti“.\nDS je u saopštenju ocenila da su netolerancija, diskriminacija, diskriminatorni stavovi, mržnja i predrasude „još ukorenjeni u Srbiji, uprkos tome što Ustav i usvojeni zakoni izričito zabranjuju diskriminaciju i propisiju instrumente za zaštitu od nje“.\nNova stranka je, povodom Međunarodnog dana tolerancije, upozorila na „rast političkog ekstremizma u Srbiji“ koji, kako se ocenjuje, „samo vodi još dubljem ukorenjivanju netrpeljivosti i nepoštovanju različitosti“.\nDodaje se da je prihvatanje različitosti i njeno usađivanje u temelje društva „zadatak pred kojim svi moramo nastupiti ujedinjeno, iznad svega zbog budućih generacija, koje ne smeju stasavati pod teretom prošlosti u kojoj su se radikalni stavovi i ekstremno desničarenje oteli kontroli“.\n„Postignut je donekle kvalitetan zakonski okvir u borbi protiv diskriminacije, ali je nažalost, problem u implementaciji donetih zakona u praksi“, ocenila je LSV.\nStranka je upozorila da svakodnevni javni nastupi političara, ali i drugih aktera u srpskom društvu „raspiruju mržnju i podstiču diskriminaciju“.\n„Vlasti ne čine ništa na sprečavanju takvog narativa, a često čak i pomažu njegovo širenje“, kažu u LSV.\nLSV je zatražila da se počne s „jasnim i sveobuhvatnom poštovanjem Ustava i zakona koji sprečavaju diskriminaciju“.\n„Srbija, ali i čitav region, ne smeju postati zatočenici politike netolerancije koja nas je toliko puta do sada razarala“, apelovala je LSV.\ndan tolerancijeDSEkstremizamLSVNova strankaZakon


POLICIJSKA AKCIJA U BEOGRADU: Priveden 81 ilegalni migrant na teritorijama tri prestoničke opštine! Svi sprovedeni u ...\nRedovne kontrole će se nastaviti. Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu, tokom redovne akcije koja je sprovedena na teritoriji Beograda, pronašli su 81 ilegalnog migranta, koji su sprovedeni u prihvatne centre.\nPolicija u Beogradu, tokom redovne akcije, pronašla je 81 ilegalnog migranta koji su sprovedeni u prihvatne centre, saopštio je ...\nPronađen 81 ilegalni migrant u centru Beograda\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu, tokom redovne akcije koja je sprovedena na teritoriji Beograda, pronašli su 81 ilegalnog migranta, koji su sprovedeni u prihvatne centre. Akcija je sprovedena na Savskom vencu, Starom gradu i Novom Beogradu.\nPripadnici beogradske policije, tokom redovne akcije koja je sprovedena na teritoriji Beograda, pronašli su 81 ilegalnog migranta , koji su sprovedeni u prihvatne centre . Akcija je sprovedena na Savskom vencu, Starom gradu i Novom Beogradu Redovne kontrole kretanja i boravka ...\nBeograd -- Policija je na teritoriji Beograda pronašla 81 ilegalnog migranta, a svi oni su sprovedeni u prihvatne centre, saopšteno je danas iz MUP-a. Akcija je sprovedena na Savskom vencu, u Starom gradu i Novom Beogradu.\nAkcija je sprovedena na Savskom vencu, Starom gradu i Novom Beogradu. Redovne kontrole kretanja i boravka migranata, od strane policijskih službenika, biće nastavljene i u narednom periodu, kako bi se očuvala bezbednost svih građana, kao i bezbednost samih ...\nAKCIJA MUPA: Otkrivena 81 ilegalna migranta, upućeni u privatne centre\n"Redovne kontrole kretanja i boravka migranata, od strane policijskih službenika, biće nastavljene i u narednom periodu, kako bi se očuvala bezbednost svih gradjana, kao i bezbednost samih migranata", navodi se u saopštenju. BEOGRAD, 29. jula 2021.


Šešelj: Država Srbija je doživela slom pravnog sistema i vodi hajku protiv naroda! | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tŠešelj: Država Srbija je doživela slom pravnog sistema i vodi hajku protiv naroda!\nTakođe je kazao da država zakonski nema prava ni frilenserima da naplati porez „pet godina unazad“.\nPredsedniik Srpske radikalne stranke (SRS) Vojislav Šešelj izjavio je danas da je nemoguće naplatiti zastarela komunalna dugovanja građanima, jer je „po Ustavu i pravnom poretku Srbije to nemoguće“.\nŠešelj je na konferenciji za novinare kazao da je Zakon o obligacionim odnosima propisao rokove zastarevanja, te da ona nekada mogu da budu godinu dana ili tri godine, ali da „apsolutna zastarelost“ nastupa posle 10 godina i onda se komunalna dugovanja ne mogu naplatiti.\n„Institucija zastarelosti je uvedena radi pravne sigurnosti građana, jer su građani mnogo važniji od državnih organa“, rekao je Šešelj i dodao da bi nepoštovanje tog Zakona pokazalo „slom pravnog sistema i hajku protiv naroda“.\nOn je kazao da država treba da stane na stranu građana, „a ne neažurne administracije“.\nSRS smatra da građane treba informisati da ne bi platili „zastarelu obavezu, jer onda nema načina da im se uplaćeni novac vrati“.\n„Može se naplatiti samo od januara ove godine“, rekao je Šešelj.


Uhapšeni falsifikatori – Balkanekspresrb.rs\nOsumnjičeni su, koristeći falsifikovane lične karte i čekove poslovnih banaka, kupovali raznu robu po prodajnim objektima, a potom su je prodavali i novac trošili za svoje potrebe. Na ovaj način pribavili su protivpravnu materijalnu korist u iznosu od više desetina hiljada dinara\nPRIPADNICI Ministarstva unutrašnjih poslova, u saradnji sa Prvim i Trećim Osnovnim javnim tužilaštvom u Beogradu uhapsili su i, sa krivičnom prijavom, priveli nadležnom javnom tužilaštvu R. V. (1960) i A.M.C. (1977) iz Beograda, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili više krivičnih dela prevara i falsifikovanje isprave.\nOsumnjičeni su, koristeći falsifikovane lične karte i čekove poslovnih banaka, kupovali raznu robu po prodajnim objektima, a potom su je prodavali i novac trošili za svoje potrebe. Na ovaj način pribavili su protivpravnu materijalnu korist u iznosu od više desetina hiljada dinara.\nPrilikom pretresanja stanova koje koriste osumnjičeni, pronađeno je oko 2.500 falsifikovanih čekova, nekoliko falsifikovanih ličnih karata, oko 50 falsifikovanih pečata državnih institucija Republike Srbije (MUP, sudovi, škole, fakulteti i dr.),kao i veći broj blanko obrazaca diploma, svedočanstava i uverenja.♦


Subota, 20.04.2019 08:27\n17.10.2008 09:24 Micky 2025\nBačku Palanku trese fudbalska groznica. Sastaju se prvi i treći u derbiju kola srpskoligaškog karavana. U Bačku Palanku dolazi kaznena ekspedicija Trive Ilića iz Šida rešena da napravi dobar rezultat u gradu na levoj obali Dunava i time zadrži čelnu poziciju. Upravo su Šiđani prošle nedelje iskoristili poraz Bačke u Kikindi i zaseli na tron. Plavo beli u...\n17.10.2008 09:19 A. Daišević 2058\nPoraz Ribnice na otvaranju nove sezone\nNa otvaranju nove odbojkaške sezone šampion države Crvena zvezda zabeležila je pobedu na vrućem parketu u Kraljevu. Blizu hiljadu gledala videlo je prilično zanimljivi i do kraja neizvesnu utakmicu, u kojoj je iskusniji sastav iz Beograda znalački iskoristio greške domaćih odbijkaša i stigao do tri boda. U prvom setu sve do prvog tehničkog tajm-auta nijedna ekipa nije imala veću prednost od...\n17.10.2008 19:28 A.Daišević 831\nSloga na krilima uspešne tradicije gostuje gradskom rivalu\nGradski fudbalski derbi Metalca i Sloge u subotu će na stadionu kod Ložionice doživeti svoje 11. izdanje u poslednjih šest godina. Tradicija je ubedljivo na strani Sloge, jer „beli“ u deset odigranih derbija imaju 7 pobeda, dva remija i samo jedan poraz. Poslednji put fudbaleri starijeg kraljevačkog srpskoligaša pognutih glava su napustili teren 15. juna 2003. kada je...


Objavljeno 10.09.2019 08:55\nZa 26 podonosilaca prijava šteta na zasadima malina, Općina Hadžići je dodijelila jednokratnu novčanu pomoć u iznosu od 22.000 KM.\nObjavljeno 09.09.2019 08:38\nPrema podacima Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, Federacija BiH raspolaže šumama u državnom vlasništvu na površini od 1.235.721,1 hektara.\nObjavljeno 30.08.2019 13:25\nOdgađa se otpuštanje 300 zaposlenih u 'ArcelorMittalu' Prijedor\nRukovodstvo kompanije „ArcelorMittal“ Prijedor saopćilo je da se odluka o smanjenju broja zaposlenih za oko 300 u ovoj kompaniji koja se bavi eksploatacijom željezne rude, privremeno odgađa, dok se, kako su saopćili, održavaju novi sastanci s Vladom RS.\nObjavljeno 30.08.2019 12:00\nBanjalučki aerodrom čeka 100-hiljaditog putnika\nBanjalučki aerodrom značajno će premašiti svoj cilj od 100 hiljada putnika u 2019. godini.\nObjavljeno 30.08.2019 11:21\nŠteta: Prva transverzala je strateški projekt Kantona\nPrva transverzala je jedan od ključnih i strateških projekata Vlade Kantona Sarajevo u ovom mandatu, kako bi konačno građani dobili saobraćajnicu koju čekaju 40 godina.


Obaveštenje za odgovorne subjekte Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije i Akcionog plana za njeno sprovođenje – Agencija za sprečavanje korupcije\nAgencija podseća odgovorne subjekte da rok za podnošenje sledećeg kvartalnog izveštaja o sprovođenju Strategije i Akcionog plana ističe 15. jula 2014. godine i treba da obuhvati period od 1. aprila do 30. juna. Odgovorni subjekti treba da izveštavanje nastave na isti način, na osnovu Smernica za izveštavanje o sprovođenju i vršenje nadzora nad sprovođenjem Strategije i Akcionog plana i kroz popunjavanje predloženog formulara za svaku realizovanu aktivnost. Ove dokumente možete preuzeti ovde.\nOdgovorni subjekti ne treba da ponavljaju informacije ni dokaze dostavljene u okviru prethodnog izveštaja, odnosno treba da u formulare unose samo mere koje su preduzete od 1. aprila do 30. juna 2014. godine, a da ukoliko u ovom periodu nisu preduzeli aktivnosti usmerene na realizaciju obaveza iz strateških dokumenata, to samo naglase u izveštaju. Na ovaj način će Agenciji biti značajno olakšan nadzor nad primenom Strategije i Akcionog plana.\nAgencija takođe podseća odgovorne subjekte da odgovore Ministarstva pravde i državne uprave na listu pitanja o nedoumicama u pojedinim delovima Akcionog plana mogu pročitati ovde. Naime, Agencija je u postupku nadzora nad sprovođenjem novih strateških dokumenata u oblasti borbe protiv korupcije uočila delove Akcionog plana koji su podložni mogućnostima različitog tumačenja, zbog čega se mogu javiti nedoumice, kako u procesu primene ovih dokumenata od strane odgovornih subjekata, tako i u procesu praćenja njihove primene, odnosno davanja ocene njihove ispunjenosti od strane Agencije. U skladu s tim, Agencija je Ministarstvu pravde i državne uprave uputila listu pitanja s ovim nedoumicama, kako bi se mogućnosti za različita tumačenja u procesu primene i nadzora otklonile.


Potvrdjena presuda Zoranu Koliću\nBranioci Zorana Kolića, kome je potvrdjena kazna od 14 godina zatvora zbog ratnih zločina, najavljuju žalbu Vrhovnom sudu Kosova.\nMešovito sudsko veće Apelacionog suda u Prištini, potvrdilo je prvostepenu presudu kojom je Zoran Kolić iz Dobrotina osuđen na 14 godina zatvora zbog ratnih zlocina. Branioci Kolića najavljuju žalbu Vrhovnom sudu Kosova i tvrde da je osuđen bez validnih dokaza.\nIako je delimično usvojilo žalbu odbrane mešovito veće Apelacionog suda u Prištini, potvrdilo je prvostepenu presudu tadašnjeg Okružnog suda kojom je Zoran Kolić iz Dobrotina kod Lipljana osuđen na 14 godina zatvora zbog, kako je navedeno, ratnog zločina počinjenog u Lipljanskom zatvoru 1999. godine i zbog nelegalnog posedovanja oružja. Kolić koji se skoro tri godine nalazi u zatvoru odluku Apelacionog suda čekao je od septembra prošle godine.\n“Uprkos tome što je Apelacioni sud delimično usvojio žalbu branioca Zorana Kolića i dve tačke optužnice koje se odnose na ratne zločine počinjene nad civilnim stanovništvom preinačio u jednu tačku, krivična odgovornost i krivično delo, ostaju dokazani, tako da zatvorska kazna u trajanju od 14 godina ostaje nepromenjena. Osuđeni Kolić nema pravo žalbe na ovu zatvorsku kaznu od 14 godina”, rekla je za Glas Amerike portparolka EULEKS-a Irina Gudeljević\nIako u EULEKS-u kažu da Kolić nema pravo žalbe, njegov advokat Živojin Jokanović u telefonskoj izjavi za Glas Amerike kaže da će uložiti žalbu Vrhovnom sudu Kosova, a u slučaju da i to ne uspe, obratiće se Ustavnom sudu.\n“Presuda Zoranu Koliću zasnovana je na režiji i bez ikakvih validnih dokaza i da, kako je kazao, jedino objašnjenje koje nema osnova u zakonima, jeste tendencija da se na ovaj način učini nekakav balans između Srba i Albanaca”, kazao je Jokanović.\nOvakva odluka Apelacionog suda iznenadila je i porodicu Zorana Kolica.\n“Razočarana sam u kosovsko i EULEKS-ovo pravosuđe. Ovo niko od nas nije očekivao, očekivali smo oslobađajuću presudu i šokirani smo odlukom drugostepenog suda koji je potvrdio kaznu mom suprugu”, rekla je za Glas Amerike Danijela Kolić supruga osuđenog Zorana Kolića.\nZorana Kolića uhapsili su pripadnici EULEKS-a 7.aprila 2011. godine u\nnjegovoj kući u Dobrotinu. Godinu dana kasnije osuđen je na 14 godina\nzatvora, jer je kako se navodi dok je radio u LIpljanskom zatvoru 1999. godine, bio jedan od onih koji su tukli jednog zatvorenika, koji je kasnije preminuo. Kolić se žalio na presudu, koju mu je ovih dana potvrdilo mešovito sudsko veće Euleksovih i lokalnih sudija Apelacionog suda.\nKoliću potvrđeno 14 godina zatvora


PIŠE ŠPANSKA MARCA NBA liga i FIBA spremili paklen plan koji bi značio propast Eurolige\nU skorije vrijeme bi mogli dobiti NBA Evropu\nČini se da će doći do novog potresa i podjele moći u evropskoj košarci. Španska "Marca" donijela je veliku vijest kako su pregovori između FIBA-e i NBA lige već u podmakloj fazi, te da bismo u skorije vrijeme mogli dobiti NBA Evropu.\nTo nije evropska divizija NBA lige, što se najavljivalo u proteklim godinama, već je liga najboljih evropskih klubova koja bi bila pod okriljem NBA lige. Nešto slično kao što su takmičenja NBA, WNBA, G liga i NBA Afrika.\nInače u evropskoj košarci vlada veliko nezadovoljstvo. Predstavnici klubova već su izglasali smjenu Jordija Beromeua sa čela Evrolige. Međutim, "Marca" tvrdi da će se s ovim projektom ići polako, jer ne žele završiti isto kao fudbalska Superliga. Doduše tu je znatno drugačija situacija, jer projekat "NBA Evropa" podržavaju NBA, FIBA, kao i sve nacionalne lige. Što je u potpunosti drugačije nego sa Euroligom ili fudbalskom Superligom.\nNavodno je direktor NBA lige Adam Silver poslao pismo namjere Jordiju Beromeuu, pokazavši želju da NBA formira ligu s najboljim klubovima Evope. Ukoliko se realizuje ovakav projekat, to bi značio smrt za Euroligu koja svakako ne donosi klubovima prihode, dok bi NBA i FIBA zajedničkim snagama upumpavali veliki novac u klupske kase najboljih timova.\nOdlična partija Nurkića na otvaranju nove NBA sezone\n21.10.2021 u 09:10\n20.10.2021 u 09:23\nNBA NBA Europe Euroliga


Vidović: Još povoljnija sredstva privrednicima i mladim bračnim parovima - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nVidović: Još povoljnija sredstva privrednicima i mladim bračnim parovima\nMinistarka finansija Republike Srpske Zora Vidović izjavila je da će Investiciono-razvojna banka, zahvaljujući planiranoj prekompoziciji, moći da ponudi mnogo povoljnija sredstva privrednicima i građanima, pogotovo mladim bračnim parovima koji uzimaju stambene kredite.\nVidovićeva je rekla Srni je upravo to cilj kada je riječ o njenim ranijim najavama da se IRB u ovoj godini daju veća ovlašćenja, značaj i poslovi.\nNe otkrivajući za sada detalje u vezi sa prekompozicijom, budući da taj proces traje, Vidovićeva je rekla da je nova koncepcija IRB potrebna s obzirom na to da je njena izlazna kamata na kredite 0,5 odsto, te da ukupna kamatna stopa, zavisno od klijenta, biva tri, tri i po ili četiri odsto, jer se plasira preko komercijalnih banaka.\nVidovićeva na tom planu kaže da se Srpska i do sada, kao vlasnik kapitala u IRB, potpuno odricala dobiti da bi privrednici i građani dobili povoljnija sredstva od komercijalnih, te da je pomenuta kamata od 0,5 odsto tu da pokrije troškove ove banke.\nOna je podsjetila da djelatnost IRB značajna, jer ova banka bilježi plasmane veće od 2,8 milijardi KM, od čega se znatan dio odnosi na privredu i stambene kredite.\nI vršilac dužnosti direktora IRB Republike Srpske Dražen Vrhovac je rekao Srni da još nije u prilici da saopšti detalje u vezi sa novom organizacijom i potencijalnim novim ovlaštenjima ove banke.\n– Razgovori sa Ministarstvom finansija i Vladom Srpske na ovu temu još traju. Međutim, prioritet i glavni razlog zbog kojeg je i pokrenuta ova priča jeste činjenica da smo i prije i tokom pandemije virusa korona pokazali da smo oslonac i podrška privredi Srpske. Privrednici u nama vide partnera i mi se tako i ponašamo, a sve što i sada radimo je sa isključivim ciljem efikasnije podrške privredi i građanima – rekao je Vrhovac.\nĐajić: UKC znak stabilnosti Srpske, opravdali smo očekivanja građana\nNove teretane uskoro u Adi, Kočićevom vijencu i Obilićevu


situacija se pažljivo prati\n22.11.2018. 12:45h 22.11.2018. 12:55h\nBEOGRAD - Pažljivo pratimo situaciju posle odluke Prštine o uvođenju takse od 100 odsto na srpske proizvode i nastojimo da političkim sredstvima i političko-diplomatskom borbom izdejstvujemo da se ove besmislene i štetne mere povuku, izjavio je danas ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljaljić.\nPored dalekosežnih političkih i svih drugih posledica zbog odluke Prištine, Ljajić navodi da će ta mera od koje svi imaju štetu stvoriti raj za švercere, kriminalce i one koji će koristiti ovu situaciju da zaobilaznim putevima i načinama i špekulativnim radnjama dođu do velikog profita.\n"Mi danas već imamo situaciju da nam se javljali trgovci sa severa Kosova da im Albanci sa juga nude našu robu da im prodaju da bi imali u svojim prodavnicima. Kako je ta roba došla tamo? Ili imate velike zalihe koje sad nudite, ili ste već obezbedili puteve kojima ćete tu robu dopremati", kaže Ljajić, odgovarajući na pitanja novinara u kompaniji "Nestle" u Surčinu koju je obišao.\nOd te mere apsolutno, kako je istakao, niko neće imati korist, a radi se o velikoj šteti i to ne samo o ekonomskoj nego i o velikoj političkoj šteti zbog opšte atmosfere koja je ovim merama stvorena u čitavom regionu.\n"Naravno da se radi o klasičnoj političkoj, a ne o o ekonomskoj i trgovinskoj odluci, jer nikave logike nema u ovim merama. NIje bilo ni do sada sa 10 odsto dodatnih taksi, a ne sada kada praktično vi zabranjujete i onemogućavate svaki vid trgovine između centralne Srbije i Kosova", rekao je Ljajić.\nNaveo je da su zbog besmislenih i štetnih mera Prištine danas svi proizvodi na KiM znatno skuplji nego što su bili juče ili pre 6. novembra kada su prve mere uvedene.\n"Nadam se da će EU ovoga puta reagovati oštro i zatražiti od institucija u Prištini da se sve ove mere povuku i obezbedimo ne samo slobodnu trgovinu već težimo ka stvaranju zajedničkog ekonomskog prostora u regionu Zapadnog Balkana", rekao je Ljajić.\nNaglasio je da je to u interesu svih i u interesu svih kompanija koje posluju u Srbiji i čitavom regionu. "'Nestle' plasira robu na Kosovu u vrednosti većoj od šest miliona evra godišnje. Oni će biti pogođeni. Nema kompanije koja neće biti pogođena. Dakle, 2.661 malo i srednje preduzeće trguje s Kosovom, proizvodi i prodaje na Kosovu", kaže Ljajić.\nMere Prištine imaju, dodaje, dalekosežne i poltičke i svake druge posledice.\n"To je velika šteta, posebno za mala i srednja preduzeća, i zato ova odluka i mere moraju biti ukinute ako želimo da zaista obezbedimo ne samo slobodnu trgovinu već i stabilnost u čitavom ovom regionu", rekao je Ljajić.\nNaveo je da je prošle godine iz centralne Srbije prodato robe na Kosovu u vrednosti od 440 miliona evra, a u prvih devet meseci ove godine robe vredne 350 miliona evra, te da je rast bio devet odsto.\n- Prema tome ove godine bismo se verovatno približili cifri od 500 miliona evra prodate robe na Kosovu, dodao je ministar.\nRasim LjajićtaksePrištinaštetne mereCeftašvercerišverc


Arhitektonski studio iz Majamija dizajnira primorsko mesto Jal | RTSH RTI\nArhitektonski studio iz Majamija dizajnira primorsko mesto Jal\n8/13/2021 10:39 AM\nSvetski gigant u dizajnu turizma spušta se na jug zemlje. Američko-švajcarska kompanija naziva Jalin najatraktivnijom primorskom zemljom na Balkanu, a novi projekat sa pet zvezdica inspirisan je nasleđem i pejzažom južne obale Albanije.\nProjekat jedne od vodećih svetskih arhitektonskih kompanija, Oppenheim Architecture, proglašen je za najbolji projekat ove nedelje. Hotel i rezidencija koju je dizajnirao ovaj studio biće deo Jal -a, na jugu zemlje, čime će primorska zemlja brzo postati jedna od najatraktivnijih u regionu. Arhitekte kažu da je projekat inspirisan zadebljanjem i pejzažom južne obale Albanije.\nTSH je uspeo da obezbedi projekat koji je u fazi planiranja.\nDok su evropski i američki lideri projekta proučavali lokalnu arhitekturu i duh zemlje, pre nego što su ih sve destilirali u elegantan i prefinjen koncept. Po završetku, ovaj projekat ima za cilj da odrazi bogati narodni jezik i ekologiju u zemlji i obližnjim selima Vuno i Dhermi.\nPored upotrebe lokalnih materijala, ovaj projekat obećava da će skladno sedeti u okruženju tog područja i biti osetljiv na potrebe svih. Dizajneri su ga opisali kao odredište za kulturu i opuštanje.\nPoznata kompanija, koja je takođe autor zakrivljenog projekta u Jordanu, sada ima spreman Hotel & Residence projekat na južnoj mediteranskoj obali Albanije, koji uzima u obzir lokalno nasleđe i arhitektonski duh i daje šarmantan i vanvremenski složeni odgovor. iz 120 glavnih hotela, uključujući apartmane na plaži, 30 apartmana u hotelskom vlasništvu, 52 privatna apartmana i 41 privatnu vilu, kao i udobne prostore i programe podrške kao što su spa centar svetske klase, fitnes apartman, živahni klub na plaži, kockarnice i razne prostore za događaje.\nNovi projekat se posmatra kao razumna reinterpretacija tradicionalnog albanskog primorskog grada, čiji je cilj povećanje međunarodnog profila područja i turističke privrede, sa većim fokusom na gradskom trgu, pokazujući prostor za druženje, kupovinu, opuštanje i uživajući u kuhinji.lokalno.\nProjekat, objekat sa pet zvezdica, trenutno je u fazi projektovanja, a izgradnja će početi krajem 2021.\nOčekuje se da će kompleks biti otvoren 2023/24.


Proglašeno 20 lidera - Ozonpress :: internet portal\nČetvrta konvencija u okviru Godišnjeg CEDEF Programa za gradove i opštine Srbije – LIDERI ODRŽIVOG RAZVOJA 2015, održana je u Čačku sa velikim uspehom i važnim, konkretnim rezultatima. Konvenciji je prisustvovalo više od 30 lokalnih samouprava koje su predstavile preko 250 projekata na direktnim sastancima sa 9 vodećih domaćih i svetskih kompanija: Telekom Srbija, Minel Schreder, Miteco, Knauf Insulation, Naue Opticus, Banca Intesa, DDOR, Viessmann i LG.\nPokrovitelji programa su Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije, Ministarstvo rudarstva i energetike Republike Srbije, Odbor za zaštitu životne sredine Narodne skupštine Republike Srbije i Agencija za zaštitu životne sredine Republike Srbije. I Konvencija u Čačku je još jednom je pokazala da je koncept programa „LIDERI ODRŽIVOG RAZVOJA“ stimulativan za lokalne samouprave i donosi konkretne dogovore na putu ka dostizanju konačnog cilja – uspešni i održivi gradovi i opštine.\nImre Kern, državni sekretar na IV CEDEF Konvenciji u Čačku\nProgramski savet je u okviru Četvrte Konvencije dodelio Povelje lokalnim samoupravama „LIDER ODRŽIVOG RAZVOJA“ zbog ostvarenih izuzetnih rezultata u primeni zelene energije, energetske efikasnosti, upravljanju otpadom i vodama. Ključni kriterijumi za dodelu nagrada su broj realizovanih projekata, broj planiranih projekata u ovim oblastima predviđenih budžetom kao i proaktivnost lokalne samouprave, a 20 gradova i opština su dobitnici Povelje: Čačak, Čajetina, Gornji Milanovac, Ivanjica, Koceljeva, Kragujevac, Kraljevo, Lajkovac, Loznica, Lučani, Mionica, Nova Varoš, Osečina, Požega, Rača, Sjenica, Topola, Užice, Velika Plana i Vrnjačka Banja.\nUkupno je na konvencijima u Čačku, i pre toga u Sremskoj Mitrovici, Kruševcu i Zrenjaninu, učestvovalo preko 800 predstavnika lokalnih samouprava, javnih preduzeća i ustanova sa teritorije 145 gradova i opština. Predstavljeno je oko 950 konkretnih, lokalnih projekata. Održano je 600 direktnih sastanaka predstavnika lokalnih samouprava i javnih preduzeća sa potencijalnim finansijerima i nosiocima tehnologija. Direktni – B2B sastanci su, kako se do sada pokazalo, najvažniji korak ka realizaciji što većeg broja projekata.\nJovanka Arsić-Karišić, predsednik UO CEDEF-a je na početku okupljanja u Čačku ukazala da je cilj Programa da simuliše kapacitete opština i gradova, javno komunalnih preduzeća i javnih ustanova Srbije, koji će odgovornim i odlučnim vođstvom postati uspešni i održivi gradovi.\n– Prave vođe za nove izazove nalaze nova rešenja, nove investicije, finansiranje i nova partnerstva u čemu su partnerstva javnog i privatnog sektora ključni faktor uspeha u celom svetu kako bi se obezbedio održivi razvoj – rekla je Jovanka Arsić- Karišić.\nImre Kern, državni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije je izjavio: “Srbija ne može da se razvija samo gradnjom velikih infrastrukturnih objekata, kao što su autoputevi, brze pruge, velike luke na Dunavu, već potrebno je ravnomerno, na održivi način razvijati i lokalne sredine, graditi vodovode, kanalizacione mreže, deponije, lokalne puteve, obnavljati ili graditi nove škole, obdaništa, domove kulture itd. Samo razvojem lokalnih sredina možemo disperzno poboljšati investicionu klimu, dovesti nove ulagače, ali ne samo u Beograd, Novi Sad i druge velike gradove, već treba da stremimo ka privlačenju ulagača – domaćih i stranih – i u manje sredine.”, rekao je državni sekretar.\n– U pripremi su Zakon o izmenama i dopunama zakona o državnom premeru i katastru, Zakon o konverziji zemljišta i Zakon o legalizaciji. Pripremamo i novi zakon o komunalnoj delatnosti. Svi ovi zakoni imaju iste ciljeve: stvaranje bolje investicione klime, a što će obezbediti otvaranje novih radnih mesta – rekao je Imre Kern i dodao: “Po mom dubokom ubeđenju, ako će današnja konvencija doprineti ubrzanoj implementaciji projekata, ako će omogućiti pronalaženje partnera za razvojne programe lokalnih samouprava, ne samo sa strane isporučioca tehnologija, nego i finansijskih organizacija, već je postignut cilj”.\nBranko Stefanović, direktor Funkcije za velike poslovne korisnike Telekoma Srbija ukazujući na značaj povezivanja poslovnog i javnog sektora u cilju stvaranja dodatne vrednosti za sve građane, posebno je istakao napore našeg najvećeg telekomunikacionog operatora na tom polju.\n– Telekom Srbija značajno investira u održivost sopstvenog poslovanja, pri čemu angažuje kapacitete lokalnih partnera i time pozitivno utiče na razvoj celokupne zajednice. Uveren sam da su događaji poput današnjeg pravi način da se zajedničkim delovanjem različitih društvenih i ekonomskih činilaca pruži neophodna podrška lokalnim inicijativama.\n– Saradnja sa lokalnim samoupravama predstavlja važan element naše strategije kreditiranja privrede, što potvrđuje i vodeća pozicija Banca Intesa u delu finansiranja opština i gradova sa tržišnim učešćem od gotovo 50 odsto. Do sada smo u ovom segmentu realizovali oko 160 miliona evra kredita kojima smo podržali više od 300 različitih projekata, uključujujući i brojne projekte zaštite životne sredine. Poseban akcenat stavljamo na inicijative za unapređenje energetske efikasnosti i korišćenje obnovljivih izvora energije, i u te svrhe smo klijentima obezbedili povoljne uslove finansiranja zahvaljujući kreditnim linijama Evropske banke za obnovu i razvoj i nemačke razvojne banke KfW – izjavio je Aleksandar Kovačević, menadžer za mala i srednja preduzeća Banca Intesa.\nNemanja Vignjević, menadžer energetskog sektora, DDOR Novi Sad je rekao da je nedovoljna svest građana o nužnosti osiguranja, kako privatnih osoba tako i poslovnih subjekata, dodatno potvrđena i u primeru poslednjih katastrofalnih poplava.\n– Nama koji se bavimo osiguranjem stoga je jedan od najvažnijih zadataka stalno informisanje javnosti o potrebi i benefitima osiguranja. Materijalna situacija građana nije zavidna, ali je takođe veoma nezavidna i situacija kada u trenu izgubite, ne daj bože, život ili sve što ste godinama mukotrpno i vredno sticali. U svakom slučaju i o osiguranju treba misliti na vreme. Kada se desi nešto loše, a ljudi nisu zaštitili sebe i imovinu, svaka reakcija i sanacija postaju mnogo teži. Zato je jedna od najvažnijih misija Kompanije „DDOR Novi Sad“ da edukacije stanovništvo – rekao je Vignjević.\nKnauf Insulation, internacionalni proizvođač izolacionih materijala, uputio je predstavnike lokalnih samouprava u nedavno unapređenu regulativu o energetskoj efikasnosti i zaštiti od požara, i predstavio optimalna rešenja sa kamenom mineralnom vunom za energetsku sanaciju javnih zgrada.\n– S obzirom da zgrade u Srbiji troše daleko više energije od evropskog proseka, u čemu nažalost prednjače objekti javne namene, jasan je interes lokalnih samouprava da unaprede energetske performanse javnih zgrada upotrebom savremenih izolacionih materijala – rekao je Goran Prolić, menadžer razvoja aplikacija, Knauf Insulation.\nAndrej Đuretić, direktor marketinga, Minel-Schréder je rekao: „Kompanija Minel-Schréder, član Schréder grupe, je lider u oblasti spoljnog osvetljenja na ovim prostorima već skoro pola veka. Pored proizvodnje svetiljki i kontrolnih sistema za upravljanje i nadzor u uličnom osvetljenju, kao i usluga fotometrijskog projektovanja, Kompanija Minel-Schréder izrađuje tehnoekonomske studije isplativosti rekonstrukcija Javnog osvetljenja u našim opštinama. Na osnovu naših studija i uz povoljan model finansiranja, u mogućnosti smo da ponudimo opštinama kompletno rešenje koje podrazumeva kratak period otplate i energetski i ekološki efikasno rešenje koje obezbeđuje značajne uštede u potrošnji električne energije“.\n– Kompanija Miteco Kneževac, lider u upravljanju industrijskim i opasnim otpadom tokom proteklih godina pružila je brojne usluge zbrinjavanja različitih vrsta otpada i tako doprinela rešavanju brojnih ekoloških problema. Konkretno u Čačku smo uspešno sproveli zbrinjavanje PCB opeme i čvrstog PCB kontaminiranog materijala. Takođe, godinama unazad, u Gornjem Milanovcu, Užicu i Kragujevcu pružamo usluge uklanjanja opasnog, hemijskog i industrijskog otpada, a u Kragujevcu je trenutno u toku i Projekat remedijacije zemljišta zagađenim PCB uljem. Naš prioritet za ovu godinu je uklanjanje „istorijskog“ opasnog otpada, koji je ostao u firmama koje ne rade, koje su u restrukturiranju ili stečaju duže vreme, a koji ugrožava životnu sredinu – istakao je Nebojša Tomašević ispred kompanije Miteco.\nMarko Popović iz kompanije Naue Opticus je naglasio da je PD „OPTICUS“ ekskluzivni zastupnik za područje Republike Srbije nemačkog proizvođača geosintetičkih materijala „NAUE GmbH & Co.KG“. Kompanija je svetski lider u proizvodnji geosintetičkih materijala koji imaju primenu kod izgradnje deponija za skladištenje svih tipova otpadnih materija, izgradnje puteva, železnica i prateće infrastrukture, akumulacionih jezera, brana, obaloutvrda, odbrambenih nasipa, izmeštanja rečnih korita i regulacija vodotokova, za stabilizaciju slabo nosivog tla kod izgradnje putne i železničke mreže, tunela, u rudnicima, za drenažu, filtraciju, separaciju, zaštitu zemljišta od erozije, kod izgradnje vetroparkova i infrastrukture obnovljivih izvora energije, kao i specijalnu hidroizolaciju u visokogradnji za zaštitu podzemnih betonskih konstrukcija. Brojne su reference izvedenih projekata u Srbiji: deponije svih tipova otpada, uređenje rečnih korita I sanacija klizišta, rekonstrukcija putne I železničke mreže, projekti u visokogradnji, projekti zaštite životne sredine i dr.\nNenad Črnila, regionalni menadžer za projekte LG Electronics Srbija, istakao je: “Naš tim se iznova trudi da svojim inovacijama pruži potrošačima najsavremenija energetska rešenja, uz istovremeno smanjenje potrošnje resursa i emisije štetnih gasova. Iz ponude uređaja koji doprinose zaštiti životne sredine, izdvajamo proizvode za rezidencijalnu i sistematsku klimatizaciju, uređaje za kvalitetan vazduh, kao i Building Management sisteme. Posebno smo ponosni na Multi V sistem četvrte generacije sa VRF tehnologijom čiji jednostavni dizajn pruža proširene mogućnosti cevovova i koji se odlikuju izvanrednim performansama grejanja i hlađenja. Imajući u vidu dogovor sa Međunarodnim monetarnim fondom o neophodnom povećanju cene električne energije ove godine, dugoročno planiranje troškova i unapređenje energetske efikasnosti su postali nužnost, ne samo za velike, već i za male potrošače.”\nCEDEF sa svojim partnerima već aktivno za novembar 2015. priprema Petu Konvenciju u Beogradu. Program LIDERI ODRŽIVOG RAZVOJA podrazumeva pet regionalnih skupova godišnje na kojima učestvuju svi relevantni akteri datog regiona: gradonačelnici, predsednici opština, direktori javnih komunalnih preduzeća (uključujući i vrtiće, škole, bolnice, domove zdravlja, i dr.) eneregetski menadžeri i lokalni mediji, koji u okviru Konvencija stupaju u direktne kontakte kroz organizovane sastanke sa vodećim kompanijama i/ili organizacijama u oblasti energetske efikasnosti, rasvete, sistema KGH, daljinskih sistema upravljanja, finansiranja i osiguranja projekata.


Nasljednici penzionera u džep strpali 23.000 maraka\nNaslovna/Hronika/Nasljednici penzionera u džep strpali 23.000 maraka\nNesavjesni nasljednici, koji prećutkuju smrt penzionera kako bi trošili njihove penzije, samo za deset mjeseci ove godine “olakšali” su kasu Fonda penzijskog i invalidskog osiguranja RS za oko 23.000 maraka.\nIako je zakonska obaveza da smrt penzionera nasljednici prijave u roku od tridesetak dana, pojedini to mjesecima “zaboravljaju” pa sa računa preminulog uzimaju novac. U Fondu PIO RS kažu da su od januara do oktobra ove godine morali pokrenuti 32 postupka zbog preplate penzije.\n– Smrt korisnika penzije u ovoj godini nisu prijavila 32 nasljednika, zbog čega je došlo do preplate penzije u ukupnom iznosu od 23.272 marke – rekli su Fondu PIO.\nNesavjesni rođaci preminulih penzionera godinama stvaraju probleme Fondu PIO, o čemu svjedoči podatak da je od januara 2010. do kraja oktobra ove godine zabilježen 281 slučaj preplate penzije. U tom periodu nasljednici su neovlašćeno podigli 390.986 maraka.\nDodali su da nemaju problema sa blagovremenom prijavom smrti penzionera koji stanuju na području Srpske, te da se slučajevi prećutkivanja odnose na korisnike u inostranstvu.\nProblema zbog neprijavljivanja smrti nemaju ni za korisnike koji su živjeli u Srbiji, Crnoj Gori, Hrvatskoj i Sloveniji, jer sa ovim državama Fond PIO RS ima potpisan sporazum o razmjeni podataka.\n– Takve sporazume za sada nemamo sa Federacijom BiH i Makedonijom, kao ni sa državama iz daljeg inostranstva. Ti sporazumi su se u praksi potvrdili kao korisni jer se informacije redovno razmjenjuju i onemogućava se korišćenje nepripadajućih prava – kazali su u Fondu PIO.\nU Fondu PIO RS ističu da se, kada dođe do preplate penzije, pokreće postupak za povrat novca.\n– Zbog prijavljivanja smrti sa zakašnjenjem za svaki pojedinačni slučaj uspostavljamo regres, odnosno povrat preplaćenog iznosa penzije, kako je zakonom propisano – objasnili su u fondu.\nFond PIO penzija penzioneri\nSlužbenik Ministarstva optužen za uzimanje mita


NAISA PREDSTAVLJA SRBIJU U EHF KUPU | Belle Amie\n20:55, 27. 07. 2020 Igor Spasić Niš, Rukomet, Sport, Vest dana 0\nRukometašice Naise, prema zvaničnoj odluci Evropske rukometne federacije, nastupiće u narednoj sezoni u EHF kupu. Takmičenje kreće od 2. kola u kome će nastupiti 18 timova, među kojima je i Naisa. Žreb će biti održan 1.septembra u Beču, a prve utakmice igraju se 10.septembra.\nEHF kup je preuređeno takmičenje trećeg nivoa u evropskom rukometu i zameniće bivši Challenge Cup usred reforme ovog leta svih evropskih klupskih takmičenja, a Naisa će se u njemu, kako je navedeno na sajtu EHF-a, naći zahvaljujući trofeju osvojenom 2007.godine!? Isti slučaj je sa Lokomotivom iz Zagreba i Gran Kanarijom, ali će ove ekipe krenuti sa takmičenjem od 3.kola!?


NA ZAHTJEV ŠAROVIĆA: Ponovo sa dnevnog reda skinut Godišnji nacionalni program odbrane, jedini preostali uvjet za aktivaciju MAP programa NATO-a za BiH - GlobalCir\nSa današnje sjednici Vijeća ministara ponovo je sa dnevnog reda skinuta tačka Prijedlog godišnjeg nacionalnog programa BiH za 2018-2019. godinu. Usvajanje nacionalnog godišenjeg programa odbrane je jedini preostali uvjet za aktivaciju MAP programa NATO-a za BiH.\nKako smo uspjeli saznati skidanje ove tačke sa dnevnog reda zatražio je ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović. Predlagač godišnjeg nacionalnog programa je Komisija za NATO integracijski proces u BiH.\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić kazao je prije sjednice da se Vijeće ministara BiH danas neće izjasniti o Prijedlogu godišnjeg nacionalnog programa Bosne i Hercegovine 2018. – 2019.\nOn je novinarima rekao da će ova tačka biti skinuta s dnevnog reda današnje sjednice.\nRiječ je o programu nakon čijeg usvajanja će biti aktiviran Akcioni plan za članstvo BiH u NATO-u.\nOvo nije prvi put da razmatranje dokumenta čije bi usvajanje značilo mogućnost za upućivanje zahtjeva za aktivaciju MAP-a bude odgođeno na nivou Vijeću ministara BiH.\nInače, ministri iz RS Mirko Šarović, Igor Crnadak i Dragan Mektić zalažu se za skidanje ove tačke s dnevnog reda jer nisu ispunjeni formalno-pravni uvjeti da se ova tačka uopće nađe na dnevnom redu, budući da Komisija za NATO integracije BiH nije završila svoj posao.


Tužba stigla sa Kosova?\nNovinari koji su bili na licu mesta mogli su da posvedoče o skandalu, nezabeleženom u istoriji Evropske plivačke federacije...\nIstina najviše boli! Potvrđeno je u slučaju organizatora Evropskog prvenstva u Holandiji, koji su rodoljubivi napis na majici mladog Srbina protumačili kao političku provokaciju, prikrivajući svoje nedelo na sebi svojstven način... A trebalo je da srpski i evropski rekorder u plivanju Milorad Čavić, posle osvajanja jedne zlatne medalje...\nI svetski rekord nadohvat ruke\nNajlepša je neočekivana sreća, kao ona koja je zapljusnula srpskog, a sada i evropskog rekordera u disciplini 50 metara delfin. Pripremajući se za učešće na Olimpijskim igrama u Pekingu, Milorad Čavić...\nČaviću 2.000 evra mesečno\nLaknulo je srpskom plivačkom šampionu Miloradu Čaviću jer je posle osvajanja dve zlatne medalje na EP u Debrecinu...\nUvek „Bože pravde“, nikad „Hej, Sloveni“\nKao knjiga, Srbija se otvorila pred njenim plivačkim šampionom Miloradom Čavićem. Iako je odrastao u Kaliforniji...\nNek se izduva na splavovima\nAko kojim slučajem ovih dana vidite srpskog plivačkog rekordera Milorada Čavića na nekom splavu, to neće značiti da je tu kao utopljenik posle brodoloma potražio spas, već se radio o specijalnom tretmanu priprema...\nAko iznad svakog uspešnog sportiste postoji „zvezda vodilja“, onda je ona koja sija za plivača Milorada Čavića definitivno na nebu Srbije. Priča o sportisti koji je na šampionatu Evrope u mađarskom Debrecinu osvojio dve zlatne medalje...\nDrugo zlato za Čavića\nMilorad Čavić je u Debrecenu potvrdio da mu trenutno nema ravnog na „starom kontinentu“ u plivanju delfin stilom u malim bazenima. Dva dana nakon što je odbranio zlato u disciplini 100 metara delfin, najbolji srpski plivač je na...\nVolja jača od mogućnosti\nKruševac - Maratonac u plivanju Nikola LJuboja rođen je u Skoplju 27. septembra daleke 1930. godine, a u Kruševcu živi od 1941. godine...


Ljubo Maćić, predsednik Saveta Agencije za energetiku – Dokle je Srbija stigla u realizaciji Ugovora o energetskoj zajednici? | Energija\nLjubo Maćić, predsednik Saveta Agencije za energetiku – Dokle je Srbija stigla u realizaciji Ugovora o energetskoj zajednici?\nIzlaganje Predsednika Saveta Agencije za energetiku republike Srbije na Drugoj godišnjoj konvenciji „Energetska budućnost Balkana“, održanoj u Beogradu 15.04.2008. godine:\nŠta je to što određuje uslove razvoja i tržišnu poziciju srpske energetike u okruženju?\n1. Visoka uvozna zavisnost u sektoru prirodnog gasa (90%) i nafte (80%) i još uvek relativno mali neto uvoz električne energije. U 2007. godini Srbija je za uvoz svih energenata platila preko 3 mlrd.USD.\n2. Oskudni domaći energetski resursi: lignita ima za oko 50 godina eksploatacije (bez rezervi na Kosmetu), a rezerve nafte i gasa su veoma male; preostali hidropoencijal je znatno skuplji od iskorišćenog, a obnovljivi izvori energije mogu pokriti manji deo porasta potrošnje energije.\n3. Cene nafte i gasa u svetu su veoma visoke i njihovo dalje kretanje je sasvim neizvesne. A ne tako davno, do 2003. godine ni jedna relevantna institucija nije dugoročno predviđala cene više od 30 $/barel.\n4. Održavaju se veoma visoke cene električne energije u regionu. Kasni izgradnja novih elektrana u regionu, te raste manjak kapaciteta. Do 2020. godine treba revitalizovati ili izgraditi novih 22000 MW, a to je jednako polovini sadašnjih kapaciteta u regionu.\n5. Centralna pozicija u regionu sa dobrim vezama sa susednim elektroenergetskim sistemima (grade se ili analiziraju i novi), novim magistralnim gasovodom i očekivanim naftovodom.\n6. Povoljna struktura elektroenergetskog sistema, baziranog na relativno povoljnim energetskim resursima (1/3 hidro, 2/3 lignit).\n7. Efikasnost energetskih sistema u odnosu na druge i potencijalnu konkurenciju (pokazatelji se poboljšavaju u različitom stepenu).\n8. Rast potrošnje električne energije u Srbiji, što, zbog odlaganja početka izgradnje novih elektrana, neminovno vodi povećanju uvoza.\n9. Niska energetska efikasnost u potrošnji energije.\n10. Neophodnost povećanja investicija u poboljšanje zaštite životne sredine.\n11. Uticaj klimatskih promena i troškovi povećanog korišćenja obnovljivih izvora energije.\n12. Rast cena energetske opreme, zbog rasta cena čelika i drugih sirovina i visoke tražnje (pominju se jedinične investicije od preko 1500 EUR/kW za termoelektrane na lignit).\n13. Nove i usavršene energetske tehnologije (termoelektrane visoke efikasnosti, korišćenje obnovljivih izvora energije, podzemno skladištenje emitovanog ugljen dioksida, unapređene nuklearne tehnologije, energetski efikasniji uredjaji na strani potrošnje).\n14. Rizici vezani za političku stabilnost i druge faktore (treba imati u vidu da jedan procentni poen skuplji kapital znači preko 5% skuplju električnu energiju iz npr. TE Kolubara B).\nDokle je Srbija stigla u realizaciji Ugovora o energetskoj zajednici?\nOznake: AERS, Energetska zajednica jugoistočne EvropeCategories: energetska zajednica JIE


Bio je to peti trijumf tima iz Malage u elitnom takmičenju, do kog su stigli zahvaljujući simultanki našeg reprezentativca. On je pored sjajnog košgeterskog učinka imao i tri skoka i četiri asistencije.\nU veoma bitnoj pobedi pratili su ga Džef Bruks sa 13 i Džejms Ogastin sa 12 poena.\nSa druge strane, Barselona je nastavila da pruža očajne partije, pa je došla do devetog poraza i nalazi se u donjem delu tabele. Bolji od ostalih u redovima Katalonaca bio je Tomas Ertel sa 19 poena.\nU poslednjem meču 13. kola Armani je savladao Baskoniju sa 92:85. Vladimir Micov je imao 12 poena u pobedničkoj ekipi, dok su bolji od njega bili Kurtis Džerels i Endru Gaudlok sa po 15.


Kreditni službenik (m/ž) - Mikrokreditna fondacija Partner - posao za mesto Vitez - poslovi.ba\nPartner mikrokreditna fondacija pruža usluge mikrokreditiranja u Bosni i Hercegovini. Mikrokreditne operacije su započele u aprilu 1997. godine uz podršku Mercy Corps/Scottish European Aid. Partner MKF ima preko 290 radnika koji rade u 60 ureda na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Naša misija je pružanje finansijskih usluga ekonomski aktivnoj populaciji koja ima otežan ili koja nema pristup komercijalnim izvorima finansiranja. Partner je neprofitna organizacija koja sav višak prihoda nad rashodima usmjerava u plasiranje novih mikrokredita u Bosni i Hercegovini. Plasiranjem mikrokredita, Partner mikrokreditna fondacija, ispunjava i svoje socijalne ciljeve direktno utičući na zaposlenost i stvaranje novih radnih mjesta. Vrijednosti za koje se Partner zalaže u radu sa korisnicima mikrokredita i radnicima su: timski rad, iskrenost, jednakost, odgovornost i učenje. Želite karijeru u timu jedne od vodećih mikrokreditnih fondacija u BiH? Želite sticati nova iskustva, dinamičan i kreativan posao? Rad u skladu sa najnovijim svjetskim praksama, a sve u cilju ličnog napretka i napretka sredine u kojoj radite? Zadovoljstvo nam je pozvati vas da se javite na sljedeći\nOglas istekao: 22.03.2019\nOpština Vitez\t1 izvršilac\nOpština Žepče 1 izvršilac\nMjesne zajednice: Tatar Budžak, Ciglane, Goliješnica, Ponijevo, Ozimica, Adže, Ljubatovići, Lug-Brankovići, Vrbica, Globarica, Osova, Lupoglav, Radunice, Vinište, Orahovica, Bistrica, Ljeskovica i Žepče ulice: Stjepana Radića, Prva od raskrižja sa ulicom Mala Trza do opštine, Stjepana Tomaševića, Abdul Vehab Ilhamije, Sarajevska, Anke Topić, Kulina Bana, Radovlje, Novo naselje i Ciglane\nKreditni službenik (m/ž) 2\ndo isteka -86869 minut


STIGLA IM ZAHVALNOST ZA PRIZNANJE: Prvo oružani obračuni sa Albancima sa Kosova pa podela Crne Gore | WebTribune\nHome U FOKUSU STIGLA IM ZAHVALNOST ZA PRIZNANJE: Prvo oružani obračuni sa Albancima sa Kosova pa podela Crne Gore\nKosmetski Albanci su sa nekoliko rafala uznemirili stočare na katunima crnogorske strane planine Mokra u sredu predveče na području Kaludarskih kapa, u opštini Berane, koje se na tom delu graniči sa Kosovom i Metohijom.\nPrema pouzdaniom izvorima, Albanci sa Kosova su zapucali, a po nekim informacijama, stočari nisu sasvim ostali mirni na provokacije iz susedstva.\nStanje se ipak ubrzo normalizovalo, pa je opet zavladala tišina na ovom području gde je pre nekoliko godina bilo žestokih vatrenih okršaja, čak i pripadnika crnogorske policije sa Albancima iz Metohije. Pripadnici crnogorskih bezebednosnih službi su u stanju povećane gotovosti, a nezvanično se saznaje da su na crnogorskoj strani raspoređeni i pripadnci Vojske Crne Gore. Pre nekoliko dana Specijalne antoterortističke jedinci MUP Crne Gore postavile si mitraljeska gnezda, tako da će u slučaju nezvanih gostiju uslediti žešći vatreni odgovor…\nOvi događaji usledili su posle najave “Albanske nacionalne armije” (ANA) da će njeni borci i veterani biti raspoređeni u blizini granice u slučaju da počne primena sporazuma o demarkaciji sa Crnom Gorom i da će se tome suprotstaviti oružjem?\n– Imao sam više dojava o pucnjavi u rejonu Kaludarskih kapa, ali se posle provera, na svu sreću pokazalo da nema reči o oružanim incidentima. Šta se dešavalo u sredu predveče zasad ne znam sigurno, ali, od državnih organa Crne Gore očekujem da zaštite teritorijalni integritet i suverenitet države i spreče svaki eventualni pokušaj provokacija od kosmetskih Albanaca – kaže Goran Kiković, predsednik SO Berane.\nNa području katuna Kaludarske kape prethodnih godina policija je takođe imala obračune sa Albancima iz Metohije, koji su dolazili u krađu šuma, ali i poharu katuna, na koje se jedno vreme nije “izdizalo”. Usledilo je potom “primirje” koje su uveli crnogorski policajci i graničari, ali i Euleks sa druge strane granice, sve do priče o demarkaciji. Sada se na delu proverila i teorija o “naoružanom narodu”, ovog puta i na katunima.\nKiković smatra da su crnogorske vlasti “dale krila” kosmetskim ekstremistima, dozvoljavajući boravak u Crnoj Gori albanskim “istoričarima i političarima” koji su promovisali knjige u kojim su otvoreno zahtevali pripajanje dela severa Crne Gore takozvanoj velikoj Albaniji.