BANKE POTVRDILE OBAVEZE PREUZETE PROŠLE GODINE\nMatične banke deset najvećih stranih banaka koje posluju u Srbiji potvrdile su danas u Beču obavezu preuzetu u martu prošle godine da pruže pomoć svojim podružnicama, saopštila je Narodna banka Srbije. Na sastanku Inicijative za koordinaciju evropskih banaka zaključeno je da će na taj način biti pružena podrška srpskoj privredi u periodu trenutne krize i izraženo je uverenje da će, nakon što se privredni oporavak ustali, nastupiti pozitivna kretanja.\nNa sastanku je ocenjeno da su se matične banke ponašale kao odgovorni vlasnici i od potpisivanja Sporazuma u martu 2009. povećavale prosečni stepen svoje izloženosti, kao i da su održavale kapital u svojim podružnicama na adekvatnom nivou. Tako je u septembru 2009. pokazatelj adekvatnosti kapitala ukupnog bankarskog sektora iznosio 21 odsto. Učesnici su takođe veoma pozitivno ocenili i uspešno okončanje trećeg razmatranja stend-baj aranžmana između Srbije i MMF-a.\n„Uz stabilizaciju svetske privrede i opredeljenost stranih banaka da zadrže nivo izloženosti prema Srbiji, domaća privreda počinje da se oporavlja, a platni bilans se već znatno poboljšao. Makroekonomski program daje dobre rezultate. Kako bi podržale napore srpskih vlasti i postavile privredni oporavak na solidne osnove, matične banke su potvrdile ranije preuzete obaveze u pogledu održavanja adekvatnosti kapitala i izloženosti prema Srbiji u skladu s makroekonomskim programom za 2010. Postignuta je saglasnost da su rezultati makroekonomskog programa srpskih vlasti i kolektivni napori banaka i regulatornih organa stvorili prostor za postepeno smanjivanje obaveza u pogledu stepena izloženosti koje su utvrđene u martu 2009. godine“, navodi se u saopštenju NBS-a.\nU Beču su se danas sastali predstavnici Međunarodnog monetarnog fonda, Evropske komisije, Evropske banke za obnovu i razvoj, Evropske investicione banke i Grupe Svetske banke s predstavnicima matičnih banaka srpskih finansijskih institucija od sistemskog značaja, kao što su banka Intesa San Paolo, Raiffeisen International, Eurobank EFG, National Bank of Greece, Unicredit, Societe Generale, Alpha Bank, Volksbank International i Piraeus Bank. Sastanku je takođe prisustvovao finansijski supervizor iz Srbije, supervizori iz matičnih zemalja i predstavnici fiskalnih organa i Narodne banke Srbije. Evropska centralna banka je učestvovala kao posmatrač.\nPOPUSTILE FINANSIJSKE TENZIJE\nPre današnjeg sastanka predstavnika Međunarodnog monetarnog fonda, Narodne banke Srbije i stranih banaka, potpisnica Bečkog sporazuma, šef Misije MMF-a za Srbiju Albert Jeger izjavio je za emg.rs da su u odnosu na mart prošle godine „finansijske tenzije popustile“ i da je to razlog što postoji „opšti konsenzus da je vreme da se obaveze o izloženosti postepeno smanje“.\nPre godinu dana, naime, najveće strane banke, koje posluju u Srbiji dogovorile su se da ne smanjuju nivo izloženosti, odnosno plasmana u Srbiji. Jeger je podsetio da su u to vreme tenzije i rizici finansijske krize bili prilično visoki. „Strane matične banke su se tada obavezale da održe nivo svoje izloženosti prema Srbiji, kao i da njihove filijale u Srbiji ostanu likvidne i dobro kapitalizovane. Koliko možemo da vidimo, matične banke su se uglavnom držale svojih obećanja“, rekao je šef Misije MMF-a za Srbiju. On je ocenio da su sastanci, poput današnjeg u Beču, takođe veoma dobra prilika za NBS, banke i sve međunarodne finansijske institucije koje rade u Srbiji, kao i za supervizore stranih banaka, da razmene i porazgovaraju o svojim stavovima po pitanju ekonomskog razvoja i prospekata u Srbiji.


GRUBAC U NEDELJU U BUDIMPESTI\nJugoslovenski ministar pravde Momcilo Grubac razgovarace s koleginicom iz Madjarske Iboljom David o zastiti manjinskih prava, navodi "Madjar so" u broju od petka, pozivajuci se na informaciju agencije MTI koja saopstava da, na poziv David, Grubac u nedelju stize u zvanicnu posetu Madjarskoj.\nNedavna odluka Ustavnog suda Srbije koja je izazvala buru u madjarskim politickim i kulturnim organizacijama u Vojvodini, kao i nekim drugim ustanovama, jos nije stigla do Sente, izvestava u cetvrtak "Madjar so". Rec je o odluci po kojoj na manjinskim jezicima imena naselja treba ispisati tako da ...\nOMETANJE SIGNALA MADJARSKE TELEVIZIJE\nJulijana Teleki obavestila je u utorak poslanike na sednici Pokrajinske Skupstine da kanali televizije "Most" i "Palma" ometaju singale madjarske televizije i da vojvodjanski Madjari ne mogu da prate madjarske emisije, pise u sredu list "Madjar so".\nPROTEST I REVOLT POVODOM ODLUKE USTAVNOG SUDA SRBIJE\nOdluka Ustavnog suda Srbije nespojiva je sa evropskom demokratijom i sa manjinskim i ljudskim pravima - stoji u saopstenju Skupstine Kulturnog Saveza vojvodjanskih Madjara. Na sednici, odrzanoj u subotu u Subotici, najenergicnije se protestovalo povodom odluke Ustavnog suda Srbije od 25.\nBELA BUGAR :USPESNI MADJARSKI MODEL\nU Dunavskoj Sredi odrzan je III Kongres Stranke madjarske koalicije treceg februara ove godine. Kongresu su prisustvovali gotovo svi predstavnici Madjara van granica. Bela Bugar, predsednik stranke dao je u podnevnoj pauzi intervju za madjarsku web-stranicu.\nOKONCANJE USAGLASAVANJA STATUSNOG ZAKONA\nOve nedelje zavrsava se usaglasavanje statusnog zakona u istitucijama javne uprave, u februaru ce se naci pred vladom, a u martu tekst nacrta zakona stize na sto parlamentarnih komisija – pise budimpestanski dnevni list ¨Madjar nemzet¨.


Digitalni nomadi su naša šansa - DevClub Žurnal\nDigitalni nomadi su naša šansa\nPrije samo 6 mjeseci, smo unutar zajednice razgovarali o tome na koji način brže i efikasnije stvoriti ljudske kapacite za izgradnju digitalnog društva u Crnoj Gori. Jedan način je izgradnja ljudskih resursa kroz masovnu edukaciju, a drugi privlačenje ljudskih resursa kroz pametno pozicioniranje na globalnom tržištu. I jedan i drugi pristup su nam neophodni ako želimo da nadoknadimo zaostatak za regionom. Naše viđenje kako to konkretno da ostvarimo smo predstavili u dokumentu sa setom predloga za strategiju digitalne transformacije.\nKako se tema digitalnih nomada ponovo pokrenula, prije par dan smo u saradnji sa novinarkom Damirom Kalač i novinama i portalom Vijesti predstavili naše mišljenje na ovu temu. Ovom prilikom im se zahvaljujemo na ukazanoj prilici, a u nastavku možete pročitati naš izvorni stav.\nDa li digitalni nomadi ugrožavaju ili mogu da budu od pomoći za domaći kadar? Kako vidite najbolje rješenje za CG i domaću ICT zajednicu?\nDigitalni nomadi su IT i drugi stručnjaci koji koriste popularne turističke destinacije sa relativno nižim troškovima života kao svoje primarne poslovne lokacije. Oni su izuzetno mobilni, svake godine sve brojniji, s relativno dosta finansijskih resursa i širokom mrežom poslovnih kontakata po čitavom svijetu. Tipičan digitalan nomad ima visoko plaćen stalan posao ili biznis u nekom od digitalnih zanimanja koje može da obavlja na daljinu. Ovaj pojedinac, a nekad i grupa, ima dva cilja, a to je da radi i da uživa kad ne radi. I jedno i drugo želi da ostvari bez mnogo peripetija u vidu administrativnih procedura za registraciju boravka, traženja odgovarajućeg kancelarijskog prostora ili pronalaženja načina za povezivanje sa lokalnim IT ekosistemom kad god promijeni lokaciju unutar određene države. Dodatno, kad dođe na određenu destinaciju duže se zadržava od prosječnog gosta. Kako su digitalni nomadi često vrlo dobro plaćeni, oni ne predstavljaju konkurenciju lokalnim IT kadrovima, ali predstavljaju dodatan izvor poslova za pojedince i lokalne kompanije. Takođe, digitalni nomadi predstavljaju ogroman izvor potencijalnih osnivača inovativnih tehnoloških kompanija koje su nam sad potrebnije nego ikad. Sa povećanjem broja digitalnih nomada i njihove jače integracije u lokalnu IT zajednicu možemo očekivati veću dostupnost specifičnih ekspertiza koje trenutno nemaju uslova da se razviju zbog nedostatka mentora iz tih oblasti. U krajnjem to znanje i vrijeme ušteđeno sa tim znanjem je ono što ima najveću vrijednost.\nDa li uopšte u CG razmišljati o modelu digitalnih nomada kakav je poznat u svijetu, gdje su i uslovi za digitalne vize manje-više slični ili bi CG možda mogla da ponudi nešto drugačije?\nZemlje koje su trenutno prepoznate kao primarne destinacije za digitalne nomade imaju značajne benefite od toga. Primarni benefiti su povećanje uposlenosti turističkih kapaciteta tokom čitave godine, veći prihodi u turizmu, brži, kvalitetniji i uravnoteženiji razvoj IT sektora kroz veću dostupnost nedostajućih ekspertiza i direktno povezivanje sa globalnim IT centrima odakle digitalni nomadi pretežno i dolaze. Ono što nas čini privlačnom destinacijom za digitalne nomade su naše prirodne ljepote, pogodna vremenska zona, niske cijene i blizina većih evropskih gradova. Sve ove karakteristike su značajne komparativne prednosti i naš potencijal. Međutim, taj potencijal trenutno nije iskorišćen jer ne nudimo kompletan i zaokružen “proizvod”. Kako bi ponudili kompletan “proizvod” i bili prepoznati od strane digitalnih nomada kao njihova omiljena destinacija neophodno je da učinimo dodatan napor i koordinisano realizujemo set pravih mjera. Kad kažemo mi, mislimo na nadležne institucije, različite aktere u turizmu, predstavnike digitalnih nomada i nas kao IT zajednicu. Kad kažemo prave mjere mislimo na sve ono što omogućava našem gostu da se fokusira na rad, uživanje i integraciju sa lokalnim IT ekosistemom. Nije dovoljno samo kopirati druge i uvesti vize za digitalne nomade, već sve što naš sistem zahtijeva od gosta da radi, a nije u skladu sa prethodnim pomenutim ciljevima koje gost ima treba izostaviti ili pojednostaviti tako da mu bude što manji teret.\nŠta treba mijenjati da bi CG privukla digitalne nomade?\nNeke od konkretnih mjera koje bi smo mi predložili su: vize za digitalne nomade i njihov duži boravak kod nas sa mogućnošću rada za inostrano tržište, da prilikom dolaska u našu zemlju i pojednostavljene procedure registracije boravka digitalni nomadi mogu da se prijave kao takvi i dobiju kompletan paket uslugi sa direktnom integracijom u lokalni IT ekosistem. Dodatno, da sve administrativne procedure, koje nakon detaljne analize budu utvrđene da su neophodne, budu prilagođene da mogu biti realizovane na engleskom jeziku i po mogućnosti online bez fizičkog prisustva. Da izgradimo, unaprijedimo i integrišemo infrastrukturne kapacitete u vidu coworking prostora u svim turističkim centrima kako na jugu tako i na sjeveru naše zemlje. Da jednostavnom izmjenom regulative omogućimo sticanje ekonomskog državljanstva i putem ulaganja u ICT sektor u vidu osnivanja i ulaganja u različite startupove (inovativna tehnološka preduzeća). Da oslobodimo sve prilive iz inostranstva po osnovu pruženih usluga, poreza na prihode. Pa samim tim da dodatno motivišemo oni koji dođu - da kod nas i ostanu. I na kraju da sve ovo prethodno, nakon što realizujemo, jasno i glasno predstavimo našoj ciljnoj publici.\nKoja je konkretna dobit za CG ekonomiju od digitalnih nomada?\nPrema našim procjenama očekivani primarni efekti u slučaju našeg uspješnog pozicioniranja kao globalno privlačne destinacije za digitalne nomade su: na godišnjem nivou 30 hiljada više gostiju iz ovog segmenta, sa dodatnih 900 hiljada noćenja i 100 miliona eura dodatnih prihoda. Takođe smatramo da bi došlo do produžavanja turističke sezone kao i dodatnog podsticaja razvoju turizma na sjeveru Crne Gore. Očekivani sekundarni efekti su brže i bolje povezivanje lokalnog IT ekosistema sa globalnim IT centrima kroz kontakte digitalnih nomada, veća dostupnost nedostajućih ekspertiza na lokalnom IT tržištu, dodatan izvor poslova za lokalne IT kompanije i pojedince, kao i generalno veća privlačnost Crne Gore za dolazak većih IT kompanija, stručnjaka i njihova ulaganja. Konkretnu vrijednost sekundarnih efekata na razvoj IT sektora teško je egzaktno procijeniti ali su naša očekivanja da bi ta vrijednost prevazišla one direktne koji se odnose na sektor turizma.\nNaše mišljenje je da pozicioniranjem Crne Gore kao globalno privlačne destinacije za digitalne nomade, uspješno bi smo iskoristili naš trenutni primarni sektor i glavni izvor prihoda - turizam, da ojačamo IT sektor i učinimo ga još jednim stubom naše ekonomije, pa samim tim i perspektivnije budućnosti. Da bi to ostvarili samo treba da prilagodimo određene administrativne procedure i da više sarađujemo.


► Zaposleni u gradskoj upravi ubio 12 ljudi\n01.06.2019 Virdžinija Bič\nDugogodišnji gradski službenik američkog grada Virdžinija Bič otvorio je vatru iz pištolja u zgradi gradske uprave i ubio 12 ljudi pre nego što ga je policija ubila, saopštile su lokalne vlasti.\nU jučerašnjoj pucnjavi je povređeno četvoro ljudi, među kojima i policajac kom je pancir spasao život.\nŠef policije je naveo da su osumnjičeni i policajci "dugo razmenjivali vatru", kao i da su policajci pružili osumnjičenom prvu pomoć pošto su ga ustrelili ali da je on umro.\nPrema njegovim rečima, ime napadača će biti objavljeno pošto o svemu bude obaveštena njegova porodica.\nVirdžinija bič /\nKsenija Božović izjavila je danas da je i dalje potpredsednica Građanske inicijative SDP i da je ispred te inicijative poslala saopštenje u kome 21 mesec od ubistva Olivera Ivanovića traži da...


Vesti online / Humanitarni most / Za najneophodnije namirnice\nK. N. - Vesti - Foto: www.narodnakuhinja.com A\nNovčanu pomoć od 900 evra, koje je penzionerka Stana Jovanović iz Minhena prikupila u hramu Sv. Jovana Vladimira kralja srpskog za korisnike narodnih kuhinja Majka devet Jugovića iz Gračanice, pri Eparhiji raško-prizrenskoj, stigla je na njihovu adresu.\nHvala na podršci: Petar Kilibarda\nZa to se, kao i uvek pobrinuo saradnik ove dobrotvorne organizacije, Petar Kilibarda, koji je donaciju preuzeo u beogradskom Dopisništvu "Vesti" uputivši Stani, ali i svim zemljacima veliku zahvalnost za sve što čine i što su učinili za napaćeni narod na Kosmetu.\nNovi prilog iz Adelejda\nI kako to često biva, posredstvom naše Redakcije iz Sidneja, za narodne kuhinje na Kosmetu, već je stigao novi prilog od 300 dolara koji je uputila B. G. iz Adelejda, naša redovna čitateljka. Samim tim, novi zadatak za naše novinare da ovu pomoć što pre uruče, što ćemo kao i uvek zabeležiti.\n- Kao što je dobro poznato, spremanje obroka za preko 2.000 duša, u šest narodnih kuhinja u jednom danu potroši se preko jedne tone hrane. Najneophodniji su brašno, ulje, testenina, konzervirano povrće, začini... Pored toga, troši se i velika količina ogreva, tako da će i ova pomoć biti utrošena u tu namenu. Ne bismo uspeli da pomognemo ugroženima, da nije ovako milostivih ljudi širom sveta. Samo zahvaljujući njima opstajemo i uspeli smo mnogo toga da uradimo i za buduće generacije. Kao što znate, izgradili smo do kraja projekte samoodrživog razvoja narodnih kuhinja u korist našeg napaćenog naroda. Poslednja takva je i farma svinja, gde je zaposleno još pet novih radnika, a sve ukupno 63 ljudi, samim tim, potpomognuto i 63 porodice koje pored primanja imaju i siguran obrok u kuhinji. Još jednom, srdačno se zahvaljujemo svima koji nas ne zaboravljaju i koriste svaku priliku da nam pomognu - poručio je Petar Kilibarda.\nHUMANITARNI MOST Iako daleko, srcu uvek bliski\nHUMANITARNI MOST Uručio diplomu i poklonio dres


Dodik: Koalicija SNSD-DNS-SP je apsolutno jedinstvena i čvrsta – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Dodik: Koalicija SNSD-DNS-SP je apsolutno jedinstvena i čvrsta\nDodik: Koalicija SNSD-DNS-SP je apsolutno jedinstvena i čvrsta\nRedakcija Send an email 27. новембра 2014\nBANJALUKA – Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas u Banjaluci da političke partije sa sjedištem u Republici Srpskoj imaju većinu za formiranje vlasti u Srpskoj.\n„Ovo je prvi put da će vlast činiti partije sa sjedištem u Republici Srpskoj, što nam je bio i primarni cilj“, rekao je Dodik novinarima, nakon sastanka sa predstavnicima DNS-a, NS i Srpske radikalne stranke.\nOn je ponovio da je cilj da institucije vlasti budu formirane do kraja ove godine, te da Koalicija DNS-SP-SNSD ima skupštinsku većinu za formiranje vlasti.\nDodik je istakao da je na sastanku razgovarano i o određenim politikama važnim za uspješan rad.\n„Koalicija političkih partija SNSD-DNS-SP apsolutno je jedinstvena i čvrsta, što je pokazalo i uspješno konstituisanje Narodne skupštine Republike Srpske“, dodao je Dodik, napomenuvši da bi mandatara mogao da imenuje tokom predstojećeg vikenda ili u prvim danima naredne sedmice.\nOn je rekao da postoje naznake i nekih drugih političkih partija da žele da se priključe većini za izbor nove vlade Republike Srpske.\nDodik je naveo da će koalicija SNSD-DNS-SP imati tri delegata u Domu naroda parlamenta BiH koji će biti izabrani do utorka, 2. decembra, kao i delegati u Vijeće naroda Republike Srpske.\nPredsjednik DNS-a Marko Pavić rekao je da ova koalicija želi stabilnu i jaku Republiku Srpsku.\nOn je istakao da ima puno povjerenje u predsjednika Srpske kada je riječ o izboru mandatara za sastav Vlade Srpske.\nPavić je naglasio da je Republika Srpska prva u BiH konstituisala parlament.\n„Želimo da u Republici Srpskoj brzo završimo formiranje vlasti. Siguran sam da ćemo, nakon konstituisanja parlamenta, efikasno formirati i vladu Republike Srpske, čime bismo doprinijeli stabilnosti Srpske“, kaže Pavić.\nPredsjednik NS Adam Šukalo rekao je da Republika Srpska u narednom periodu treba da krene putem reformi.\n„Na današnjim konsultacijama smo se usaglasili da se skupštinskoj većini mogu pridružiti i neke druge političke partije, ukoliko nas ne budu uslovljavale“, istakao je Šukalo.\nPredsjednik SRS Dragan Đurđević naglasio je da je vladajuća koalicija u Republici Srpskoj apsolutno jedinstvena i da će ova partija dati punu podršku formiranju institucija vlasti.\nKonsultacijama sa predsjednikom Republike Srpske prisustvovao je i predsjednik Narodne skupštine Srpske Nedeljko Čubrilović.\nDodik je juče obavio konsultacije o imenovanju mandatara sa delegacijom SNSD-a.\nOd 1. januara nova pravila na Fejsbuku


Nova deca su krenula u svet - Kad se želja ostvari\nPred polazak u Lisabon na evrovizijsko takmičenje, danas su se ovogodišnji pobednici Beovizije sreli sa predstavnicima medija. Sanja Ilić, Tatjana Karajanov Ilić i Balkanika veruju u emociju koju nosi pesma “Nova deca”, u altruistički pristup svetu koji je ugrađen u njene stihove.\n– Dok smo je stvarali, efekat koji je ostavljala na mene bio je neverovatno pozitivan. Tako su i utkani stihovi u melodiju, stihovi koji govore o generacijama novih ljudi koji će jednog dana učiniti ovaj svet mnogo boljim mestom. Konačno u Srbiji imamo jedan tekst u kojem nema toliko patnje, tuge, umiranja, već pevamo o pozitivnim i lepim stvarima. Mislim da je važno da pre svega umetnici prenose takve poruke, jer su oni glasnici koje svi slušaju. Shvatila sam da imamo šansu da je pošaljemo ne samo u Evropu, već da je čuje i Srbija, jer će naše učestvovanje na Evroviziji tako privući više pažnje. Ovo je bila prava situacija da podsetimo ljude da nije sve tako crno, već da obratimo više pažnje na pozitvne promene, objašnjava Tatjana, koja je zajedno sa suprugom Sanjom Ilićem komponovala pesmu “Nova deca”.\nInspiraciju za ovaj, potpuno drugačiji pristup našla je u podacima naučnika sa Novog Zelanda koji je obradio podatke o deci koja idu na testove inteligencije i otkrio da se poslednjih 20-30 godina rađaju sve inteligentniji ljudi, zbog čega je potrebno menjati postojeće testove.\naltruistički Balkanika Eurovision Evrovizija Nova deca Sanja Ilić Tatjana Karajanov\t2018-04-26


Uhapšen mladić zbog kog je bio blokiran ceo Petrovaradin: Jurile ga sve jedinice policije - mediji.net\nBio je u bekstvu od srede\nNovosadska policija identifikovala je i uhapsila Nemanju D. starog 20 godina, koji je prošle srede bežao od policije ukradenim Fordom.\nOn je 5. aprila u Petrovaradinu, ukrao jednom meštaninu automobil koji je, otključan, bio parkiran ispred njegove kuće. Potera se odvijala u Bukovcu i Petrovardinu, a u akciju su bile uključene sve raspoložive jedinice policije i žandarmerije, piše NS uživo.\nPripadnici MUP-a pronašli su vozilo i vratila ga vlasniku, a Nemanji je određeno zadržavanje do 48...\npetrovaradinViše od 100 tekstova\nbekstvoPreko 300 vesti\nViše od 90 miliona dinara za rekonstrukciju škola u Vojvodini\nPokrajinska vlada izdvojila je putem konkursa 91 milion dinara za finansiranje rekonstrukcije, adaptacije, sanacije, investiciono i tekuće održavanje objekata za vrtiće, osnovne i srednje škole i učeničke domove na teritoriji Vojvodine.\nEngleska Endava otvorila predstavništvo u Novom Sadu - Biznis Telegraf.rs\nNakon Beograda, Kragujevca i Čačka, engleska softverska kompanija Endava, koja od 2015. godine posluje u Srbiji, otvorila je četvrti razvojni centar u našoj zemlji. Cilj kompanije je da osnivanjem predstavništva u Novom Sadu doprinese razvoju potencijala lokalnih IT stručnjaka, ali i...\nRASVETLJENA KRAĐA U NOVOSADSKOJ KLADIONICI: Uhapšeni iz sefa ukrao 91.000 dinara\nPolicija u Novom Sadu rasvetlili su krivično delo krađa i uhapsili osumnjičenog, I. K. (29).Sumnja se da je on, u jednoj novosadskoj kladionici, iz otključanog sefa ukrao novac, u iznosu od 91. 000 dinara.I. K. je određeno zadržavanje do 48 sati i biće priveden, ...\nSvima koji misle kako lagan život u Srbiji nije moguć – niste u pravu\nStalno kukamo kako nam u Srbiji život nije onakav kakvim želimo da ga napravimo i mahom je glavni razlog nedostatak novca, ali šta ako vam kažem kako sam odrasla tako da sam naučila da i sa malo napra...


Haos u Zimbabveu posle izbora: Sukob policije i opozicije, jedna žrtva - 01.08.2018, Sputnik Srbija\nNa ulicama Hararea čuli su se pucnji iz automatskog oružja nakon obračuna policije sa opozicionim demonstrantima, a Rojters prenosi svedočenje očevidaca da su... 01.08.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, zimbabve\n© REUTERS / Mike HutchingsProtest pristalica opozicionog Demokratskog pokreta za promene u Harareu\nNa ulicama Hararea čuli su se pucnji iz automatskog oružja nakon obračuna policije sa opozicionim demonstrantima, a Rojters prenosi svedočenje očevidaca da su vojnici koji su u međuvremenu raspoređeni po gradu ubili jednu osobu u blizini autobuskog stajališta.\nAgencija navodi da vojni helikopter nadleće Harare, a govori se i da su se vojnici pojavili iznenada na ulicama i iskočili iz nekoliko oklopnih vozila kako bi rasterali opozicione demonstrante.\n26 Novembar 2017, 20:40\nPolicija je ranije danas u centru Hararea ispalila suzavac kako bi rasturila pristalice opozicione stranke MDC, koje su bacale kamenice, javio je Rojters pozivajući se na očevice i snimke lokalne televizije.\nAgencija navodi da je prethodno lider MDC Nelson Čamisa na Tviteru napisao da je on pobednik „narodnih izbora“ na ovonedeljnom glasanju za predsednika Zimbabvea, na kojima mu je protivnik bio aktuelni predsednik Emerson Mnangagva iz vladajuće stranke Zanu PF.\nPrema zvaničnim rezultatima koje je ranije objavila Izborna komisija Zimbabvea, stranka Zanu PF osvojila je većinu mesta na parlamentarnim izborima u toj zemlji.\nZajedno sa parlamentarnim, održani su lokalni i predsednički izbori, a Rojters navodi da je „utaban put“ do pobede kandidatu partije Zanu PF Emersonu Mnangagveu.\nU Zimbabveu se, inače, predsednik bira na osnovu pobede na parlamentarnim izborima, prenosi Tanjug.\nZvanični rezultati o pobedniku predsedničkih izbora očekuju se kasnije u toku ove nedelje, a prema zvaničnim rezultatima parlamentarnih izbora, partija Zanu PF osvojila je 109 od 210 mesta u parlamentu, ali se još očekuju rezultati za dodatnih 58 mesta, prenosi Rojters.\nAgencija dodaje da će Zanu PF ostvariti dvotrećinsku većinu ukoliko osvoji 30 od preostalih 58 mesta, čime bi mogli da menjaju ustav.\nOpoziciona stranka Pokret za demokratsku promenu (MDC) osvojila je 41 mesto. Uprkos tome što je opozicija, kako je preneo AP, juče slavila izbornu pobedu ne čekajući zvaničnike rezultate, lider MDC Nelson Čamisa optužio je Izbornu komisiju da namerno odlaže da ih saopšti.


Ruske vlasti o uzrocima prekjučerašnjeg potonuća atomske podmornice\nJavašluk, po običaju\n"Lakomislenost i neodgovornost" nadležnih oficira\nMOSKVA (Beta, Fonet) - Ruski ministar odbrane Sergej Ivanov i glavni komandant morske flote Vladimir Kurojedov izjavili su da su uzroci prekjučerašnjeg potonuća atomske podmornice K-159 u Barencovom moru lakomislenost i neodgovornost nadležnih oficira pomorske flote.\n"Elementarna lakomislenost i nade na rusko 'ma, provući ćemo se' nesumnjivo su postojali", izjavio je Ivanov novinarima na raketnom brodu "Maršal Ustinov", gde je na mestu nesreće boravio zajedno sa Kurojedovim.\nMinistar odbrane Sergej Ivanov suspendovao je komandanta podmorničkih jedinica ratne mornarice Sergeja Žemčužnog do okončanja istrage o potapanju podmornice. Ivanov je izjavio da je takvu odluku doneo na zahtev rukovodstva flote i glavnog vojnog tužioca Aleksandra Savenkova. Savenkov je rekao da su optužnice zbog kršenja pravila podignute protiv više oficira Severne flote i jedne od jedinica podmornice.\nTraganje za mornarima podmornice K-159, koje je trajalo celu pretprošlu noć, nije dalo rezultate, saopštila je ruska Severna flota. Prekjuče je spasen član posade podmornice poručnik Maksim Cibuljski, koji se nalazi u bolnici; lekari kažu da je njegovo stanje zadovoljavajuće. Tokom potrage su pronađena tela dvojice poginulih članova posade.\nKurojedov je kazao da je podmornica potonula zbog "neodgovornosti" u ispunjavanju obaveza, instrukcija i naređenja, kako komande podmornice, tako i komandnog punkta flote. "Taj incident po dvestoti put potvrđuje da se prema svim instrukcijama i naređenjima treba odnositi sa stoprocentnom sigurnošću, jer u suprotnom, pre ili kasnije, javljaće se takve tragične posledice, s pogibijama nevinih ljudi", kazao je Ivanov.\nMinistar odbrane je saopštio da je ustanovljeno da se podmornica nalazi na dnu, na dubini od 238 metara, sa otvorenim spoljnim otvorom na komandnom mostu. Ranije je bilo saopšteno da se podmornica nalazi na 170 metara dubine.\nIvanov je kazao da će spasilački radovi biti nastavljeni, kako bi se pripremilo podizanje podmornice i sedmoro članova posade "koji se verovatno tamo nalaze". Načelnik Glavnog štaba Vojno-pomorske flote Rusije Viktor Kravčenko izjavio je prethodno da "najverovatnije nema nade" za spasenje preostalih sedam mornara. Ipak, Ivanov je najavio da će potraga u vodi biti nastavljena, mada je "sve pretraženo pet puta, sve dok ne bude sigurno da nastradalih u vodi nema".\nIvanov je, takođe, kazao da je nivo radijacije u normali, "da ne postoje nikakve promene" i da "nema i neće biti nikakvih razloga za zabrinutost". On nije rekao kada će početi radovi na podizanju podmornice.\nViše od 300.000 Iračana na ispraćaju ubijenog verskog vođe\nŠvarceneger stariji bio aktivni nacista\n"Obzerver": Keli nije bio protiv rata\nIslamistička grupa deli karte s likovima "najtraženijih Izraelaca"\nU Kolumbiji emitovan snimak otete političarke\n"Špigl": Kasetne bombe koče Amerikance


Srbija u polufinalu Evropskog prvenstva - Filip Filipovic Oficijalni sajt\nVaterpolo reprezentacija Srbije plasirala se u polufinale Evropskog prvenstva. Srpski vaterpolisti pred punim tribinama Arene pobedili su Rusiju sa ubedljivih 15:5 i tako Srbija će u sredu u borbi za finale igrati sa Grčkom, koja je danas savladala Španiju sa 6:2.\nRusi su poveli već u prvom napadu preko Giniatova. U narednim minutima Srbija je imala dve dobre prilike sa igračem više. kada je, u oba napada, isključen Dmitri Hlod, ali Ćuk i Ranđelović nisu uspeli da zatresu mrežu. Ipak, sredinom prvog perioda Andrija Prlainović je postigao pogodak na isteku napada. Isti igrač je nešto kasnije doneo Srbiji prvo vođstvo na meču. Rusi su poravnali, a prednost domaćoj selekciji perfektnim udarcem vratio je Dušan Mandić i sa rezultatom 3:2 se otišlo na mali odmor posle prve četvrtine.\nOdlični Andrija Prlainović prvi ja zatresao mrežu u drugoj četvrtini i to je bio njegov treći pogodak na ovom meču. Odmah je uzvratio Nikolaenko, a zatim je usledila serija Srbije 3:0. Redom su pogađali Nikola Jakšić, Filip Filipović i Dušan Mandić. U narednim minutima mreže su mirovale i posle dve četvrtine na semaforu je stajao rezultat 7:3 u korist Srbije.\nU trećem periodu Srbija je otklonila sve dileme oko pitanja pobednika, a oko 10.000 navijača u beogradskoj Areni moglo je da vidi i nekoliko lepih golova. Najpre je Hlod smanjio na 7:4, a onda su na drugoj strani mrežu tresli Pijetlović sa svoje pozicije, Filipović lepim lob udarcem i zatim Mitrović iz peterca. Seriju je prekinuo Odintsov, da bi na lep način pogodio i Miloš Ćuk.\nSrbija je rutinski meč privela kraju, uz nova četiri pogotka u poslednjih osam minuta. Najefikasniji su bili Andrija Prlainović i Dušan Mandić sa po tri pogotka, dok su po dva dodali Slobodan Nikić i Filip Filipović.


pink.rs | Optužuju 22.000 Srba za Srebrenicu, među 'zločincima' kuvari, čistačice i vozači, Dodik: RS ne priznaje spisak!\nOptužuju 22.000 Srba za Srebrenicu, među 'zločincima' kuvari, čistačice i vozači, Dodik: RS ne priznaje spisak!\nBošnjaci uputili zahtev nemačkom pravosuđu, sa spiskom imena. Dodik: Spisak je rezultat ranije greške, a potez Subašićeve provokacija\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik poručio je svim pripadnicima Vojske Republike Srpske čija se imena nalaze na spisku koji je predsednik Udruženja "Majke Srebrenice" Munira Subašić predala u ponedeljak u Srebrenici nemačkom tužiocu, da Srpska taj spisak ne priznaje i da nemačko pravosuđe nema nadležnost nad ovim prostorima.\nMunira Subašić je, predajući spisak sa 22.000 imena Srba tužiocu iz Nemačke najavila da će zatražiti da svi oni koji su u Nemačkoj, da ne budu privedeni da odgovaraju u Bosni, već u Nemačkoj. Najavila je da će spisak slati i drugim zemljama.\nNa spisku se nalaze i imena ljudi koji nisu imali nikakve veze sa ratnim dejstvima, pa i kuvari, vozači, čistačice... Dodik je rekao da je potez Subašićeve provokacija.\n- Odbacićemo svaku vrstu pribavljanja nestvarne nadležnosti. Smatram da je to iživljavanje nad ljudima koji su na tom spisku, koji je rezultat greške odranije - rekao je Dodik.\nOn je ponovio da će okupiti sve političke faktore u Republici Srpskoj u nameri da Narodna skupština zaduži Vladu da povuče i proglasi ništavnim svoj izveštaj o Srebrenici.- Očigledno da je to od početka zloupotreba. To je napisala međunarodna zajednica i tadašnju vlast naterala da to objavi - poručio je Dodik.\n- U Haškom tribunalu ima nekoliko presuda koje govore o 3.500 do 5.000 stradalih, a u izveštaju piše da ih je 8.700. Ovi iz Federacije BiH će uvek reći da je taj maksimalan broj, što nije tačno - rekao je Dodik.On je ponovio da, zbog netačnih podataka, izveštaj o Srebrenici treba ukinuti i da je predaja spiskova dobar povod za to.\nMilorad Kojić, direktor Centra za istraživanje ratnih zločina RS, kaže za "Novosti" da pomenuti izveštaj treba definitivno staviti van snage jer je predmet manipulacije od strane Bošnjaka.\n- Na spisku od 22.000 ljudi nalaze se i vozači, kuvari, čistačice koji nemaju nikakve veze ni sa kakvim ratnim dejstvima na području Srebrenice. Definitivno se radi o manipulaciji - kaže Kojić.\nOn dodaje da je Centar pribavio prave podatke oko Srebrenice koji se mogu smatrati validnim i da bi najbolje za Republiku Srpsku bilo da se ti podaci ubuduće koriste a da pomenuti izveštaj bude stavljen van snage.


od bibiboom taj Sre Feb 17, 2010 11:33 pm\nNeaspektovano Sunce : ljudi sa ovakvim Suncem imaju jako slabu razvijenu samosvest, ko su i kakvi su, ali umeju biti egoisti.\nNeaspektovan Mesec : ovakav Mesec donosi nedovoljnu povezanost i razumevanje za svoj dom, porodicu, osecanja, ali ipak veliki napor i trud u prevazilazenju problema.\nNeaspektovan Merkur: sa ovakvim Merkurom ljudi izuzetno tesko iskazuju svoje misljenje i misli uopste, neretko su tihi, cutljivi, ali se jako trude da razviju svoje intelektualne sposobnosti.\nNeaspektovana Venera: ljudi kod kojih je Venera neaspektovana tesko sklapaju bliske veze, ne dopustaju previse bliskosti, ali zato teze socijalizaciji sa druge strane.\nNeaspektovan Mars: neaspektovan Mars daje teskoce u motivaciji samih sebe, potreban je uvek neko da to uradi, ali i nekontrolisanu energiju, tesko se usmerava.\nNeaspektovan Jupiter: kod ovih ljudi nedostaje stvaranje prilika, ne umeju da sebi "nameste" malo srece, ali zato mnogo energije potrose u trazenju istih.\nNeaspektovan Saturn: ovaj Saturn ukazuje na teskoce u spoznaji ogranicenja, poteskoca u zivotu, krajnjih granica, ali zato daje izuzetnu samo-disciplinu.\nNeaspektovan Uran: kod ovih ljudi je ocigledno da ne umeju da iskazu sebe, jer ili preteruju u tome ili se pak isuvise skrivaju, ne mogu naci sredinu.\nNeaspektovan Neptun: sa neaspektovanim Neptunom, dolazi do nemogucnosti pokazivanja maste, kreativnosti, afiniteta ka idejama, ali postoji velika posvecenost umetnosti ili religiji (vise na kolektivnom, nego licnom nivou).\nNeaspektovan Pluton: kod ovih ljudi cesto se javlja visak ili manjak emocionalne energije, koju tesko ispoljavaju i kontrolisu i s toga imaju potrebu posvecivanja nekome (vezivanje za nekoga) ili pak suprotstavljanja.


PARIZ I MOSKVA: NEMA ALTERNATIVE ZA MIROVNE SMJERNICE - Vijesti - Index.hr\nPARIZ I MOSKVA: NEMA ALTERNATIVE ZA MIROVNE SMJERNICE\nponedjeljak, 19.4.2004. 23:55\nFrancuski ministar vanjskih poslova Michel Barnier i njegov ruski kolega Sergej Lavrov naglasili su u ponedjeljak navečer u Moskvi "usklađenost" stajališta njihovih zemalja o važnim međunarodnim pitanjima, ocijenivši da "nema alternative za mirovne smjernice" za Bliski istok, bez kojih će zavladati kaos u toj regiji.\n"Mi držimo da nema altrenative tom mirovnom planu, da bi dvije susjedne zemlje živjele u miru i sigurnosti", rekao je Barnier na konferenciji za novinare.\nLavrov je ukazao na "usklađenost stajališta Francuske i Rusije o tom pitanju, kao i o brojnim drugim važnim međunarodnim pitanjima".\nOn je istaknuo potrebu da se u Iraku postavi "legitimna vlada, koju će poštivati i podržavati većina", za što će, drži on, biti potrebna pomoć UN-a.\nMinistar Barnier je posjetio Moskvu radi "potvrđivanja pozitivne dinamike francusko-ruskog dijaloga, naglasio je prije dolaska francuskog ministra glasnogovornik ruskog ministarstva vanjskih poslova Aleksandar Jakovenko.


Šta bi sve moglo da se izgradi ako bi poreski dužnici platiti dug? | Kamatica\nPočetna > analiza > Šta bi sve moglo da se izgradi ako bi poreski dužnici platiti dug?\nŠta bi sve moglo da se izgradi ako bi poreski dužnici platiti dug?\nTekst objavljen: 22.12.2019 13:00\nBar 160 vrtića moglo je da bude izgrađeno da su najveći poreski dužnici uplatili svoju obavezu od 32 milijarde dinara. Ili pet univerzitetskih dečjih, potpuno opremljenih bolnica. Ili više od trećine Moravskog koridora\nA kada bi se u ovu računicu “ubacili” i podaci o poreskom dugovanju firmi u stečaju, nikada izgrađene objekte, puteve, mostove, trebalo bi uvećati još deset puta. Jer, upravo su toliko veći i njihovi dugovi, koji nikada neće biti plaćeni – trenutno na nivou od 302 milijarde dinara, od kojih teško da će išta biti naplaćeno.\nNajveći poreski dužnici među preduzećima koja aktivno posluju i nisu u stečaju, državi duguju ukupno 32 milijarde dinara. To je 271 milion evra, za koliko su “u crvenom”, prema podacima Poreske uprave Srbije, čak 394 firme. Svaka od njih ima bar 20 miliona dinara duga i svaka je u prinudnoj naplati. Listu predvodi “Mera invest”, sa milijardu dinara duga. Za njom ide šabački “Magma prom” sa 990 miliona dinara duga, pa “Dunav grupa agregati” sa neplaćenih 787 miliona dinara poreza… Nekim dužnicima pleni se samo novac sa računa, dok pojedinima poreznici popisuju i pokretnu i nepokretnu imovinu spremajući je za prodaju.\nTako Beobanka, koja je u stečaju od 2002. godine, na ime neplaćenog poreza duguje 33 milijarde dinara, ili 280 miliona evra. To je više nego što duguje svih 395 dužnika sa liste aktivnih kompanija. Za petama joj je Investbanka, u stečaju takođe od 2002. godine, sa neplaćenim porezom od 24,8 milijardi dinara. Još samo Astra banka ima ovaj dug veći od 20 milijardi, tačnije – 20,7 milijardi dinara. A u stečaju je od 2008, ali je prethodno sedam godina bila u likvidaciji. Sledi Beogradska banka, u stečaju 17 godina, koja duguje 17,9 milijardi dinara. I tek potom prvo akcionarsko društvo – “Zastava automobili” Kragujevac u stečaju, sa dugom od 7,6 milijardi dinara.\nmoravski koridor vrtići najveći poreski dužnici poreski dug


Eurobank generalni sponzor Ekonomskog samita Srbije\n22 Oktobar 2018.\nEUROBANK TRADICIONALNO GENERALNI SPONZOR EKONOMSKOG SAMITA REPUBLIKE SRBIJE\nEurobank je i ove godine, 14. put zaredom, generalni sponzor Ekonomskog samita Republike Srbije, koji se održava 22. i 23. oktobra u Beogradu. Tema ovogodišnjeg Samita je ostvarivanje inkluzivnog rasta, kao i izazovi koji stoje pred Srbijom i regionom, značaj fiskalne konsolidacije za održivi razvoj, mogućnost Četvrte industrijske revolucije, borba protiv siromaštva, i pitanja energetske efikasnosti.\nUčesnici Samita su predstavnici Vlade Republike Srbije, međunarodnih i domaćih finansijskih institucija, diplomatskih predstavništava i istaknuti privrednici. Uvodno izlaganje održao je prvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić, nakon čega se prisutnima obratio Milan Vićentić, član Izvršnog odbora Eurobank. On je ukazao da je bankarski sektor za prva tri meseca 2018. godine ostvario neto dobitak pre oporezivanja u iznosu od 17,6 milijardi dinara, što je približno rezultatu u istom periodu prethodne godine i ukazuje na stabilnost sistema. Takođe, istakao je da je podrška Eurobanke privredi u ovoj godini značajno iznad rasta ekonomije.\n„U ime Eurobank mogu da kažem da, u skladu sa našim opredeljenjem da dugoročno poslujemo na tržištu Srbije, želimo da damo dodatnu podršku novim projektima koji će ojačati srpsku privredu. U ovoj godini očekujemo da će rast plasmana privredi premašiti 10%. U prilog tome govori činjenica da zaključno sa septembrom beležimo rast finansiranja privrednih subjekata i da smo pozicionirani među top 7 najaktivnijih banaka na tržištu“, rekao je Vićentić.\nNa ovogodišnjem Ekonomskom samitu Srbije član Upravnog odbora Eurobank, profesor Ivan Vujačić, bio je moderator panela „Evropska unija: Sudar vizija“. Na panelu je, pored predstavnika evropskih institucija i nevladinih organizacija, učestvovao i ambasador Velike Britanije u Srbiji Denis Kif.


zemlje - Sputnjik Srbija\nJužni Sudan ima četiri respiratora, a Velika Britanija nabavlja 18 hiljada\nDok se svet bori protiv pandemije virusa korona, u pojedinim zamljama je jagma za respiratorima, medicinskim aparatima koji su potencijalno spasonosni za obolele od Kovida-19 koji više ne mogu samostalno da dišu. Sa druge strane, u oči pada činjenica da neke siromašne države poseduju veoma mali broj respiratora.\nMakedonija, koja bi mogla da postane Republika Severna Makedonija ako njeni stanovnici tako odluče na današnjem referendumu, ne bi bila prva zemlja koja menja ime.\nDogovorena strategija EU i balkanskih zemlja za izbeglice\nŠefovi diplomatija Evropske unije danas su se u Luksemburgu dogovorili da, uz saradnju s balkanskim zemljama, preduzmu pet mera za obustavu priliva ratnih izbeglica i ekonomskih migranata, uz nalaženje trajnog rešenja i preraspodele pridošlica koje su već u Uniji.\nSrbija ukida vize za Maleziju, Jermeniju i Azerbejdžan\nU narednoj grupi zemalja čijim građanima razmišljamo da ukinemo vize su Malezija, Jermenija i Azerbejdžan, izjavio je danas u Gornjem Milanovcu potpredsednik Vlade Srbije Rasim Ljajić.\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić najavio je danas da će na sledećoj sednici vladi biti predloženo da ukine vize za 10 zemalja, čime će se nastaviti proces vizne liberalizacije, koja je u velikoj meri doprinela povećanju broja stranih turista.


Nacionalni rat oko frekvencija: Košava sa Avale\nDozvolu za emitovanje TV programa dobili su TV Avala, TV Košava-Hepi, TV B92, TV Pink i TV Foks. Istovremeno, nacionalnu frekvenciju na nacionalnom nivou dobili su radio B92, radio Indeks, radio S, radio Fokus i radio Roudstar. Svi oni imaju pravo da u narednih osam godina nesmetano emituju program na prostoru čitave Srbije, a kandidati koji nisu prošli imaju pravo na žalbu u roku od osam dana (iako Zakon o radiodifuziji predviđa 15). Vest je prvi objavio jedan beogradski tabloid u izdanju od 20. aprila, da bi zvanična potvrda stigla istog popodneva. Odluka je, dakle, doneta samo par dana pošto su završeni razgovori s potencijalnim kandidatima, baš u pretpraznično vreme – trenutak kad je Srbija poslovično lenja da se buni protiv bilo čega. No, tokom produženog prazničnog vikenda desilo se sve sem tišine.\nKRITERIJUMI, TUMAČENJA, OBEĆANJA\nUprkos tome što su se i ministar kulture i ostali učesnici u javnoj debati o odlukama Saveta RRA pozivali na tezu da nije poznato po kojim su kriterijumima odabrani dobitnici nacionalnih frekvencija, činjenica je da zvanični kriterijumi i te kako postoje. Ne samo da postoje, da su doneti u potpunosti u skladu sa Zakonom, već su i javni – mogu se pročitati na sajtu Republičke radiodifuzne agencije. Na prvom mestu, ti kriterijumi podrazumevaju poslovni uspeh i ekonomsku samoodrživost (medijskih kuća koje već emituju program), odnosno "adekvatnu i uverljivu garanciju" budućeg poslovnog uspeha (onih koje još ne rade). Radio i TV stanice koje već emituju program moraju da ispune i kriterijum koji se tiče gledanosti i slušanosti njihovog programa, ali i da dokažu "iskustvo u oblasti radiodifuzije i sličnim oblastima". Osim toga, kandidati su morali da prikažu "pretežnu delatnost pravnog lica", odnosno da dokažu da će se vlasnik ovog ili onog medija pre svega baviti proizvodnjom radio ili televizijskog programa, a ne drugim delatnostima. Na spisku kriterijuma sledi "stimulacija domaće radiodifuzije", garancija stanice "doprinosu većem kvalitetu i raznovrsnosti programa", kao i ponašanje stanice u prethodnom periodu. Osim toga, RRA navodi da je važan kriterijum i transparentnost vlasničke strukture i porekla kapitala – stavka o kojoj se do sada i najviše pričalo. Deveti na listi kriterijuma jeste i onaj koji govori o sprečavanju nametanja preovlađujućeg uticaja na javno mnjenje, tj. sprečavanju monopolskog ponašanja u oblasti radiodifuzije. Konačno, kao poslednji kriterijum, navedeno je i "ponašanje podnosioca prijave tokom konkursne procedure".\nPrema slovu Zakona, u danima koji slede, a posle objavljivanja obrazloženja odluke o dodeli frekvencija, trebalo bi očekivati žalbe "gubitnika". Savet je na te žalbe dužan da odgovori u roku od 30 dana, a protiv te odluke može se pokrenuti upravni spor (član 54 Zakona o radiodifuziji). Naravno, imajući u vidu izjave Dragana Kojadinovića i najavu Nenada Cekića da će se obratiti Skupštini i Vladi, moglo bi se pretpostaviti da se stvar neće završiti samo pred sudovima. No, sve to tako deluje samo na prvi pogled. Već na drugi, jasno je da ima vrlo malo nade da odluka Saveta RRA na ovaj ili onaj način bude osporena. Za početak, upravni spor podrazumeva jedino utvrđivanje da li je određena institucija (u ovom slučaju RRA) postupila po zakonu – na osnovu svega do sada viđenog, vrlo je verovatno da bi se to završilo zaključkom da se ništa protivzakonito nije dogodilo. Jedino gde bi odluka RRA mogla da "padne" jeste ona famozna transparentnost kapitala: tokom konkursa za dodelu frekvencija bilo je jasno da se Zakon u slučaju nekih kandidata primenjuje suviše široko, neodređeno i po ličnom nahođenju (isputuje se pozadina kapitala osnivačevog osnivača i pominju omiljene političke floskule o "egzotičnim ostrvima", o čemu je "Vreme" već detaljno pisalo), dok se istovremeno previđaju bitni detalji u vezi s drugim kandidatima. Međutim, kako je na sve slične primedbe RRA i do sada odgovarala tumačenjima koji su išli u prilog njenim odlukama, sva je prilika da bi se isto desilo i tokom upravnog spora.\n" Oduzimanje dozvole nema nikakve veze sa dodelom nacionalnih frekvencija "\nNAJAVA I UPAD : Oni su istakli da je ta televizija "vršila pritiske na regulatorno nezavisno telo i narušila proceduru dodele nacionalnih frekvencija".\nNekoliko minuta posle ponoći 26. aprila, policija je upala u redakciju BKTV i prekinula emitovanje programa. Voditelj ponoćnog Telefakta je izjavio da je u redakciju ušlo desetoro policajaca koji su rekli da imaju nalog RRA za prekid programa. Nekoliko minuta slike nije bilo, da bi se potom pojavio loš signal – na slici su se, uglavnom bez tona (upućeni tvrde da je kamera bila direktno povezana s miksetom), videle jake policijske snage s kojima je u jednom trenutku pregovarao i Dragomir Karić.\nPO ZAKONU O NEČEMU : Na osnovu Zakona o informisanju, RRA ima ovlašćenje da u određenim slučajevima privremeno oduzme dozvolu za emitovanje. Član 63 Zakona o informisanju navodi da ukoliko emiter i pored izrečenog upozorenja "nastavi da ne izvršava odredbe ovog Zakona ili propisa donetih na osnovu njega ili ne poštuje uslove predviđene dozvolom za emitovanje programa, ili koji ne postupi po merama za otklanjanje učinjenih povreda koje je Savet utvrdio u izrečenom upozorenju, Savet izriče privremeno oduzimanje dozvole za emitovanje programa u trajanju od 30 dana". Ovaj član takođe navodi: "Emiteru koji ne izvršava svoje obaveze, a kome je prethodno najmanje tri puta bila izrečena mera privremenog oduzimanja dozvole za emitovanje, izriče se trajno oduzimanje dozvole za emitovanje programa".


Povređen dečak (7) u Beogradu: Muškarac na trotinetu naleteo na njega i udario ga volanom u glavu - Telegraf.rs\nSedmogodišnji dečak je povređen u utorak uveče u Beogradu, pošto ga je udario vozač električnog trotineta. Nesreća se desila u Bulevaru kralja Aleksandra.\nMajka se sa detetom nalazila nedaleko od ulaza zgrade u kojoj stanuju, kada se odjednom pojavio vozač na trotinetu.\nOskrnavljen spomenik Sibinjanin Janku: Lopovi mu ukrali mač tokom noći\nMedicinska sestra iz Zvečanske izbegla da primi upozorenje pred otkaz\nNjeno sedmogodišnje dete je tada zadobilo oderotine na skočnom zglobu, od točka trotineta, i udarac u glavu, od volana.\nElektrični trotineti su postali veoma popularno prevozno sredstvo poslednjih meseci, ali je tek krajem juna ove godine objavljeno da se započelo sa izradom novog Zakona o bezbednosti saobaćaja koji će, između ostalog, regulisati i vožnju novog prevoznog sredstva.\nVozači eletričnih trotineta za svoje vozilo koriste i trotoare i kolovoze, praktično svaku površinu koja im se učini prikladnom za to, pošto i dalje nije utvrđeno gde to treba da čine.\nDok se donese neophodni pravni akt, pešaci će morati da hodaju pod velikim oprezom trotoarima, u strahu od mogućeg naleta "nečujnog prevoznog sredstva".\nDamir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja je u maju za Prvu televiziju rekao da je "uvek u životu tako, da se pojavi neka nova situacija, a da zakonodavac tek kasnije to uredi nekim propisima".\nVIDEO: Razor električna vozila stigla su u Srbiju: Testirali smo električni trotinet, ovo su naši utisci


Vučić: Razgovori u Vašingotnu najverovatnije 3. i 4. septembra, moguće prisustvo Trampa\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će razgovori delegacija Beograda i Prištine u Vašingotnu biti najverovatnije održani 3. i 4. septembra.\n„Zbog mogućnosti, nemojte me držati za reč, ali kažu da postoji mogućnost da se pojavi predsednik SAD Donald Tramp ukoliko se nešto dogovorimo“, rekao je Vučić u subotu. 22. avgusta, tokom gostovanja na TV Prva.\nNa konstataciju novinara da se američki predsednik pojavljuje kada je reč o malim zemljama samo kada je nešto veoma važno, Vučić je odgovorio „to me i brine“.\nPredsednik Srbije je dan ranije rekao da postoji mogućnost odlaganja sastanka u Vašingotnu od dva dana.\nOn je tada rekao i da ne zna šta će domaćini ispostaviti kao teme osim onoga o čemu su već obavešteni, a to su ekonomske teme o kojima se već razgovaralo.\n"Da li će još neke teme da ispostave ne znam, voleo bih da budu samo ekonomske teme jer je za politički dijalog i statusna pitanja nadležna Evropska unija, ali ne isključujemo iznenađenja", rekao je Vučić u petak, 21. avgusta, na vojnom aerodromu u Batajnici gde je prisustvovao prikazu sposobnosti dela jedinica Ratnog vazduhoplovstva i protivazduhoplovne odbrane Vojske Srbije.\nVučić: Moguće odlaganje sastanka u Vašingtonu\nSpecijalni izaslanik Bele kuće za dijalog Beograda i Prištine Ričard Grenel najavio je pre nedelju dana na svom Tviter nalogu da će se lideri Srbije i Kosova sastati da pregovaraju u Beloj kući 2. septembra.\nIstog dana predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Kosova Avdulah (Avdullah) Hoti potvrdili su dolazak u Vašington.\nVučić je tada rekao da Srbija nije u poziciji, ali da ne bi ni bilo dobro da odbija razgovore.\nHoti je nakon poziva iz Vašingtona naveo da je "Kosovo blagoslovljeno prijateljima koje ima".\nVučić o Dodikovom pismu\nUpitan o dokumentima koje mu je dostavio srpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik, u kojima je, kako je Dodik naveo, pokazano da zapadne zemlje imaju dvostruke aršine kada je reč o pitanjima Republike Srpske i Kosova, Vučić je odgovorio da je te papire dva puta pročitao, ali da o njima neće da se izjašnjava dok ne razgovara sa Dodikom.\n„U sredu u Beograd dolaze član Predsedništva BIH Milorad Dodik, predsednica i premijer Republike Srpske Željka Cvijanović i Radovan Višković i tada ću sa njima o tome razgovarati“, rekao je Vučić.\nOn je komentarišući pojedine novinske natpise da će u Americi „tražiti Republiku Srpsku“ rekao da „oni nemaju pojma kakva će biti moja reakcija u sredu“ kada će se u Beogradu sresti sa političkim liderima iz Banjaluke.\nVučić je tokom gostovanja na TV Prva rekao i da će domaći trgovci oružjem obustaviti izvoz u Jermeniju i Azerbejdžan "bar na neko vreme" jer je to postalo glavno pitanje u odnosima te dve države.


Trening u Pančevu za promovisanje razvoja lokalnih mikro preduzeća - Regionalna Privredna komora Južnobanatskog upravnog okruga\nOdržana 6. sednica Parlamenta privrednika\nDatum kreiranja sreda, 09 maj 2018 02:11\nU okviru planiranih aktivnosti na projektu „Eko Tamiš-novi turistički proizvod”koji se finansira iz programa EU - INTERREG IPA, u periodu od 25. – 27. aprila 2018. godine održan je još jedan trening za promovisanje razvoja lokalnih mikro preduzeća. Trening je održan u UC „ Hedonist“ u Pančevu i bio namenjen predstavnicima lokalnih mikro preduzeća i radnji. Ovo je bila prilika da učesnici treninga da steknu nove veštine i unaprede postojeće, kao i da bolje upoznaju novi regionalni turistički proizvod Eko Tamiš.\nTrening je bio podeljen u tri jednodnevne sesije. Prvi dan je fokus bio na istraživanju tržišta i određivanju ciljnih grupa, dok se tokom drugog dana trening usmeravao na praktične aspekte, uključujući promociju i posebno se fokusirajući na online marketing. Treći dan je predstavljao sumiranje koje povezuje naučene tehnike i alate sa konkretnim turističkim proizvodom Eko Tamiš.\nOvaj trening je pružio detaljan pregled i praktične vežbe poslovnih veština i kako unaprediti promotivne i druge biznis alate da bi se unapredio biznis u turizmu, ali i bilo koji drugi posao koji zahteva rad sa ljudima. Tokom trodnevnog treninga polaznici su bili u prilici da stvore svest o značaju istraživanja tržišta i identifikovanju ciljnih grupa, da lakše razumeju različite alate koncepte i tehnike, da izgrade veštine i nauče tehnike efikasne promocije kako bi razumeli potrebe kupca- turista i upoznali se sa potencijalom i ograničenjima online marketinga. Trening je zasnovan na najboljim međunarodnim praksama i širokom spektru znanja stručnjaka iz ove oblasti. Trening je bio interaktivan sa vežbama i primerima iz stvarnog života. Treneri su bili iskusni stručnjaci iz oblasti marketinga u turizmu koji dobro znaju kakvu pozitivnu promenu može doneti rad u ovoj oblasti. Učesnici ovog treninga su bili sa teritorije Pančeva i ostalih mesta u okruženju.\nPo okončanju treninga, svim polaznicima su uručeni posebni sertifikati koje im je uručio Direktor PKS-RPK Južnobanatskog upravnog okruga Dr Marko Ćulibrk.


Zašto je Google danas u znaku ove istorijske ličnosti? - Galaxy Media\nZašto je Google danas u znaku ove istorijske ličnosti?\nKada je reč o prvim utiscima, nijedna druga istorijska ličnost nije napravila takav, kakav je to učinio pronalazač mehaničke pokretne štamparije, nemački zanatlija Johan Gutenberg. Ova revolucionarna tehnologija učinila je znanje pronađeno u knjigama pristupačnim i dostupnim običnom čoveku prvi put u istoriji. Današnji Guglov Doodle slavi Gutenberga na godišnjicu današnjeg dana 14. aprila 2000. godine, kada je Gutenbergov muzej pokrenuo retrospektivnu izložbu u njegovu čast.\nReplika Gutenbergove štamparske prese koja se čuva u Muzeju Štamparstva „El Puig“ u Valenciji, Španija, foto: sr.wikipedia.org\nIako je veći deo Gutenbergovog života obavijen velom tajne, istorijski zapisi pokazuju da je rođen oko 1400. godine u Majncu u Nemačkoj, i u početku zarađivao za život kao metalac u zlatarskoj trgovini. Krajem 1430-ih istoričari veruju da je Gutenberg počeo da razvija efikasniji uređaj za štampu teksta, pokušavajući da otplati dugove zbog neuspelog poslovanja sa ogledalima. Mašina koju je on izumeo (u osnovi je naknadno ugrađena vinska štanca) zamenila je ručno izrezbarena drvena slova i grafičke blokove tradicionalnih štampača za lake metalne odlivke, koji su umakani u vlasničko mastilo za štampu čitavih stranica odjednom.\nPrva strana Gutembergove biblije iz 1455. godine, foto: sr.wikipedia.org\nSledeći trenutak eureke u Gutenbergu dogodio se 1450. godine sa prvom uspešnom štampom njegovog pronalaska: knjigom o nastanku govora na latinskom. Od ovog trenutka Gutenberg je krenuo u pravu trku angažujući tim na montažnoj liniji da proizvodi knjige brže nego ikad! Kao potvrdu moći ljudske kreativnosti “Gutenberg Press” štampala je prosečno do 3.600 stranica svakog radnog dana, podstičući prvu veliku proizvodnju knjiga u Evropi.\nDo 16. veka, otprilike 200 miliona knjiga je štampano zahvaljujući njegovom izumu, koji je rodio novu eru masovne komunikacije i novu granu medija: štampu. Gutenbergovo nasleđe danas živi sa projektom Gutenberg, mrežnom bibliotekom sa preko 60.000 besplatnih knjiga.\nHvala, Johanu Gutenbergu!\nIzvor: www.google.com /doodles/celebrating-johannes-gutenberg\nEpidemiološka situacija u Lazarevcu ponovo nepovoljna\nJP “Toplifikacija” produžuje grejnu sezonu u Lazarevcu, bez povećanja cene grejanja u ovoj godini


Gde je mesto medija u novim politikama upravljanja internetom? | BIRN Srbija\nProjekti > Tekući > Gde je mesto medija u novim politikama upravljanja internetom?\nGde je mesto medija u novim politikama upravljanja internetom?\nSeptembar 2019 – Novembar 2020\nUključivanje medijske industrije u javnu debatu o mestu medija u novim politikama razvoja i upravljanja internetom (engl. Internet governance).\nImajući i vidu da se tokom ove i 2020. godine usvaja ili počinje primena nekoliko važnih strateških dokumenata (koje će evidentno voditi promeni regulative), sprovešćemo istraživanje koje će formulisati početne pozicije i osnažiti ulogu medija u tim pregovorima.\nBIRN će kroz ovaj projekat doprineti novom promišljanju medijskih politika i razvoja medija. Internet i nove tehnologije koje dolaze sa njim glavni su transformatori medijskog sektora i iz temelja menjaju način na koji se ljudi informišu, primaju i stvaraju informacije od javnog značaja.\nRazvoj je utemeljen ne samo na novim tehnologijama koje se ubrzano kreiraju i inoviraju u okviru IT industrije (programi za kreiranje baza podataka i njihovu vizualizaciju, virtuelnu realnost, video 360, podkasti i sl.), nego i na javnim politikama koje su sve više usmerene na regulaciju interneta, a koje imaju snažne implikacije i na medijsku industriju.\nSamo na evropskom nivou usvojene su nove direktive o autorskim pravima, zaštiti podataka o ličnosti, a u toku je i izmena krovne direktive o audio vizuelnim medijskim uslugama (AVMSD).\nNa globalnim forumima, regulacija interneta i upravljanje internetom su najznačajnije teme kojima se bavi i medijska industrija. Ovo je posebno značajno sa stanovišta zemalja u razvoju (ili tranziciji kao što je Srbija), a koje ostaju na marginama. Navedena pitanja BIRN će pokušati da razradi i lokalizuje kroz ovaj projekat, naročito, imajući u vidu izostanak sadržajnije debate na domaćem terenu.\nMedijska strategija i ostale nacionalne inicijative poput Digitalne Srbije, razvoja e-uprave, razvoj digitalnih kompetencija i sl. u maloj meri prepoznaju vezu i značaj veze između razvoja medija i upravljanja internetom. U takvom okruženju, politike upravljanja internetom mogu se smatrati dodatnom obavezom koja je medijima nametnuta, ali i prilikom da se prevaziđu trenutne manjkavosti medijske regulative.\n1) Sprovođenje istraživanja, mapiranje trenutnog stanja i formulisanje preporuka\n2) Predstavljanje rezultata istraživanja i javno zagovaranje\nMedijski akteri (lokalni i nacionalni), donosioci odluka, predstavnici državnih institucija, menadžeri medija, novinari, udruženja građana, IT i telekomunikacione institucije i organizacije.\nOblast delovanja: Unapređenje medijskih politika\nDonatori: Fondacija za otvoreno društvo, Srbija


EK: Korupcija i pritisak na medije-problem Balkana\nKorupcija i ograničavanje medijskih sloboda, podrivaju napore Crne Gore i Srbije na putu ka članstvu u Evropskoj Uniji (EU), ocenjuje Evropska Komisija (EK) u godišnjem izveštaju o napretku balkanskih država.\nCrna Gora je najbliža članstvu u EU u poređenju sa ostalim zemljama sa Zapadnog Balkana, ocenjuje EK istovremeno upozoravajući da će pregovori biti usporeni ukoliko ne ostvari vidljiviji napredak u reformi pravosuđa.\nSerbija je ostvarila veliki iskorak u borbi protiv korupcije otkako su u januaru otvoreni pregovori o članstvu. Međutim, Brisel ističe da Beograd mora da osigura funkcionisanje nezavisnog sudstva i nastavi borbu protiv korupcije koja “i dalje preovladava u mnogim oblastima”.\nProblem je i namera Srbije da gradi deonicu ruskog gasovoda Južni tok, kao i njeno odbijanje da se pridruži zapadnim sankcijama Moskvi zbog krize u Ukrajini.\nBosna i Hercegovina je “i dalje u zastoju” u upostavljanju funkcionalnih institucija. Kada je reč o Kosovu, problem su korupcija i nedostatak nezavisnog sudstva.


Izložba Najlepša zemlja Rusija od petka u Galeriji Narodnog muzeja | VRANJENEWS\nIzložba Najlepša zemlja Rusija od petka u Galeriji Narodnog muzeja\n01.07.2021 10:51 » 10:52\nNa konkurs običnoi stigne i preko 100.000 fotografskih snimaka.\nCentar Ruskog geografskog društva u Srbiji realizovao je više projekata na teritoriji Srbije i Ruske Federacije.\nPosebnu pažnju poklanja razvoju edukativnih i socijalnih programa za potrebe studenata iz Srbije i Rusije.\nCentar je do sada na teritoriji Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore organizovao više desetina izložbi fotografija sa foto-konkursa Ruskog geografskog društva.\nTakođe i veći broj promocija, učešća na filmskim festivalima, tematskih filmskih projekcija, kulturno-umetničkih programa i drugih sadržaja.\nDetalji o aktivnostima Centra Ruskog geografskog društva u Srbiji dostupni su na sajtu geografija.org.\nOtvaranje izložbe u Vranju zakazano je za petak u 19 sati u velikoj sali Galerije Narodnog muzeja.\nRusko geografsko društvo jedno je od najstarijih geografskih društava na svetu. Osnovano je ukazom cara Nikolaja I 1845. godine i uvek je imalo prvorazredni društveni i nacionalniznačaj. Glavni cilj Društva je bio da se prepoznaju, prikupe, opreme i pošalju na teren širom Rusije, Azije i sveta najbolji istraživači za raznovrsne studije. Tokom godina, Društvom su rukovodili predstavnici carske kuće Romanovih, poznati putnici, istraživači i državni službenici. Novembra 2009. za predsednika Ruskog geografskog društva izabran je Sergej Kužugetovič Šojgu, a formiranje i Savetpokrovitelja kojim predsedava Predsednik Rusije Vladimir Vladimirovič Putin. Danas, u Rusiji i inostranstvu Rusko geografsko društvo ima više od 20.000 aktivnih članova. Regionalne kancelarije su otvorene u svim subjekatima Ruske Federacije. Glavna aktivnost Ruskog geografskog društva su ekspedicije i istraživanja, obrazovanje, očuvanje tradicije i kulture, objavljivanje knjiga i rad sa mladima. Rusko geografsko društvo je neprofitna organizacija koja ne dobija sredstvavlade. Više informacija možete pronaći na sajturgo.ru. Rusko geografsko društvo pridaje veliki značaj radu Centra Ruskog geografskog društva u Srbiji.


Južna Koreja lansirala prvu svemirsku raketu domaće proizvodnje | Novosadski informativni portal 021\nKorejska raketa za lansiranje satelita, na tečno gorivo od 200 tona, zvanično nazvana Nuri, poletela je sa poligona Geheung u 16h po lokalnom vremenu (9 po srednjeevropskom vremenu).\nU prvom pokušaju u oktobru, probni teret stigao je do željene visine od 700 kilometara, ali nije ušao u orbitu, zato što je motor treće faze rakete pregoreo ranije nego što je planirano, prenosi agencija AP.\nJužna Koreja, deseta najveća svetska privreda, glavni je snabdevač poluprovodnika, automobila i pametnih telefona na svetskim tržištima. Međutim, njen svemirski program kaska za njenim azijskim susedima Kinom, Indijom i Japanom.\nSusedna Severna Koreja je postavila svoje prve satelite za posmatranje Zemlje u orbitu 2012. odnosno 2016. mada nema dokaza da je i jedan od njih ikada emitovao slike iz svemira ili slao podatke nazad u zemlju. Severna Koreja je zbog lansiranja tih satelita dobila ekonomske sankcije UN, zato što je to smatrano kao prikriveno testiranje zabranjene tehnologije raketa dugog dometa.\nJužna Koreja je od početka devedesetih poslala niz satelita u svemir, ali sve sa lansirnih poligona u inostranstvu ili raketom izgrađenom stranom tehnologijom. Ona je 2013. prvi put uspešno lansirala satelit sa svog terena, ali prva faza lansirne rakete proizvedena je u Rusiji.\nUspešno lansiranje bi podstaklo rastuće svemirske ambicije Južne Koreje, ali takođe dokazalo da ona raspolaže ključnim tehnologijama za izgradnju sistema nadzora baziranog u svemiru i većih raketa u vreme neprijateljstava sa rivalskom Severnom Korejom, smatraju neki stručnjaci, prenosi AP.\n22.06.2022\t• 06:40\nKao , ameri nemaju nista sa tim.Stvarno nam stavljaju kosulje sto se zakopcavaju pozadi .


Započeo projekat „Tehnička pomoć za praćenje i evaluaciju aktivnih mjera tržišta rada“ – Joint EU\nHome / Aktuelnosti / Započeo projekat „Tehnička pomoć za praćenje i evaluaciju aktivnih mjera tržišta rada“\nZapočeo projekat „Tehnička pomoć za praćenje i evaluaciju aktivnih mjera tržišta rada“\nSastankom održanim 01.04.2019. godine u Ministarstvu finansija obilježen je početak projekta „Tehnička pomoć za praćenje i evaluaciju aktivnih mjera tržišta rada“ koji će podržati zapošljavanje u Crnoj Gori olakšavajući realizaciju programa za podršku samozapošljavanju za koji su EU i Crna Gora opredjelile sredstva u iznosu od 3,5 miliona eura.\nProjekat ima za cilj da doprinese jačanju administrativnih kapaciteta Zavoda za zapošljavanje Crne Gore (ZZZCG) za upravljanje, sprovođenje, praćenje i evaluaciju programa samozapošljavanja u okviru kojeg će se nezaposlenim licima dodjeljivati bespovratna sredstva za započinjanje sopstvenog biznisa.\nNa sastanku su pored predstavnika Ministarstva rada i socijalnog staranja kao jedne od korisničkih institucija projekta, prisustvovali i predstavnici ZZZCG, kao i predstavnici Direktorata za finansiranje i ugovaranje sredstava EU pomoći u Ministarstvu finansija.\nProjekat „Tehnička pomoć za praćenje i evaluaciju aktivnih mjera tržišta rada“ će sprovoditi WYG International B.V (WYGI) iz Holandije u konzorcijumu sa WYG Savjetovanje d.o.o (WYGS) iz Hrvatske u naredne dvije godine. Ukupna vrijednost projekta je 241.800,00 eura, od čega EU kroz Instrument pretpristupne podrške (IPA) finansira 85% ovog iznosa, dok Crna Gora učestvuje sa 15%.\nPomenuti projekat, kao i program za podršku samozapošljavanju će biti realizovan u okviru Zajedničkog programa EU i Crne Gore za zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu zaštitu, čija ukupna vrijednost iznosi 18 miliona eura.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Sve države Z. Balkana treba da budu u EU\n13. 12. 2019. 19:55 >> 19:55 0\nSve države Z. Balkana treba da budu u EU\nSve države Zapadnog Balkana treba da postanu članice Evropske unije, poštujući princip regate, saopšteno je na sastancima predsjednika Skupštine Ivana Brajovića sa odlazećim ambasadorom Srbije Zoranom Bingulcem I novoimenovanim ambasadorom Grčke Panajotisom Parcosom.\nBrajović je izrazio zahvalnost ambasadoru Bingulcu na njegovim radnim aktivnostima tokom mandata sa ciljem boljeg razumijevanja dvije države. Sagovornici su istakli značajnim odličnu saradnju dva parlamenta kako bilaterlano tako i na međunarodnom planu.\n“Ambasador Bingulac je izrazio uvjerenje da je tokom njegovog mandata pružen doprinos unaprjeđenju saradnje između dvije prijateljske države u mnogim oblastima”, saopšteno je iz Skupštine.\nPredsjednik Skupštine primio je danas I novoimenovanog ambasadora Republike Grčke u Crnoj Gori Panajotisa Parcosa.\n“Uz želju za uspješnim mandatom, predsjednik Brajović je ocijenio da Crna Gora i Grčka dijele vanjskopolitičke prioritete i uspješno sarađuju u okviru NATO struktura. On je takođe izrazio zahvalnost Grčkoj na kontinuiranoj podršci na evropskom putu Crne Gore, uz očekivanje da podrška neće izostati ni u narednom period”, navodi se u saopštenju.\nAmbasador Parcos je pohvalio napredak koji je Crna Gora postigla u reformama i izrazio podršku našem članstvu u evropskim organizacijama.\n“Sagovornici su se saglasili da sve države Zapadnog Balkana treba da postanu članice Evropske unije, poštujući princip regate.”\nNa sastanku je bilo riječi o jačanju saradnje parlamenata, jer oni predstavljaju važan dio sistema demokratskih društava, kao i jačanju ekonomske razmjene dvije prijateljske države.


"Neka te anđeli čuvaju": Prijatelji se opraštaju od momka koji je stradao u padu aviona | BL Portal\n11. Decembra 2020. 21:10\nNakon vijesti da je Igor Ivanović tragično izgubio život prilikom pada aviona na Kozari, njegovi prijatelji na vremenskoj liniji na društvenoj mreži Fejsbuk, potresnim porukama se opraštaju od njega.\nZa avionom u kojem je nastradao Igor Ivanović tragala je policija Republike Srpske, jedinice Žandarmerije i pripadnici Specijalne antiterorističke jedinice MUP-a Republike Srpske, zajedno sa Republičkom upravom civilne zaštite, lokalnim lovcima, građanima i planinarima.\nPotresne poruke se ređaju u nizu, a njegovi najbliži prijatelji su vidno potreseni, piše Srbija Danas.\n“Vječna ti slava brate i sokolovi te čuvali…”, piše u poruci koja je upućena poginulom Igoru.\nLjudi koji su mu bliski, kažu da je bio divan momak, nasmijan i da je uvijek svakome pomagao, a da je avione je volio više od svega.\n“Neka te anđeli čuvaju…”, najčešća je rečenica koju možete vidjeti, a njegovi drugari još uvek ne mogu vjerovati da ga više nema i da ga je “nebo odnijelo”.\nPodsjetimo, pripadnici Specijalne antiterorističke jedinice MUP-a RS danas su pronašli avion, koji je juče nestao iznad Omarske.\nAvion i dva člana posade koji su juče nestali na području planine Kozara u vlasništvu je firme “STS Avijacija” iz Beograda. Reč je o firmi koja se i na području Srbije nekoliko puta bavila istim poslovima, odnosno bacanjem tableta protiv bjesnila lisicama.\nTags: avion, Igor Ivanović, nesreća\n“Ne mislim na rat”: Milanović ne vidi način promjene Dejtona bez nasilja


Vjosa Osmani - Sputnjik Srbija\n22:49 13 Jun 2021\nUživo: Šou u Amsterdamu – Holandija ponovo vodi! /uživo/\nVjosa Osmani: Kosovo ulazi u dijalog samo zbog uzajamnog priznanja\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani izjavila je danas da će Kosovo učestvovati u dijalogu sa Srbijom samo zbog postizanja sporazuma i obostranog priznanja, prenosi Ekonomija onlajn.\nLajčak i Palmer u Prištini: Priprema za nastavak dijaloga sa Beogradom\nSpecijalni predstavnik Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak i specijalni izaslanik Stejt departmenta za Zapadni Balkan Metju Palmer, sastali su se danas sa predsednicom privremenih prištinskih institucija Vjosom Osmani, kao i sa premijerom Aljbinom Kurtijem.\n„Crna Gora i Kosovo dele zajedničku evropsku viziju“: Đukanović razgovarao sa Vjosom Osmani\nCrna Gora i Kosovo dele želju za dobrosusedstvom, stabilnošću regiona i zajedničku evropsku viziju na dobro građana dve države, kazao je predsednik Crne Gore Milo Đukanović.\nPetković: Osmanijeva ne shvata koncept miroljubive politike\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković ukazuje na to da su kontradiktornost i apsurd omiljene retoričke figure političara u Prištini, s obzirom da, kako navodi, iz dana u dan poručuju da žele da istovremeno razgovaraju sa predstavnicima Beograda ali i da tuže Srbiju za genocid.\nPoslanica Demokratskog saveza Kosova: Osmani je izabrana kupovinom glasova, Kurti direktno umešan\nPoslanica Demokratskog saveza Kosova Valjentina Redžepi-Bunjaku izjavila je da poseduje informacije da je izbor za funkciju predsednika Kosova bio deo političkih pregovora, dok je kupovinu glasova poslanika direktno vršila Vlada, a posebno premijer Aljbin Kurti.\nAbazović čestitao Vjosi Osmani izbor za predsednicu tzv. države Kosovo\nPotpredsednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović čestitao je Vjosi Osmani izbor za predsednicu takozvane države Kosovo.\nIzborom Vjose Osmani za predsednicu tzv. države Kosovo, sve tri čelne funkcije pale su u ruke Samoopredeljenja, na čijem je čelu premijer Aljbin Kurti, dok je njegov stranački kolega Glauk Konjufca predsednik parlamenta. Politika novih glavnih igrača je ekstremnija i od stranaka proisteklih iz terorističke OVK i Srbi nemaju čemu dobrom da se nadaju.\nPočela sednica u Prištini: Da li će Vjosa Osmani imati većinu za izbor\nSednica skupštine na kojoj treba da se izabere predsednik privremenih institucija u Prištini počela je večeras nešto pre 20 časova, sa oko dva sata zakašnjenja.\nKurti: Započećemo reforme koje želi narod, nećemo se svetiti\nLider pokreta Samoopredeljenje i kandidat za premijera Aljbin Kurti izjavio je da je pobeda te stranke na vanrednim parlamentarnim izborima na Kosovu i Metohiji prilika da se započnu reforme koje želi narod.\nDPK: Kurti i Osmani u Severnoj Mitrovici osramotili Kosovo\nDemokratska partija Kosova (DPK) saopštila je da smatra da su lider pokreta Samoopredeljenje Aljbin Kurti i v.d. predsednika privremenih prištinskih institucija Vjosa Osmani osramotili ustavni poredak i Kosovo odlaskom u Severnu Mitrovicu, kako bi prikupili jeftine političke poene.\nVršilac dužnosti predsednika privremenih prištinskih institucija Vjosa Osmani izjavila je da nakon što administracija Džoa Bajdena dođe na vlast, u Prištini treba da insistiraju na razmatranju i preispitivanju sporazuma sa Beogradom, potpisanog za vreme mandata Donalda Trampa\nKo je više potrošio na ručkove: Novi rat političara u Prištini\nV.d. predsednika privremenih institucija u Prištini Vjosa Osmani izjavila je da je bivši predsednik Hašim Tači za prvih šest meseci pandemije virusa korona potrošio oko 76.322 evra na službene ručkove i večere.\nTramp poslao čestitku: Priština se hvali\nPredsednica privremenih institucija u Prištini Vjosa Osmani pohvalila se čestitkom koju joj je poslao američki predsednik Donald Tramp.\nUgljanin sa Vjosom Osmani u Južnoj Mitrovici, odali počast Aćif efendiji\nVršilac dužnosti predsednika privremenih prištinskih institucija Vjosa Osmani prisustvovala je promociji projekta uređenja centra Južne Mitrovice portretima 27 ličnosti. Promociji je prisustvovao i lider Stranke demokratske akcije Sandžaka i rođeni Mitrovčanin Sulejman Ugljanin.\nNATO i Kfor oglasili su se povodom optužbi Prištine da im Aleksandar Vučić preti ratom.\nPriština: Vučić nam preti ratom, NATO i EU da reaguju\nVjosa Osmani, v. d. predsednika privremenih institucija u Prištini, zatražila je da NATO i EU reaguju nakon što je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, prema njenim rečima, uporedio sukob u Nagorno-Karabahu sa situacijom na Kosovu. Prema njenom tumačenju, tom izjavom Vučić „Prištini preti ratom“.\nKo zamenjuje Tačija u Prištini\nPredsednik privremenih institucija u Prištini Hašim Tači podneo je ostavku na tu dužnost nakon što je Specijalni sud u Hagu potvrdio optužnicu protiv njega.\nGrenel otkrio ko je u Prištini uvek protiv Amerike\n„Jedno je sigurno, uvek možete da računate da će Aljbin Kurti biti protiv Sjedinjenih Država“, kaže Trampov specijalni izaslanik Ričard Grenel.\nVjosa Osmani napustila Demokratski savez Kosova\nPredsednica kosovske skupštine Vjosa Osmani prekinula je saradnju sa Demokratskim savezom Kosova (LDK).\nOsmani: Beograd je kriv, nema konačnog dogovora dok se ne reši sudbina nestalih\nViše od 1640 osoba na Kosovu i dalje se, prema dostupnim podacima, vodi kao nestalo. Zbog toga što su njihove sudbine i dalje nerazrešene, prema mišljenju prištinskih zvaničnika, kriv je zvanični Beograd.\n22:42 Šou u Amsterdamu – Holandija ponovo vodi! /uživo/\n22:30 Bajden „prvi trepnuo“ ka Putinu – signal za Erdogana i Si Đinpinga /video/\n22:26 Ukrajina želi kompenzaciju zbog „Severnog toka 2“\n22:21 Zvezda šampion Srbije – tripla kruna na Malom Kalemegdanu!\n22:16 „Kraj ere Netanijahua“: Slavlje na ulicama Tel Aviva /video, foto/


Portal Sarajevo-RS.com - Biznis\nPrema analizi uvoza i izvoza poljoprivrednih proizvoda za prošlu godinu za sektor voća i povrća koju su uradili Spoljnotrgovinska komora BiH i USAID/Švedska Projekat razvoja tržišne poljoprivrede, ako se izuzme uvoz tropskog voća, BiH je prošle godine najviše uvezla svježih jabuka i to u vrijednosti od 20 miliona KM.\nčetvrtak, 01 Mart 2018 18:15\n"Elektrokrajina" Banjaluka za proteklih 11 godina banjalučkoj firmi "Lanaco" je samo za održavanje softvera za fakturisanje i naplatu utroška struje isplatila čak 10,4 miliona KM.\nGodišnje je pod stavkom "održavanje i dorada novih aplikacija" trošeno 868.200 KM poreskih obveznika Republike Srpske, saznaje portal CAPITAL.\nU "Elektrokrajini" kažu da su 2006. godine platili "Lanacu" da im instalira softver, koji su proteklih godina konstantno nadograđivali "kako bi zadovoljio potrebe preduzeća za efikasnim praćenjem velikog broja poslovnih procesa".\n"Održavanje navedenih softvera obuhvata širok spektar aktivnosti neophodnih za redovno funkcionisanje i obavljanje poslovne djelatnosti preduzeća", pravdaju u ovom javnom preduzeću pozamašnu cifru koju su isplatili dobro poznatoj IT firmi.\n"Softversko rješenje sadrži desetine modula potrebnih za fakturisanje i naplatu električne energije te podršku mnogih propratnih aktivnosti kojima se omogućava efikasno poslovanje. Predmetna nabavka putem pregovaračkog postupka se sprovodi na osnovu Zakona o javnim nabavkama BiH, jer je dobavljač aplikativnog softvera isključivi nosilac autorskih prava na isti i u skladu sa tim uživa autorsko-pravnu zaštitu", naveli su nedavno u pisanom odgovoru za CAPITAL iz "Elektrokrajine".\nU tenderskoj dokumentaciji navedeno je da će "Elektrokrajina" usluge "Lanacu" plaćati mjesečno i to sa desetodnevnim rokom, a na osnovu ispostavljenih faktura.\nIgor Vukajlović iz Udruženja građana "Tender" kazao je da je ovaj iznos diskutabilan.\n"Više od milion KM za održavanje servera je zaista previše", prokomentarisao je kratko.\n"Lanacov" trijumf na 74 tendera teška 25,2 miliona KM\nFirma "Lanaco" prošle godine odnijela je pobjedu na 74 tendera vrijedna 25,2 miliona KM, pokazala su istraživanja CAPITAL-a.\nJavnim preduzećima i institucijama nisu mrske njene ponude pa je menadžment ove firme zadovoljno trljao ruke u julu kada su izabrani na tenderu Elektroprivrede RS teškom čak 8,5 miliona KM bez PDV-a.\nTaj posao podijelili su sa banjalučkim i beogradskim “Prointerom”. Dva mjeseca ranije Ministarstvo prosvjete i kulture RS ovu firmu je odabralo u poslu vrijednom oko 820.000 KM.\nI mart 2017. Bio je poslovno dobar mjesec za “Lanaco” jer ga je upravo “Elektrokrajina” odabrala za posao vrijedan oko 872.000 KM.\nZa samo mjesec dana, od 21. novembra do 20. decembra, ovoj IT firmi dodijeljeni su ugovori vrijedni oko pet miliona KM. Firma je bila odabrana i na tenderu vrijednom 2,7 miliona KM Uprave za indirektno oporezivanje BiH i to za izradu njene platforme za rezervnu lokaciju informacionog sistema.\nnedjelja, 11 Februar 2018 22:00\nUvođenjem dugo najavljivanih linija za Dizeldorf i Štutgart te uspostavljanjem redovne linije za Zagreb aerodrom Mostar ove godine planira udvostručiti broj putnika. Pored toga, nastavlja i pregovore oko linija za Beograd i Istanbul.\n"Što se tiče cijena, linija je izuzetno povoljna i vjerujemo da će to prepoznati privrednici Grada Mostara, dijaspora, turisti, kao i svi građani Hercegovine“, kazao je Raspudić.\nDodao je kako je provedena procedura za uspostavljanje redovne linije za Zagreb, da su obezbijeđena potrebna sredstva te da i ta linija, takođe, treba krenuti u mjesecu maju.\n"To ćemo zvanično objaviti nakon završnih razgovora sa “Croatia Airlinesom”, ali možemo sa sigurnošću reći da linija za Zagreb kreće u maju“, potvrdio je Raspudić.\nponedjeljak, 05 Februar 2018 08:50


Filozofija i istorija – MOM filozofija\nFilozofija i istorija\nSavremeni čovek se u toku svog odrastanja i razvoja uglavnom pre susretne sa istorijom nego sa filozofijom. Ne ulazeći za sada u specifičnost istorijskog i filozofskog znanja, već ih posmatrajući letimično, trebalo bi da je jasno kojim se predmetima istoričari i filozofi bave. Istorija je empirijska nauka koja proučava, opisuje i objašnjava pojave i događaje koji su se desili u prošlosti, a filozofija je misaono istraživanje celokupne stvarnosti i njenih raznih aspekata, koje se u znatnoj meri oslanja na rezultate i metode nauka.\nČak i iz ovih krajnje pojednostavljenih određenja možemo primetiti da je reč o dve veoma različite duhovne discipline. „Filozof ide za pojmovima i idejama, on želi da objasni i prida značaj, a istoričar hoće činjenice i posmatranja, ni do čega mu nije no da zna kako je zapravo bilo“ – na taj način je savremeni nemački filozof Rudolf Ojken (Rudolf Eucken) izrazio suprostavljenost filozofije i istorije. Filozofija ima svoju prošlost, pa stoga i svoju istoriju u koju spadaju brojne filozofske teorije iz prošlih epoha. U tom smislu, nije nam problematičan ni pojam istorije filozofije, iako je odnos filozofije i njene istorije vrlo složen i predmet je filozofskih rasprava. Čini se da je na ovoj pojmovnoj mapi, gde smo na najosnovnijem nivou pokušali da razumemo i razgraničimo pojmove istorijskog i filozofskog, najproblematičniji pojam filozofije istorije. Međutim, ni ovaj pojam ne bi trebalo da predstavlja prepreku. Ako je filozofija misaono istraživanje stvarnosti a istorija kao nauka je jedan deo stvarnosti, onda je jasno da filozofija misaono problematizuje i istoriju.\nŠta proučava filozofija istorije? Kada se ona pojavila i koja su najznačajnija pitanja koja se postavljaju u okviru ove filozofske discipline? Da bismo odgovorili na ova pitanja moramo razumeti šta je istorija i koja to „vrsta“ istorije zanima filozofe. Istoriju smo prethodno odredili kao nauku. Iako se ona ne mora isključivo tako razumeti, zadržimo se za sada na tom određenju. Za razliku od mnogih drugih naučnih disciplina koje su se razvile nakon 18. veka, istorija kao samostalna nauka postoji još od antičke Grčke. Naziv „istorija“ je grčkog porekla, a „otac istorije“ Herodot (484. pne. ― oko 425. pne.) je bio Grk. Pripisivanje naučnog karaktera nam ne govori mnogo o iskoraku koji su grčki istoričari iz 5. v.p.n.e. načinili. Za Grke je istorija poznavanje i prikazivanje događaja koji su se desili u (bliskoj) prošlosti. Istorija nije priča ili mit nego nauka, zato što podrazumeva odgovarajuće istraživanje (postavljaju se neka pitanja i traga se za odgovorima). Ona se tiče ljudi i njihovih postupaka iz prošlosti, a ne bogova ili nekih drugih bića. Njen cilj je, kao što Herodot kaže „da se vremenom ne bi umanjio značaj onoga što je čovečanstvo stvorilo, te da velika i divna dela, i ona koja su stvorili Heleni, kao i ona koja su stvorili varvari, ne bi bila zaboravljena, i najzad, pored ostalog, i zato da bi objasnio zašto je između Helena i varvara dolazilo do ratova.“ Ali, i pored ranog nastanka istorije i svesti ljudi o njenoj važnosti, tradicionalna istorija se veoma razlikuje od savremene istorijske nauke.\nIstorija kao savremena nauka\nDanas je teško postići saglasnost oko toga šta je istorija. Različiti ljudi bi na to pitanje različito odgovorili, uzimajući u obzir slične aspekte istorije ali stavljajući akcenat na različite. Većina istoričara bi prihvatila da istorija “treba da bude (a) nauka, tj. da odgovara na pitanja, (b) da se odnosi na ljudske postupke u prošlosti, (v) da se neguje putem tumačenja svedočanstava, i (g) u svrhu ljudske samospoznaje.“ Tri od četiri navedene osobine se podudaraju sa starogrčkim određenjem istorije. Razlika je u tački (v) koja se odnosi na svedočanstva, izvore, razloge, metode ispitivanja… Sa razvojem drugih nauka, istorija je dobila nove istraživačke mogućnosti. Zajedno sa tim je došao zahtev da ona postane što egzaktnija, po uzoru na prirodne nauke. Cilj istoričara je postao uočavanje pravilnosti u razvoju ljudskog društva, a to znači i utvrđivanje zakonitosti koja tu pravilnost izražava. Međutim, ispostavilo se da te težnje u istoriji kao nauci imaju svoju granicu. Istorija nema za cilj da ovlada stvarnošću, da je kontroliše, da predviđa šta će se u budućnosti desiti (postavlja i testira hipoteze), već da razume pojedine događaje koji su se desili i da ih u najvećoj mogućoj meri objasni sa objektivnog i nepristrasnog stanovišta. Pomoću istorije ne možemo predvideti šta će se desiti u budućnosti, ali možemo razumeti kako prošlost, tako i sadašnjost.\nSavremenu istoriju odlikuje niz metodoloških i pojmovnih problema. To su, na primer, utvrđivanje šta su činjenice i prikupljanje činjenica, utvrđivanje zakonitosti i njihovo formulisanje, problem različitog interpretiranja istog istorijskog događaja, problem da se utvrdi šta je istorijsko objašnjenje, problem aktera ili nosilaca istorijskih događaja (pojedinci, grupe, strukture), i slično. Pored njih, važno je pomenuti i problem vezan za klasifikacije unutar istorije. Istorijski događaji imaju različit karakter (kulturni, umetnički, naučni, politički, filozofski, pravni, ekonomski, religijski, mitološki). Šta je ono što određuje koji događaji su istorijski a koji ne? Na primer, zašto se dolazak Adolfa Hitlera na vlast u Nemačkoj 1933. godine smatra važnim istorijskim događajem, a njegovi neuspešni pokušaji da upiše Akademiju primenjenih umetnosti u Beču ne? Drugi događaj bi bio važan za njegovu ličnu istoriju, a prvi je važan za sve nas. Važno pitanje je da li su ovi događaji povezani i na koji način? Takođe, nemaju svi događaji, za koje je neosporno da su istorijski, istu „težinu“. Sva navedena pitanja vezana za savremenu istorijsku nauku otvaraju prostor u kome deluju i istoričari i filozofi.\nPodela filozofije istorije\nU zavisnosti od teme i oblasti kojom se bave, filozofi se pozivaju na različite istorijske događaje. Političke filozofe interesuje politička istorija (istorija društava, institucija, ratovanja, političkih akata, i sl.), filozofe nauke interesuje istorija nauke, i sl. Moguća su i preklapanja u ovom pogledu; političke filozofe ne zanima samo politička istorija nego i istorija filozofije, kulture, religije ili nauke. Filozofi istorije ne istražuju istoriju u smislu opisa i objašnjenja određenih istorijskih perioda ili događaja, jer je to posao istoričara. Pojedine filozofe istorije zanima prošlost kao takva, njen totalitet; interesuje ih istorijski tok (niz istorijskih događaja) a ne pojedinačan istorijski događaj; oni pokušavaju da pronađu nešto postojano u istorijskom toku, njegovu logiku ili način funkcionisanja. To podrazumeva i istraživanje pojedinačnih istorijskih događaja ali samo u sklopu istorije kao celine. Filozofi istorije istražuju najopštije probleme i zakone razvoja istorije „koje empirijskim metodama ne mogu elaborirati ni istorija ni sociologija“.\nDa li je to jedini predmet istraživanja u filozofiji istorije?\nZadržali smo se na određenju istorije kao nauke, koja, kao i svaka druga nauka, ima svoj predmet i svoje metode rada. Njen predmet je celina prošlosti – ono što je bilo, što se dogodilo, a njene metode istraživanja su različite, s obzirom na predmet koji se istražuje, izvore na koje se istoričari pozivaju, vezu sa drugim naukama i mogućnost upotrebe metoda drugih nauka, ciljeve koje jedna naučna zajednica ima, vreme u kome se istorija piše, itd. Međutim, često se dešava da, kada govorimo o istoriji i upotrebljavamo reč „istorija“, ne govorimo o istoriji kao nauci (o naučno-istraživačkoj teoriji i praksi), već mislimo na samu prošlost i ono što se u prošlosti desilo. Drugim rečima, termin „istorija“ se ne upotrebljava samo da označi istorijsku nauku već i njen predmet (sadržaj), odnosno samu prošlost. S obzirom na navedenu dvosmislenost termina „istorija“, u savremenoj filozofiji se pravi razlika između dve vrste filozofije istorije – filozofije istorije kao naučne teorije i prakse (kritička filozofija istorije), i filozofije istorije kao istorijske prošlosti (spekulativna filozofija istorije). Spekulativni filozof istorije je metafizičar, on se bavi supstanc(ij)om istorije (celinom prošlosti), dok je kritički filozof pre logičar, epistemolog i filozof nauke, njega zanimaju istorijski sudovi, istorijska objašnjenja, istorijske metode i istorijske činjenice (ne pojednačne već u principu). Ova podela je različito imenovana kod različitih autora. Podela koju sam naveo potiče od britanskog filozofa Vilijama Henrija Velša (William Henry Walsh) iz njegove knjige Uvod u filozofiju istorije (Philosophy of History: An Introduction). Artur Danto (Arthur C. Danto) pravi podelu na analitičku (analytical) i supstantivnu (substantive) filozofiju istorije, i ona koincidira sa Velšovom. Mnogi drugi pojmovni parovi se upotrebljavaju da označe ovu podelu: materijalna filozofija istorije/formalna filozofija istorije, potom, metafizika istorije/logika istorije.\nNastanak filozofije istorije\nZa razliku od većine tradicionalnih filozofskih disciplina, koje su se formirale u antičkoj Grčkoj, filozofija istorije je kao posebna filozofska disciplina nastala u novom veku. „I sam naziv „filozofija istorije“ nastao je tek u 18. veku, a prvi ga je upotrebio Volter u svom spisu Esej o običajima i duhu naroda (1754). (…) (Iako su) filozofsko-istorijska razmišljanja postojala već kod starih grčkih filozofa, utemeljivača celokupne evropske kulture, svoje razrađene i sistematske oblike (ova disciplina) poprima tek u 18. veku u delima Vika, Herdera, Fihtea, Hegela, i drugih.“ Filozofi navedeni u prethodnom određenju su nesumnjivo spekulativni filozofi istorije. Njima možemo pridružiti i brojne druge, uglavnom tradicionalne filozofe, kao što su Imanuel Kant, Fridrih Niče ili Karl Marks. Postoje i savremeni filozofi koji tako pristupaju istoriji ali ih je mnogo manje. Takvi su, na primer, Nikolaj Berđajev ili Frensis Fukojama. Kritička filozofija istorije uglavnom je vezana za 20. vek – vreme kada se u filozofiji desio «lingvistički obrt» i kada je došlo do razvoja filozofije nauke.\nOsnovna pitanja filozofije istorije\n„Svako (spekulativno) filozofsko postavljanje pitanja o istoriji pretpostavlja određene teorijske odgovore na pitanje o čoveku kao glavnom akteru onih procesa koje naziva istorijom“ jer je taj deo stvarnosti „izraz i rezultat čovekovog svestranog stvaralaštva.“ Zbog toga je spekulativna filozofija istorije u vezi sa filozofskom antropologijom. Zašto je filozofsko pitanje o čoveku tako važno za filozofsko-istorijska razmatranja? Odgovor na to pitanje podrazumeva određenu filozofsku koncepciju ili nas bar na nju upućuje. Pošto istorija zavisi od čoveka, onda nam filozofija koja razmatra čoveka i njegov položaj u svetu, govori nešto i o istoriji. Na primer, ako je jedna filozofska koncepcija takva da je u okviru hijerarhije postojećih bića čovek najviše biće (a to znači da nema entiteta kao što su Bog, Duh, priroda, anđeli, demoni, nacije… ili ih ima ali su čoveku podređeni), onda će istorija zavisiti isključivo od čoveka i drugih (od njega u rangu) nižih bića. Ako pretpostavimo da je ta teorija monistička i pri tom materijalistička, onda će čovek biti shvaćen kao materijalno biće. U odnosu na takvu metafiziku čoveka, biće određen njegov položaj u svetu – njegove saznajne moći, način na koji treba da deluje, njegova sloboda ili nesloboda, odnos prema drugim bićima, odnos prema drugim ljudima, i slično. Odgovori na ta pitanja će biti osnova za (samo) razumevanje čoveka kao istorijskog bića i njegovog uticaja na istorijska zbivanja. Ili, ako nam je neprihvatljivo da govorimo o čoveku uopšte (sem u biloškom smislu), onda će nam kulturne i vrednosne razlike između odgovarajućih grupa ljudi ukazati na razlike u njihovoj istoriji. Od ovih odgovora zavisiće odgovori na neka od gorepostavljenih filozofsko-istorijskih pitanja.\nNajvažnija pitanja filozofije istorije su – kakav je odnos prirode i istorije? da li postoji smisao ili cilj istorije? možemo li govoriti o istorijskim zakonima? da li postoji kontinuitet u istorijskom razvoju? da li je istorija ciklična ili linearna? ko je subjekt istorijskog zbivanja? da li su istorijski događaji determinisani i ako jesu na koji način? da li se istorijski događaji zbivaju nužno ili slučajno? kakva je uloga svesti i ideja na oblikovanje istorijskih procesa? uloga pojedinaca i masa u istorijskim događajima? ima li napretka u istoriji? utiče li na tok istorije više čovek ili neke druge (nadljudske) sile, entiteti, i sl.? itd. Ova pitanja se mogu podeliti u dve grupe u odnosu na navedenu podelu filozofije istorije. Tipično pitanje spekulativne filozofije istorije je, na primer, pitanje – šta je smisao ili cilj istorije?, dok je tipično pitanje kritičke filozofije istorije – šta je istorijsko objašnjenje? Za razliku od spekulativne filozofije istorije koja polazi od ontoloških, antropoloških, a često i od religijskih i političkih rasprava, kritička filozofija istorije polazi od naučnih teorija i sudova, pokušavajući da precizira značenja istorijskih pojmova i strukturu istorijskih objašnjenja. Kritički filozofi istorije postavljaju sebi minimalnije ciljeve u odnosu na svoje kolege spekulativnog usmerenja, ali su njihovi zaključci znatno izvesniji i utemeljeniji. Oni se ograđuju od anticipiranja toka istorije i «predviđanja» budućnosti na osnovu prošlosti i sadašnjosti. To ne znači da se oni ne dotiču ontoloških, antropoloških, političkih, religijskih ili kulturnih pitanja, već da tim pitanjima prilaze opreznije, koristeći pouzdanije teorijske obrasce i sredstva koja su razvijena u savremenoj filozofiji i nauci. Prema kritičkim filozofima istorije, ali i filozofima i naučnicima drugih srodnih oblasti, jedan od najvećih nedostataka spekulativne filozofije istorije je njena zloupotreba u političko-ideološke svrhe. Nezaobilazni deo skoro svih totalitarnih pokreta, a to je tokom 20. veka postalo očigledno, je neka vrsta spekulativne filozofije istorije, koja je artikulisana na različite načine – kao «zaokružena teorija», manifest, mit, predanje, deo političkog programa, neka vrsta nove spasilačke religije, i slično. To je osnova iz koje se «napaja» jedno totalitarno uređenje, i njene posledice su ratovi, logori, žrtve, propaganda… Njene posledice sežu do kulture i obrazovanja, potom do filozofije, umetnosti i nauke. Drugim rečima, ti pokreti i ideologije koje su im u osnovi dovode do radikalne promene samog sveta i teorija koje se bave čovekom i svetom. Jedna važna posledica po savremenu filozofsko-istorijsku situaciju su ideološki bremenite verzije i interpretacije istorije, koje dovode do promene kriterijuma istorijske nauke i prave, doslovno rečeno, «haos» u istorijskoj nauci.\nOvaj tekst je uvod u problematiku odnosa filozofije i istorije. Njegov cilj nije opširnije bavljenje pomenutom podelom filozofije istorije na dve grane, niti iscrpnije argumentovanje i opredeljivanje u korist jedne ili druge opcije. I jedna i druga imaju svoje prednosti i nedostatke, a to zavisi iz koje perspektive i sa kakvim motivima im pristupamo.\nRudolf Ojken, Filozofija istorije, Filozofska istraživanja (časopis filozofskog društva Republike Srpske), br. 6. Dostupno na http://www.filozofskodrustvors.org.\nHerodotova istorija, Matica srpska, Novi Sad, 1988.\nRobin Dž. Kolingvud, Ideja istorije, Službeni list SCG, Beograd, 2003.\nPredrag Vranicki, Filozofija historije, tom 1, Golden marketing, Zagreb, 2001.\nRečnik Hegelovih izraza; prevod na obični jezik – prvi deo…\nFilozofija historije, filozofija istorije, ideja istorije, nastanak filozofije istorije, osnovna pitanja filozofije istorije, podela filozofije istorije, Predrag Vranicki, Robin Kolingvud, Rudolf Ojken


Srpska lista: Neosnovane optužbe ministra Nenada Rikala\nBeta 16. septembra 2017. 15:40\nSrpska lista je danas ocenila da su neosnovane optužbe ministra Vlade Kosova Nenada Rikala, i da ih plasiraju opozicione partije na Kosovu, te da to zaslužuje najoštriju osudu svih političkih predstavnika i međunarodnih organizacija.\nU saopštenju na sajtu Srpske liste (http://srpskalista.net) piše da „u Prištini svi dobro znaju da ministar Rikalo nema nikakve veze s bilo kakvim ratnim dešavanjima“ i da je „dobar deo svog života posvetio izgradnji mira među narodima“.\n„Srpska lista najoštrije osuđuje ovakve napade kojima se urušava međuetničko poverenje i stabilnost na Kosovu i Metohiji, zarad jeftinih političkih poena. Zahvaljujemo se institucijama koje su stale u odbranu istine i pravde u ovom slučaju i javno istakle da su napadi na ministra Rikala izmišljotine“, piše u saopštenju.\nSrpska lista je poručila da će „snažno stojati iza svakog svog člana“ i „neće dozvoliti da se ime bilo kog Srbina blati od strane zlonamernih pojedinaca“.\nPrištinska televizija „Kohavision“ (KTV) prenela je ranije optužbe staika prištinskog naselja Dardanija da ih je Rikalo tokom rata „mučio, zlostavljao i da se uvek pojavljivao u vojnoj uniformi i naoružan“.\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj je ranije izjavio da je „sa uznemirenjem“ primio informaciju da je Rikalo navodno zlostavljao i mučio Albance u naselju Dardanija, ali da nadležne institucije nemaju zvanične informacije o tome.\nU saopštenju kabineta premijera navedeno je da Državno tužilaštvo, Kosovska obaveštajna agencija i Policija Kosova nemaju nikakve informacije da je Rikalo učestvovao u zlostavljanju Albanaca tokom rata.\nHaradinaj je rekao da će u svakom, a ne samo tom slučaju, delovati u skladu sa zakonom i odgovornostima koje ima kao premijer.\nU medjuvremenu, Državno tužilaštvo Kosova je otvorilo istragu povodom informacija stanara jedne zgrade u naselju Dardanija, ističući da do sada nisu imali informacije o mogućim krivičnim delima koja se stavljaju Rikalu na teret.\nAmnesti internešenel traži da Srbija obustavi izvoz oružja u Kamerun\nPacoli: Ako ne dobijem dozvolu za Sandžak neću ići kao Djurić i neću provocirati\nPacoli: Ako nemam dozvolu Beograda, neću raditi kao M.Đurić\nTači: Zabrinjavajuće je što Ivanovićeve ubice još nisu nadjene\nZa godinu 44.728 prijavljenih slučajeva nasilja u porodici\nDačić: Neophodno očuvati UNMIK\nDjurić: Ukoliko ne dodje do dogovora sa Prištinom, biće sukoba\nSRS: Šešelj operisan zbog patoloških promena na žlezdama vrata\nAmnesti internešenel traži da Srbija obustavi izvoz oružja u…\nPacoli: Ako ne dobijem dozvolu za Sandžak neću ići kao…\nRazgovaraju banana i vibrator. Banana kaže vibratoru:\n- Šta se ti treseš kad će mene da pojedu?\nStrašna tragedija: Najmanje 11 ljudi poginulo u prevrtanju…


Crna Gora: Grupa penzionera se odrekla povećanja penzija u korist funkcionera - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Crna Gora: Grupa penzionera se odrekla povećanja penzija u korist funkcionera\nGrupa penzionera iz Podgorice odrekla se povećanja penzija od 2%, u korist predsednika države, Skupštine, Vlade, poslanika i drugih funkcionera.\nIz Partije udruženih penzionera i invalida (PUPI) Crne Gore saopštili su da njihove predstavnike ne interesuje hoće li povećanje penzija biti dva ili tri odsto.\n„Upozoravamo Vladu da je posljednje povećanje penzija bilo 2012. godine, a u međuvremenu su neke stavke i usluge od životnog značaja, kao voda, struja, hrana, poskupile 50 ili 100 odsto“, navodi se u saopštenju koje je potpisala grupa penzionera Hamdija Smaković, Ćatović Mele, Laketić Dragomir, Momčilo Joksimović, Šućo Medunjanin, Rašo Korać, Darko Bulatović, Zoran Bulajić i brojni drugi penzioneri Podgorice.\nPenzioneri, kaže ova grupa, moraju da se ujedine radi svog i opstanka svojih porodica.\n„Ako je povećanje penzija predviđeno dva odsto početkom naredne godine, odričemo se toga u korist predsjednika države, Skupštine i Vlade, kao i ministara i poslanika, neka zadovolje svoje nezasite apetite. Njima će to nešto značiti“, poručili su predstavnici PUPI-a.\nOni su naveli da se iz predloga zakona o budžetu i o zaradama zaposlenih u javnom sektoru vidi da o penzionerima niko ne vodi nikakvu brigu.\n„Od milosti Vlade i Skupštine danas zavisi kakav će biti materijalni status penzionera, koji su odvajali tokom radnog vijeka doprinose za mirne penzionerske dane“, rekli su iz PUPI-a.\nNajnoviji Predlog zakona o zaradama u javnom sektoru Crne Gore, navode ovi penzioneri, predviđa povećanja zarada predsednika države, Skupštine i Vlade do 70 odsto, dok je za 800 funkcionera obezbeđeno 13 miliona evra.\nU PUPI-ju su rekli da će, u slučaju povećanja penzija, preko pet hiljada penzionera koji primaju oko 100 evra imati povećanje od dva evra, a oni sa dobrim penzijama – od 15 do 25 eura i više.\nPenzioneri, kako se zaključuje u saopštenju, moraju imati predstavnike u parlamentima, koji bi ih istinski zastupali.\nTags:Crna GoraPartija udruženih penzionera i invalida - PUPIpovećanje penzija


Hewlett-Packard se deli na dve kompanije Hewlett-Packard se deli na dve kompanije – Personal magazin\nHewlett-Packard se deli na dve kompanije\nPrema pisanju Wall Street Journala, kompanija Hewlett Packard namerava se razdvojiti u dve kompanije kako bi se bolje usmerila na brže rastuće tržište usluga za velike poslovne korisnike. Razdvajanje kompanije mogli bi biti…\nPrema pisanju Wall Street Journala, kompanija Hewlett Packard namerava se razdvojiti u dve kompanije kako bi se bolje usmerila na brže rastuće tržište usluga za velike poslovne korisnike.\nRazdvajanje kompanije mogli bi biti službeno objavljeno već danas, a predstavljaće veliku promenu u jednoj od najvećih tehnoloških firmi, s više od 300.000 zaposlenih i oko 112 milijardi dolara prihoda na godišnjem nivou.\nPrema navodnom planu, HP će odvojiti svoje poslovanje s računarima i štampačima od poslovanja vezanog za hardver i usluge namenjene velikim kompanijama. Trenutno HP-ovo poslovanje s štampačima i računarima ima udeo od približno 50% u ukupnim prihodima i dobiti kompanije.\nTrenutni CEO kompanije, Meg Whitman, trebala bi preuzeti vodstvo kompanije koja će se baviti poslovanjem s velikim poslovnim korisnicima, dok bi poslovanje s računarima i trebao preuzeti Dion Weisler, koji je trenutno jedan od direktora u tom delu HP-ovog poslovanja\nHewlett-Packard se deli na dve kompanije was last modified: October 6th, 2014 by Redakcija