Vučić: Imamo prva operativna saznanja o ubistvu Ivanovića | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 22.07.2018 / 17:36\nBEOGRAD - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da državni organi Srbije prvi put imaju određena operativna saznanja o ubistvu lidera Gradjanske inicijative SDP Olivera Ivanovića.\n"Možda smo na malenom tragu nečeg ozbiljnog, prvi put imamo neka operativna saznanja iako nam nije omogućeno da vodimo istragu na bilo koji način. Do sada smo dobili preko 50 tragova koji nemaju logike i smisla, ovo je prvi put da ima neke logike i smisla, a da li je to tačno, proverićemo", kazao je Vučić novinarima posle obilaska radova na rekonstrukciji beogradskog Urgentnog centra.\nOn je kazao da je uveren da će izvršioci tog zločina biti pronađeni, iako do toga, kako je rekao, nekada prođu meseci pa i godine.\nKomentarišući navode kosovskih medija da su osobe koje su nedavno uhapšene na toj teritoriji zbog sumnje da su plaćene ubice, povezane sa Bezbednosno-informativnom agencijom (BIA), Vučić je rekao da je Srbija raspisala poternicu za nekim od tih osoba zbog izvršenja najtežih krivičnih dela.\n"Neke smo ranije hapsili, a jedno od tih lica tražimo zbog ubistva", kazao je Vučić navodeći da nije reč o ubistvu Olivera Ivanovića.\nLider Građanske inicijative Srbija, demokratija, pravda Oliver Ivanović ubijen je pre nešto više od šest meseci, 16. januara u Kosovskoj Mitrovici, a njegove stranačke kolege i porodica i dalje tragaju za istinom ko su ubice i nalogodavci.\nReagujući na stav lidera Narodne stranke i bivšeg ministra spoljnih poslova Srbije Vuka Jeremića da se rešenje za Kosovo mora tražiti samo u skladu sa Ustavom Srbije i Rezolucijom Saveta bezbednosti UN 1244, Vučić je upitao zašto vlast do 2012. godine nije prihvatala tu rezoluciju, a to uporno traži od sadašnje.\n"Jesam li ja prihvatio premeštanje pregovora iz UN u Brisel, da li je neko drugi rekao da je Euleks dobrodošao da radi taj posao a ne UN? Ko je to uradio, ja ili Jeremić, Đilas i Tadić? Da li je neko smeo da ih pita šta piše u toj rezoluciji a nigde ne piše Srbija već samo Savezna republika Jugoslavija. Da li je Vučić ili bilo ko od njih uništio SRJ i pustio Crnu Goru da ode", upitao je predsednik Srbije.\nOn je kazao da se ljudi iz Srbije koji su dozvolili da uoči referenduma o crnogorskoj nezavisnosti 2006. godine "izgube kampanju u zemlji sa 30 odsto Srba i 60 odsto građana koji govore srpski", ne mogu nazvati drugačije nego "neodgovornim".\n"Posle toga nijedne reči nije bilo što je Crna Gora otišla. Oterali su UN i rekli da je Evropa dobrodošla da pregovara s nama iako su 23 od 28 članica priznale nezavisnost Kosova. Samo smo mi u celom svetu uputili ono kretensko pitanje Međunarodom sudu pravde i time dali legitimizaciju i pečat kosovskoj nezavisnosti", rekao je predsednik Srbije.\nVučić je upitao Jeremića "što se nije setio da srbuje 2006. godine", u vreme proglašenja nezavisnosti Crne Gore, kao i ko je bio na vlasti 2008. godine kada je Kosovo proglasilo nezavisnost.\n"Pitanje Kosova je suviše ozbiljno i uvek najneodgovorniji prvi reaguju. Drže mi predavanja oni koji su postavljali granicu na Jarinju i Brnjaku, koji su nam sve uništili i zemlju doveli do bankrotstva. Kažite narodu istinu da treba da budemo taoci jednog problema. Ako Srbi vole prevare, ako vole nešto upakovano u mašnicu, neka izvole", kazao je Vučić.\nPredsednik Vučić je ocenio je da građani "ne treba mnogo da se sekiraju" zbog onoga što priča lider Bošnjačkog nacionalnog veća (BNV) Sulejman Ugljanin jer on, kako je rekao, nije važan.\nKomentarišući optužbe koje je Ugljanin uputio državnim organima Srbije, nakon što je kosovskom ministru spoljnih poslova Bedžetu Pacoliju zabranjeno da poseti Novi Pazar na poziv lidera BNV, Vučić je ocenio da Ugljanin tim pozivom i kasnijim optužbama "pravi sebi promociju".\n"To što Ugljanin priča, to su priče za malu decu, on je tako optuživao i Rasima Ljajića da je ubica. On je sebi pravio promociju, i nažalost, uspeo je u tome, ali on nije važan. Neće biti nikakvih problema u Sandžaku, mi Bošnjake veoma poštujemo i borimo se za njih kao što se borimo i za Srbe", kazao je Vučić.\nOn je dodao da je otkazivanje najavljene posete Pacolija Novom Pazaru "najnormalnije i potpuno razumljivo".\nTagovi: Aleksandar Vučić, Oliver Ivanović, Kosovo, Sulejman Ugljanin, Vuk Jeremić\nZAGREB - Koronavirus je ušao u još jednu zagrebačku bolnicu, Kliničku bolnicu Merkur gdje je pozitivan 21 djelatnik, a 84 ih je u samoizolaciji, objavio je u četvrtak navečer HTV.\nPutin: Kina i Njemačka postaju supersile, a utjecaj SAD-a slabi\nMOSKVA - Vrijeme kada su SAD i Rusija odlučivali o najvažnijim svjetskim pitanjima je prošlost, rekao je u četvrtak ruski predsjednik Vladimir Putin dodajući da se Kina i Njemačka kreću prema statusu supersile.\nSlovenija zatvara kafiće, restorane i hotele\nLJUBLJANA - Slovenska Vlada je prelomila - zatvaraju ugostiteljske objekte, hotele, sve trgovine osim onih koje prodaju osnovne potrepštine, a javni prijevoz prometovat će trećinom kapaciteta.\nZAGREB - Privremeni rezultati obrade ovrha zaprimljenih za vrijeme zastoja njihove provedbe pokazuju da je broj dužnika koji su blokirani dosegnuo 250.000, što znači da ih je oko 4.000 više nego prije zastoja, dok je njihov ukupni dug manji za otprilike 200 milijuna kuna, doznaje u četvrtak Hina iz Financijske agencije (Fina).


MMF zadržao projekciju rasta BDP-a Srbije na 3,5%\n01.02.2019. / 7:47\nBEOGRAD, Međunarodni monetarni fond /MMF/ zadržao je svoju projekciju rasta bruto domaćeg proizvoda /BDP/ Srbije na 3,5 odsto za 2019. godinu, rekao je šef Misije MMF-a Džejms Ruf na sastanku sa premijerom Srbije Anom Brnabić.\nOn je izrazio nadu da regionalna i globalna ekonomska situacija, a prije svega usporavanje nekih od vodećih evropskih ekonomija, neće uticati na taj rezultat, saopšteno je iz Vlade Srbije.\nBrnabićeva i Ruf razgovarali su o aktuelnom aranžmanu – Instrumentu za koordinaciju politika, koji Srbija sprovodi od jula 2018. godine.\nNa sastanku, kome je prisustvovao i ministar finansija Siniša Mali, konstatovano je da je Srbija mnogo učinila na ostvarenju zadatih ciljeva pomenutog programa, dodaje se u saopštenju.\nPosebno je istaknuto da je Srbija u 2018. godini zabilježila odlične makroekonomske rezultate, te da će dalja realizacija aranžmana sa MMF-om tome dodatno doprinijeti.\nU protekloj godini ostvaren je rast BDP-a od 4,4 odsto, zabilježen je suficit od 32,2 milijarde dinara /272,8 miliona evra/, a javni dug trenutno iznosi oko 50 odsto BDP-a.\nBrnabićeva je naglasila da Srbija ulaže napore u jačanje IT i sektor usluga, istraživanje, razvoj i inovacije, što, uz dalje suzbijanje sive ekonomije, u velikoj mjeri može doprinijeti rastu ekonomije Srbije.\nNa sastanku je bilo riječi i o konkretnim planovima za 2019. i 2020. godinu i nastavku sprovođenja strukturnih reformi.\nNovi aranžman – Instrument za koordinaciju politika, trajaće do januara 2021. godine i ne podrazumijeva finansijsku podršku, već je isključivo savjetodavnog karaktera.\nMisija MMF-a boraviće u Beogradu do 5. februara, navodi se u saopštenju. Srna\nTagovi: ana brnabicbdpDžejm Rufmmfprivredni rastsrbija


Lift ne radi do početka 2015.\nNikola Vidačković, Foto A.Čavić 20.10.2014 19:36\nLift za osobe s invaliditetom na Trgu Krajine u Banjaluci ne radi već duže vrijeme, a očekuje se, kako kažu nadležni, da će kvar biti popravljen do početka sljedeće godine.\n"Zbog čestih oštećenja, uzrokovanih vandalizmom, neophodno je izvršiti generalni remont. Od 2004. godine do danas lift koji je izgrađen za potrebe invalida konstantno je oštećivan. Čak su i nadzorne kamere kidane", kazali su iz Gradske uprave.\n"U toku je izrada tenderske dokumentacije za javnu nabavku. Lift bi trebalo da proradi početkom 2015. godine", kazali su u Gradskoj upravi.\n"Lift koji nije u funkciji pokazuje nivo svijesti na kojem se nalaze građani i cjelokupno društvo kada su u pitanju lica s invaliditetom, njihove potrebe, problemi i mogućnosti", kazao je Željko Volaš, predsjednik UDAS-a.\n"Veliki nam je problem nepristupačnost javnih institucija i ustanova, koje imaju arhitektonske barijere. Uzmimo primjer tog lifta, njim osobe s invaliditetom mogu da se spuste sprat niže i uđu samo u market, ali ne mogu da koriste usluge kina 'Palas', koji takođe nije prilagođen", ističe Volaš.\n"Ta cijena uključuje konrolu pokretnih elemenata, vizuelnu kontrolu, očitavanje grešaka, podmazivanje klizinih elemenata i drugo. Posla ima, ali ljudima je i dalje teško da shvate da im je to obaveza, a i da liftovi imaju poseban pravilnik o radu i bezbjezdosti koji se mora poštovati", kažu oni.


Popularni kanadski pevač, čiji hit "Senorita" sa Kamilom Kabeljo ovog leta sluša cela planeta, odlučio je da zaigra na kartu svog seksepila, pa je na društvene mreže postavio golišavu fotografiju o kojoj se i te kako priča.\nDvadesetjednogodišnji Šon Mendez pokazao je sliku na kojoj jede avokado, dok su u prvom planu ipak bili njegovi mišići, te je evidentno da mnogo vremena provodi u teretani, želeći da izgleda što je bolje moguće.\nOvo nije prvi put da Šon postavlja ovakve fotke, te smo nedavno imali prilike da ga vidimo golišavog u promotivnim slikama iz spota za gorepomenuti hit sa Kamilom.\nIZNENAĐENJE PRED KONCERT Marija Šerifović pokazala šta ju je sačekalo u Mostaru, ovo nimalo nije očekivala!\nZimus je u donjem vešu reklamirao jedan brend, a ovakva njegova izdanja svakog puta pokrenu lavinu komentara pevačevih obožavatelja.


Održano Bogojavljensko plivanje u Zrenjaninu, Farkaždinu i Kleku: dve dame prve do Časnog krsta | Zrenjanin\n19. januar 2022. 16:02:55\nTatjana Rešković, dvadesetogodišnja devojka iz Zrenjanina, prva je doplivala do Časnog krsta na tradicionalnom Bogojavljenskom plivanju u Zrenjaninu, dok je na istoj manifestaciji u Farkaždinu prva preko Tamiša stigla do Časnog krsta Jovana Kapunac, iz tog sela. Momci su bili kavaljeri i jedinim damama prepustili da ponesu Časni krst, dok je na “Šlajzu”, kod Kleka, među petoricom plivača koji su zaplivali Begejom, prvi bio Ilija Radić, 26-to godišnjak iz Kleka.\nNa jezeru u centru Zrenjanina, učešće u 13. Bogojavljenskom plivanju uzelo je rekordnih 52 plivača, među kojima je jedina dama bila Tatjana Rešković. Manifestaciji su prisustvovali i brojni funkcioneri lokalne uprave, na čelu s gradonačelnikom Simom Salapurom - zamenik Saša Santovac, zamenik predsednika Skupštine grada Oliver Mitrović i Marinel Mendrea, gradski većnik.\nGradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura, obraćajući se na konferenciji za novinare nakon plivanja, čestitao je pobednicima, ali i svim ostalim učesnicima današnje manifestacije u Zrenjaninu, Kleku i Farkaždinu, tradicionalnim pozdravom “Bog se javi”.\n- Trudićemo se da u narednom periodu unapredimo ovu našu manifestaciju koja se ove godine održavala i u Kleku i Farkaždinu, kao prateća manifestacija ove centračne koja je u Zrenjaninu. Žao mi je što ne možemo da prihvatimo sve prijave, nažalost, vreme i uslovi su takvi da ukupno možemo da imamo do 60 plivača, rekao je gradonačelnik Salapura i zahvalio se još jednom plivačima na gestu.\n- Opet ste pokazali da ovo nije takmičenje, već je simbolično obeležavanje današnjeg praznika, takođe, dopustili ste Tatjani da bude ovogodišnji nosilac Časnog krsta, ali samim ulaskom u vodu, vi ste svi nosioci Časnog krsta. Čestitam svima praznik, želim vam dobro zdravlje i da se vidimo sledeće godine na istom mestu. Uzdravlje i živeli!\nU Farkaždinu je manifestaciji na obali Tamiša prisustvovao veliki broj meštana i gostiju, među kojima je bio i predsednik Skupštine grada Zrenjanina Čedomir Janjić. On je i potom uručio prigodan dar Jovani Kapunac, koja je preplivala reku pored šestorice momaka i zaslužila da ponese Časni krst. U tom selu plivalo se po drugi put, nakon što je pre dve godine manifestacija održana premijerno, a prošle godine je izostala.\nU Kleku se plivalo kao i u Zrenjaninu, 13. put, uz učešće petorice momaka, a na popularnom izletištu “Šlajz” okupili su se brojni meštani. Dar nosiocu Časnog krsta uručio je narodni poslanik Rajko Kapelan, a u ime Grada Zrenjanina i ovde je bio prisutan predsednik Skupštine grada Čedomir Janjić.


Vujović: Plate i penzije manje, da bi jednom bile veće\nMinistar privrede Dušan Vujović izjavio je da će predlog rebalansa budžeta danas biti upućen u Skupštinu Srbije i da očekuje da će se taj predlog na dnevnom redu parlamenta naći u petak 25. oktobra.\nPo njegovim rečima smanjenje plata i penzija stupiće na snagu 1. novembra, i trajaće dok se ne obezbedni stabilan privredni rast.\nPrethodno Vlada Srbije je na sednici usvojila rebalans, kao i nacrte odluka o davanju saglasnosti na odluke o izmenama i dopunama finansijskih planova Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, kao i Predlog zakona o privremenom uređivanju osnovica za obračun i isplatu plata, odnosno zarada i drugih stalnih primanja kod korisnika javnih sredstava.\nOvi predlozi biće upućeni Skupštini na razmatranje.\nRebalans budžeta i reformske mere neophodni su zbog budućnosti Srbije i njenih građana, a ne zbog bilo kakvih, pa ni inostranih interesa, rekao je Vujović.\nPodvukao je da to znači i kraj reformi koje su preduzete pre 20 godina, ali nikada nisu dovedene do kraja.\nSve to, dodao je, na duži rok Srbiji treba da obezbedi rast plata i penzija, kao i otvaranje radnih mesta koje Srbija zaslužuje.\nIsplata penzija, ilustrativna fotografija\nUz napomenu da u reforme idemo dobrovoljno, uprkos činjenici da imamo velike devizne reforme, na kojima bismo mogli da "sedimo i čekamo", Vujović je ponovio da time obezbeđujemo izvesniju budućnost.\n"Važni su nam investitori i međunarodne finansijske organizacije", rekao je Vujović i dodao da će do kraja godine biti potpisan sporazum sa MMF, a u najskorije vreme sačinjen i program pregovora sa tom međunarodnom finansijskom institucijom.\nNamera nam je, kazao je ministar, da se u odnosima sa MMF ide sa skromnim projekcijama rasta društvenog proizvoda. Očekuje se, kaže, i oživljavanje proizvodnje, odnosno da strana ponude bude mnogo povoljnija.\nTo će, prema njegovim rečima, biti moguće samo ako proizvodnja u elektroprivredi bude vraćena na nivo iz juna, ako Železara u Smederevu bude privatizovana i vrati se na dva miliona tona proizvodnje, ako se i kada se reši petrohemijski kompleks i kada se dostigne očekivani izvoz poljoprivrednih proizvoda.


Škola orijentalnog (trbušnog) plesa Aruena - Pomoćni instruktor\nPomoćni instruktor - Jelena Petrović\nJelena Petrović se prvi put susreće sa orijentalnim plesom marta 2012. godine. Svoje prve plesne korake uči u plesnoj školi Aruena kao regularni student, pokazavši izuzetnu nadarenost, brzinu u učenju i savlađivanju, nakon godinu i po dana treniranja dobija ponudu od glavnog instruktora i osnivača, da počne da pohađa časove obuke za instruktore, kao i da prisustvuje časovima svih grupa u cilju njenog osposobljavanja da vodi iste. Ubrzo zatim, počinje da drži svoje prve časove kao povremena zamena i pomoć, kada smo dobili veoma pozitivnu povratnu informaciju od devojaka svih grupa, kako su časovi odlični, čime Jelena dokazuje svoje veoma visoke instruktorske sposobnosti.\nJelena se ubrzo uključuje u sve vrste nastupa i prezentacija plesne škole Aruena, postaje neizostavan deo naše izvođačke trupe "Oriental Muses", iza sebe ima ogroman broj nastupa na orijentalnim večerima, izložbama, raznim otvaranjima, humanitarnim događajima, sajmovima, školskim koncertima i kao solista i kao član grupe. Obzirom da naša plesna škola svake godine organizuje međunarodni festival orijentalnog plesa "Oriental Fairytales", izuzetno sadržajnu manifestaciju koja uključuje seminare sa inostranim instruktorima, koncerte na velikoj sceni, međunarodno takmičenje i još mnogo toga. Jelena je jedan od najvažnijih članova Oriental Fairytales organizacionog tima, bez čijeg prisustva i delanja održavanje ove manifestacije nije moguće.\nPored obuke koju stiče kod nas od Inesse Šesterikov, Jelena je pohađala seminare od inostranih instruktora i time je konstantno radila na usavršavanju sebe kao plesača i instrukotra: Marta Korzun (Ukrajina), Munique Neith (Španija), Evelina Papazova (Bugarska/Italija), Suraiya Ibrahim (Poljska), Anett Kecskemeti (Mađarska)...\nOd septembra 2014. godine Jelena samostalno pokreće i vodi ogranak plesne škole Aruena u Pančevu, koji doživljava ogroman uspeh, dok broj članova raste iz godine u godinu. Jelena se striktno pridržava ustaljenog i proverenog plana i programa rada, koji se pokazao veoma učinkovitim, a koji je osmislila osnivač i glavni instruktor Inessa Šesterikov. Svi naši časovi su usklađeni i prate dugogodišnji sistem rada naše škole. Ukoliko želite da nam se pridruzite na časovima u Pančevu, ogranak se nalazi u okviru kreativnog studija OK, Njegoševa 1a u centru Pančeva.\nNa slikama koje se nalaze na vrhu stranice, možete pogledati Jelenine slike sa raznih nastupa, kao i fotografije sale i časova u Pančevu.\nSve informacije vezane za ogranak u Pančevu možete dobiti direktno kontaktirajući Jelenu Petrović, putem broja 061/ 683 14 20.\nKontaktirajte nas: 063/ 8 349 721, e-mail: aruenaskolaplesa@gmail.com\nAruena - ogranak u centru Pančeva\nKreativni studio OK, Njegoševa 1a\nBroj telefona: 061/683-1420


Tatjana Loš · · Komentara: 0\nSve veći broj mladih zavisnika od droge, alkohola i cigareta u porastu je u čitavom svetu i stalno se traže načini borbe protiv ove pošasti\nIsland je za 18 godina smanjio procenat tinejdžera zavisnika od droge za skoro 40 odsto, može li Srbija da prepiše njihov model.\nSve veći broj mladih zavisnika od droge, alkohola i cigareta u porastu je u čitavom svetu i stalno se traže načini borbe protiv ove pošasti. Island je uspeo u tome, jer su neverovatno smanjili broj zavisnika!\nZaslužan je psiholog koji misli da se droga koristi da bi se čovek izborio sa stresom.\nA, za sve je zaslužan američki profesor psihologije Harvi Milkman koji je početkom devedesetih godina prošlog veka radio istraživanja na osnovu kojih je došao do zaključka da zavisnici koriste drogu da bi se izborili sa stresom.\nNa Islandu je 1998. godine bilo 42 odsto zavisnika od droge uzrasta od 15 i 16 godina, a 2016. godine samo pet odsto! Smanjio se i broj mladih koji su pušili marihuanu, sa 17 na sedam odsto, a broj pušača je pao sa 23 na tri odsto.\nMilkman je posle obimnog istraživanja mladih Islanđana zaključio da je važno da deca tri-četiri puta nedeljno učestvuju u organizovanim aktivnostima, ali i da se produži vreme koje provode sa roditeljima. Potrebno je i da se promeni odnos nastavnika prema deci kako bi uvideli da se o njima vodi računa u školi i treba da im se zabrane izlasci u kasnim večernjim satima.\nKreiran je i navionalni plan "Omladina na Islandu" koji podrazumeva sledeće:\n- Zabranjena je kupovina cigareta mlađima od 18 godina, a za alkohol zabrana važi do 20 godina.\n- Zakonom je zabranjen boravak dece od 13 do 16 godina napolju zimi posle 22.00 časa, a leti posle ponoći.\n- Uvedeni su edukativni programi za roditelje sa ciljem osnaživanja njihovog autoriteta kod dece.


Zbog pandemije, IT lideri su pod sve većim pritiskom da brzo isporučuju rešenja. Ali mnogi direktori informacionih tehnologija smatraju da koraci za brzo ponavljanje koje preduzimaju nisu dovoljni da se podrže sve veći poslovni zahtevi. Kao startup koji nudi visoko konkurentnu industriju igara na sreću sa interaktivnom 3D platformom za striming, Polistream mora brzo da pruža nove mogućnosti. Cheril Razzell, potpredsednica kompanije za inženjering, i Simon Sparks, šef talenata, smatraju da je brzina njihova konkurentska prednost. „Moramo da iskoristimo sve, uključujući brzinu, u svoju korist“, kaže Sparks. Priznaju da brzina zahteva rad. U suprotnom, programeri mogu da upadnu u birokratiju ili da ih skreću s puta ideje i beskrajni zahtevi, što oboje traži dodatno dragoceno vreme za kodiranje i odlaže nova izdanja i nove proizvode. Danas, međutim, direktori informacionih tehnologija nemaju vremena. Pod sve su većim pritiskom da idu sve brže kako bi udovoljili zahtevima korisnika na brz način.\n„Oseća se kao potpuna oluja za direktore informacionih tehnologija. Imali smo prvu eru COVID-a, gde se direktor informacionih tehnologija pojavio kao zvezda koja omogućava daljinski rad i pokretanje inicijativa da bi se osigurala stabilnost i povezivanje sa kupcima. Ali sada je menadžerski tim krenuo dalje. Razmišljaju o 2021. i 2022. kako da sustignu, nadoknade izgubljeno vreme i ubrzaju poslovanje “, kaže Aamer Baig, koji kao stariji partner u menadžerskoj konsultantskoj kući McKinsey & Co. pomaže poslovnim i tehnološkim liderima da transformišu svoje organizacije. „Dakle, ako su direktori informacionih tehnologija ranije smatrali da je pritisak visok, sada je on još veći.“\nS obzirom na taj pritisak, direktori informacionih tehnologija i njihovi korporativni IT timovi otkrivaju da koraci za brzo ponavljanje koje preduzimaju, kao što je usvajanje agilnih razvojnih metodologija, možda neće biti dovoljni da podrže sve veće poslovne zahteve za količinom i brzinom. Na primer, uzmite u obzir da je 86 posto IT donosilaca odluka navelo nedovoljan broj programera kao najveći izazov za digitalnu transformaciju svog poslovanja, prema Institutu za upravljanje projektima. IT lideri mogu, prema rečima Baiga, IT lidera i drugih konsultanata, da pojačaju razvojni rad - bez preopterećivanja svojih timova - usvajanjem novih procesa i tehnologija. Oni nude sledećih pet predloga za ubrzavanje razvoja aplikacija – a da pri tom ne ubiju moral.\nRazvijanje čvrste integracije sa preduzećem\nIstraživanje kompanije McKinsey otkrilo je da „smele, usko integrisane digitalne strategije“ češće donose veću vrednost, otkrivši da je 47 procenata kompanija sa takvim strategijama prijavilo organski rast prihoda od 10 ili više procenata.\nBaig ističe to tehnološkim kompanijama kao primere šta treba da rade, napominjući da oni često ugrađuju tehnološke timove u posalovanje ili obrnuto, stvarajući zajednički proces isporuke koji im omogućava brzu isporuku koda. Joshua Perkins, terenski tehnički direktor kompanije Ahead, dobavljača rešenja u oblaku, ima slično posmatranje, rekavši da timovi moraju da budu oblikovani tako da rade paralelno sa stručnjacima za određenu materiju i da se usavrše kako bi bili sigurni da su sposobni za brzu isporuku kvalitetnog koda.\n„Ako želimo brže da isporučujemo aplikacije, moramo bolje da uskladimo resurse i da privučemo i zadržimo talente da bismo to održali“, kaže on. „Želimo da stvorimo timove koji obuhvataju sve različite funkcionalne komponente da bi taj deo softvera bio funkcionalan, uspešan i uticajan. Inovativni direktor informacionih tehnologija je u tome uspešan ako postigne priliv ljudi koji obično nisu bili uključeni u taj proces da ga bolje informišu o poslovnim ciljevima. " Perkins ukazuje na jednu osiguravajuću kompaniju koja je stvorila grupu za razvoj softvera u kojoj su bili uključeni programeri, stručnjaci za podatke i poslovni menadžeri koji su razumeli osiguranje i potraživanja. To široko uključivanje od samog početka ubrzalo je proces kodiranja, sa manje jurnjave i ponavljanja potrebnih za razvoj ispravnog krajnjeg proizvoda.\nPotpuno iskorišćavanje alata\nProgrameri usvajaju opsežan broj alata koji im pomažu da rade brže, ali usvajanje nije univerzalno u svim razvojnim timovima, niti je potpuno u timovima koji su prihvatili automatizaciju i druge tehnologije. Nalazi ankete “Mapping the DevOps Landscape 2020” kompanije GitLab, proizvođača veb alata životnog ciklusa devopsa, ukazuju na to da ima mesta za poboljšanje: Samo 38 procenata ispitanika reklo je da njihova primena devopsa uključuje kontinuiranu integraciju/kontinuiranu isporuku (CI / CD) i samo 29 odsto je reklo da njihova primena devopsa uključuje automatizaciju testiranja. Ipak, ispitanici su istakli da bi dalje usvajanje tehnologija pomoglo da se njihov rad ubrza. Na primer, 47 odsto je navelo testiranje kao glavno usko grlo, iako je samo 12 procenata reklo da je primenilo potpunu automatizaciju testairanja.\nMartin Brodbeck, tehnički direktor mrežne turističke agencije Priceline, kaže da je primenio više alata, kao što je Harness, kako bi ubrzao razvoj u svojoj kompaniji i nastavlja sa uvođenjem novih tehnologija za podršku svojim timovima.\n„Naš cilj je da za uvođenje koda u naše okruženje ne budu potrebni ljudi. Iz perspektive primene, na taj način stvari mogu da se kreću mnogo brže “, kaže Brodbeck. „U mogućnosti smo da brže uvodimo više mogućnosti i funkcija, da vidimo da li rade, pa ako rade, možemo brzo da ih skaliramo. A ako se jave bilo kakvi problemi, možemo da poništimo primene “. Brodbeck kaže da ne prati vremena uvođenja, tako da ne može kvantifikovati koliko je koji određeni alat doprineo da se poveća brzina razvoja, ali kaže, „Ukratko, znamo da smo brži.“\nStandardizovanje tehnologija, procesa, jezika\nIako su usvajanje tehnologija automatizacije i razvojnih alata, kao i procesi i metodologije kao što su agilno i devOps, presudni za ubrzavanje razvoja aplikacija, stručnjaci upozoravaju da se ne koristi previše različitih tehnologija. Taj pristup bi, na duži rok, verovatno usporio rad. „Možete da se upuštate u žestoke rasprave sa inženjerima o [njihovim preferencijama], ali veoma je korisno da se usklađuju razvojni alati i procesi koji se koriste“, kaže Baig. Standardizacija među razvojnim timovima može da zahteva vreme i rad, ali Baig kaže da će na kraju razvojni timovi moći da rade brže jer će moći brzo i lako da se prebacuju između projekata i odeljenja ako svi u svom poslu koriste iste alate, procese, pa čak i jezike.\nBrodbeck se slaže s tim i kaže da standardizacija pruža maksimalnu fleksibilnost tako što eliminiše vreme potrebno programerima da pri kretanju unutar organizacije nauče ili ovladaju novim alatima i procesima.\nNegovanje laserski oštrog fokusa\n„Budući da smo mali tim, možemo sebi priuštiti da se usredsredimo samo na najvažnije stvari – po čemu je ovo različito, po čemu je ovo posebno. Izuzetno je važno da vam to bude u centru interesa“, kaže Sparks iz Polystreama.\nPrimer: Programeri Polystream-a nedavno su dobili zadatak da naprave jedan proizvod koji će nekome omogućiti da se pridruži igri putem linka, umesto da preuzme celokupnu igru. Razzell kaže da je njena kompanija taj zadatak videla kao deo svoje strategije da ostane konkurentna u agresivnoj industriji igara.\nRazvojni tim je radio brzo, kaže ona, isporučio je proizvod za svega dve nedelje. Razzell kaže da je za tako brze rezultate bilo ključno zadržavanje laserski oštrog fokusa na cilju. „Ponekad je lako izgubiti trag onog što pokušavate da izgradite. Lako je pasti u digresije i na kraju ne dobijete ono što se tražilo“, kaže ona, dodajući da ostajanje na uskom tragu može biti posebno teško kada se razvijaju novi proizvodi i slede inovativne ideje, pa dodatni elementi mogu lakše da se ušunjaju na spisak razvojnih obaveza. Ona govori iz iskustva, ističući da su njene programere zadržavali neki delovi posla za koje su konačno zaključili da su nepotrebni za njihov osnovni cilj.\n„Niste nameravali da padnete u tu digresiju, ali tim se upetlja u to. Jednostavno vas uhvati svakodnevna gužva “, kaže Razzell. „I u tom slučaju smo nastavili da je nadograđujemo i pokušavali da je poboljšamo, ali smo otkrili da nam zapravo nije potrebna. Otkrili smo da dodatni posao koči naš razvojni proces. “\nUsvajanje platformi sa niskim kodom / bez koda\nNeki stručnjaci izdvajaju platforme sa niskim kodom / bez koda (low code/no code) kao posebno važnu tehnologiju za podršku brzine u razvoju aplikacija. Primećuju da ta tehnologija povećava brzinu na tri međusobno povezana načina. Prvo, programeri unutar IT odeljenja mogu da je koriste za brže kreiranje koda. Drugo, poslovni korisnici mogu sami koristiti platformu za brzo isporučivanje aplikacija koje zadovoljavaju njihove potrebe, eliminišući vreme koje bi bilo potrebno za sastanak sa IT-om i za saradnju. I treće, budući da korisnici sami obavljaju neke razvojne poslove nižeg nivoa, IT može koncentrisati svoje resurse na razvoj složenijih aplikacija veće vrednosti i na taj način može brže završavati taj posao.\n„Vlasnici toka posla razumeju šta pokušavaju da dizajniraju, tako da sa niskim kodom / bez koda mogu da grade u realnom vremenu. Oni dizajniraju novi tok rada, a aplikacija se dizajnira u realnom vremenu u pozadini “, kaže Sunil Prashara, predsednik i izvršni direktor Instituta za upravljanje projektima.\nIstraživanje tog instituta potkrepljuje te tvrdnje: utvrdili su da je jednoj telekomunikacionoj kompaniji trebalo 67 odsto manje vremena da razvije aplikaciju koristeći dva programera bez koda nego što bi bilo potrebno celom timu od šest Java programera. Druga telekomunikaciona kompanija imala je sličan uspeh, utvrdila je da su dva programera bez koda isporučila aplikaciju za 72 posto manje vremena nego što bi bilo potrebno sa 6 .NET programera. Treća kompanija je radila 62 odsto brže koristeći dva programera bez koda i jednog konsultanta nego što bi bilo potrebno sa dva konsultanta i četiri programera u konvencionalnijem razvojnom okruženju.\nDirektori informacionih tehnologija to primećuju: povećavaju svoja ulaganja u platforme sa niskim kodom / bez koda. Izveštaj KPMG-a o globalnom istraživanju novih tehnologija za 2020. godinu otkriva da su direktori informacionih tehnologija poslednjih meseci povećali ulaganja u ove platforme, sa 26 procenata onih koji kažu da ga smatraju najvećim ulaganjem u automatizaciju za drugi kvartal, u odnosu na svega 10 procenata za prvi kvartal.


2 марта, 2022 7 марта, 2022 Ambipak magazin\tcirkularna ekonomija, fleksibilna ambalaža, inovacije, kružnost, Mars, Mondelez, Nestle, Unilever\nKompanije učesnice Inicijative kažu da aktivno pozivaju Evropsku komisiju i nacionalne vlade da donesu promene politike koje su osmišljene da podstaknu ciljeve cirkularnosti kako bi fleksibilna ambalaža postala značajniji činilac obnovljivih resursa\nKompanije Mars, Mondelez International, Nestle, PepsiCo i Unilever obavezali su se na povećanje investicija i najavili ubrzanje tranzicije širom Evrope ka cirkularnoj ekonomiji za fleksibilnu ambalažu\nPet kompanija kažu da podržavaju cirkularnu ekonomiju za fleksibilnu ambalažu izgrađenu na principima efikasnosti resursa, prevenciji otpada i zagađenja i smanjenju ukupnog uticaja ambalaže na životnu sredinu. Ove kompanije pojedinačno tvrde da revidiraju dizajn ambalaže sa ciljem smanjenja materijala za pakovanje, poboljšanja mogućnosti recikliranja i povećanja upotrebe recikliranog i obnovljivog sadržaja.\nKako piše portal Packaging Europe, učesnici ove nove inicijative su se obavezali da rade sa partnerima i vladinim telima u pokušaju da poboljšaju infrastrukturu. Dok prevazilazeći individualne napore u dizajnu ambalaže pružaju konkretne predloge koji će pomoći da se omogući efikasno sakupljanje i poboljšanje sortiranja i inovativna reciklaža fleksibilne ambalaže širom Evrope.\nSilviu Popovici (izvršni direktor PepsiCo Europe) prokomentarisao je odluku: „Želimo da fleksibilna ambalaža prati kružni put plastičnih boca – gde vidimo visoke stope recikliranja i možemo da koristimo do 100% recikliranog sadržaja. Ali potrebni su nam pravi uslovi da bismo tamo stigli: široko rasprostranjeno sakupljanje, visoki ciljevi reciklaže, zabrana deponije i minimalno spaljivanje. Ovo u kombinaciji sa investicijama za unapređenje sortiranja i reciklaže u Evropi trebalo bi da nas dovede do cirkularne ekonomije i jedan korak bliže svetu u kome ambalaža nikada ne postaje otpad.”\nZajedno i kroz međusektorsku i javno-privatnu saradnju, kompanije se fokusiraju na akciju u pet ključnih oblasti.\nKompanije učesnice Inicijative kažu da aktivno pozivaju Evropsku komisiju i nacionalne vlade da donesu promene politike koje su osmišljene da podstaknu cirkularnost materijala za pakovanje. Ovo navodno uključuje „sve ambicioznije i specifične ciljeve reciklaže za sve vrste ambalažnog materijala, zabrane odlaganja na deponijama i smanjenje spaljivanja na apsolutni minimum, na usaglašen način u svim državama članicama EU“.\nZatim, kompanije su priznale da bi obavezno sakupljanje sve fleksibilne ambalaže u Evropi pomoglo da se materijali ne odlažu u životnu sredinu, garantujući dovoljne količine za reciklažu i izbegavanje spaljivanja.\nObavezno prikupljanje sve fleksibilne ambalaže treba razmotriti što je pre moguće i što je šire moguće, u predstojećim revizijama EU zakonodavstva o ambalaži i otpadu. – stav je pet kompanija\nKompanije koje učestvuju u Inicijativi pozivaju Evropsku komisiju i nacionalne vlade na pojednostavljenje i usaglašavanje uputstava potrošačima u celoj Evropi za odlaganje kako bi, po njihovim rečima, „podržali prikupljanje fleksibilne ambalaže, poboljšali sortiranje i omogućili im da kroz male akcije podrže tranziciju ka kružnoj ekonomiji za fleksibilno pakovanje.”\nEPR – proširene odgovornosti proizvođača\nDa bi šeme proširene odgovornosti proizvođača (EPR- Extended Producer Responsibility)* ispunile veće ciljeve recikliranja, kompanije kažu da je ključno aktivno podsticati reciklažu fleksibilne ambalaže. Njihov stav je da EPR-šeme treba da stimulišu strukturna poboljšanja u prikupljanju, sortiranju, reciklaži i razvoju krajnjih tržišta za reciklirani materijal, radeći sa partnerima u celom lancu vrednosti i (lokalnim) vladama.\nPo mišljenju ovih velikih vlasnika brendova, EPR-šeme i preduzeća širom lanca vrednosti, kao što je sektor upravljanja otpadom, trebalo bi da povećaju ulaganja u sortiranje kako bi se omogućilo recikliranje fleksibilne ambalaže. Kažu da se kroz poboljšano sortiranje reciklerima može obezbediti čistija i vrednija sirovina, što će omogućiti da se fleksibilnija ambalaža reciklira u reciklate visoke vrednosti.\nKljučno je investirati u napredne tehnologije recikliranja i podstaći proizvođače ambalaže i FMCG sektor da koriste reciklirane i obnovljive materijale\nDa bi se postigao najkvalitetniji reciklirani materijal, sve do prehrambenog kvaliteta kako bi se dostigla potpuna kružnost, kompanije kažu da je ključno investirati u ono što opisuju kao „napredne tehnologije recikliranja“. Oni se nadaju da inovacije u ovoj oblasti mogu ponuditi prednosti za životnu sredinu, izbeći smanjenje ciklusa i pružiti solidan poslovni slučaj za održivu budućnost.\nU isto vreme, kompanije veruju da proizvođače ambalaže i FMCG sektor treba podstaći da koriste reciklirane i obnovljive materijale kroz kombinaciju regulatornih i dobrovoljnih inicijativa. Kažu da je „napredna reciklaža prepoznata kao jedno rešenje za poboljšanje pune kružnosti fleksibilne ambalaže“, i u svetlu toga, zalažu se za „evropske propise koji podržavaju veću podršku i koji brzo obezbeđuju veću pravnu jasnoću i sigurnost ulaganja“.\nKompanije učesnice su se obavezale na povećanje investicija; u održivom dizajnu ambalaže, u novim tehnologijama sortiranja i reciklaže, i kroz ekološki modulisane EPR naknade. One tvrde da je potreban višestruki pristupi da bi se obezbedilo da se fleksibilnija ambalaža obrađuje kroz poboljšanu infrastrukturu.\nEPR naknade koje se plaćaju za fleksibilnu ambalažu moraju se posebno koristiti za stimulisanje povećane kružnosti fleksibilnog pakovanja i visokokvalitetnog izlaza. To bi zauzvrat trebalo da dovede do više investicija za reciklažu fleksibilnog materijala. Povećana transparentnost u korišćenju naknada za EPR i metodologija izveštavanja deo je ciljeva Inicijative. Konačan cilj je da se obezbedi da se posvećenost industrije cirkularnosti fleksibilnog pakovanja ne izgubi u korist drugih vrsta ambalaže.\n* EPR (Extended Producer Responsibility) ili “proširena odgovornost proizvođača”, je ideja da proizvođači treba da budu odgovorni za uticaj svojih proizvoda i ambalaže na životnu sredinu tokom njihovog životnog ciklusa, čak i nakon što napuste fabričke kapije. Nastala je u Nemačkoj, Švedskoj i Francuskoj 1990-ih, gde se pokazala kao moćno sredstvo za pojednostavljenje upravljanja otpadom za elektroniku, baterije i ambalažu širom EU\nNaslovna fotografija: Unsplash.com/free photo\n← Koliko zagađuješ toliko plati – Program upravljanja otpadom 2022-2031\nFuzija arome i originalne ambalaže – Kosara Dangić Melentijević, Kabinet pivo →


Mihajlović: Želimo da gradimo srednje i velike hidroelektrane – SveVesti.net\nMihajlović: Želimo da gradimo srednje i velike hidroelektrane\nSaradnja između Srbije i Rusije u saobraćaju je veoma dobra a ruske kompanije su zainteresovane za ulaganja u vodni saobraćaj i obnavljanje rečne flote u Srbiji, rečeno je na sastanku potpredsednice Vlade Srbije i ministarke rudarstva i energetike Zorane Mihajlović sa predstavnicima ruske kompanije “Kvarc- nove tehnologije”.\nKako je saopšteno iz Ministarstva rudarstva, Mihajlovićeva je u razgovoru sa Dmitrijem Mališevim i Jevdanom Andrejem Vladimirovičem, akcionarom i generalnim direktorom ove kompanije istakla da je ministarstvo otvoreno za saradnju u oblasti rudarstva i energetike, kao što je saradnja bila dobra i u sektoru saobraćaja.\n“Pred velikim smo odlukama u elektroenergetici, želimo da se okrenemo izgradnji srednjih i velikih hidroelektrana, odakle sada dobijamo 30 odsto energije, dok ostalih 70 odsto dolazi iz termoelektrana. Naš plan investicija u rudarstvu i energetici vredan je preko 10 milijardi evra”, rekla je Mihajlović.\nDodala je da je ovo je strateški važan sektor u koji se nije ulagalo više od 10, 20 godina.\nDmitri Mališev je istakao da je kompanija „Kvarc“, kao jedna od pet najvećih u Rusiji za izgradnju energetskih postrojenja, zainteresovana da uđe na srpsko tršište i radi u Srbiji.\nPrevious Odlični proizvodni rezultati Ziđinovog rudnika\nNext Cena Brenta blizu 58 dolara za barel\nTabaković: Srbija čuva investiciono okruženje


Intertech Coba CES-400B 400W 82+ Bronze bulk napajanje cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nIntertech Coba CES-400B 400W 82+ Bronze bulk napajanje cene\nSnaga 400W - Tip: Interno napajanje Konektori: Mainboard 20+4Pin: 1x 4Pin / 4+4Pin / 8Pin 12V: - / ✓ / - PCI-Express 6+2Pin: 2x PCI-Express 6Pin: - IDE 4Pin (Molex): 2x S-ATA: 4x Floppy: 1x Fan monitoring: - Snaga napajanja: 400W Ostalo: fan: 120mm... specifikacija\nTip: Interno napajanje Konektori: Mainboard 20+4Pin: 1x 4Pin / 4+4Pin / 8Pin 12V: - / ✓ / - PCI-Express 6+2Pin: 2x PCI-Express 6Pin: - IDE 4Pin (Molex): 2x S-ATA: 4x Floppy: 1x Fan monitoring: - Snaga napajanja: 400W Ostalo: fan: 120mm\nTrenutno nemamo slike za Intertech Coba CES-400B 400W 82+ Bronze bulk\nFalcon 650W Gaiming series FGC-650 napajanje\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Intertech Coba CES-400B 400W 82+ Bronze bulk napajanje po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Intertech napajanje Coba CES-400B 400W 82+ Bronze bulk na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Napajanja cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Intertech Napajanja, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Intertech Coba CES-400B 400W 82+ Bronze bulk napajanje sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Intertech Coba CES-400B 400W 82+ Bronze bulk napajanje. Pre kupovine, podatke za Intertech napajanje Coba CES-400B 400W 82+ Bronze bulk proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


O nama - osmeh\nBrinemo da Vaš osmeh bude zdrav i lep\nOsmeh Dent je stomatološka ordinacija koja se nalazi u centru Niša u ulici Cara Dušana, jednoj od najlepših gradskih uluca.Ordinacija je osnovana davne 1993 godine sa prvobitnom lokacijom u ulici Južnomoravskih brigada, a zatim u ulici Branka Miljkovića.\nVlasnik i osnivač je doktor Ljubiša Ilić, koji iza sebe ima privatnu praksu dugu više od dve decenije. Odnedavno se praksi priključuje doktor Aleksandra Ilić, tako da zajedno čine tim koji dele istu pasiju prema struci i potrebama i željama pacijenta, sa ciljem konstantnog unapredjenja znanja.\nStojimo Vam na raspolaganju radnim danima od 9h-19h i subotom od 10h-14h. Trudimo se da boravak u našoj ordinaciji bude prijatno iskustvo za pacijenta. Ovde ćemo Vam posvetiti posebno pažnju u planiranju Vašeg najlepšeg osmeha, jer samo uz detaljan i studiozan plan je moguće doći do rešenja a to je lep osmeh i zdravi zubi.


Rukometašice Radničkog izvukle protivnika po meri - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Sport Rukometašice Radničkog izvukle protivnika po meri\nKragujevčanke će na startu odigrati dvomeč sa tipičnim predstavnikom skandinavske škole rukometa, jednom od najboljih u svetu, švedskim H65 HOORS HK iz istoimenog grada.\nŠvedska ekipa je u bogatoj istoriji osvojila titulu državnog prvaka u sezoni 2016/2017, kao i Čelendž kup EHF 2013/2014. U protekloj sezoni 2020/2021, ekipa H65 HOORS HK je zauzela drugo mesto u nacionalnom prvenstvu.\n“Izvukli smo jednog od najtežih protivnika, radi se o ekipi koja ima i bogato internacionalno iskustvo. Švedski timovi spadaju u sam vrh evropskog rukometa, a odlikuje ih prepoznatljiv, skandinavski stil igre sa mnogo trčanja, ubojitih kontranapada i snažnom igrom u fazi odbrane. Imamo skoro dva meseca do prvog susreta, proučićemo do tančina njihovu igru i način kako da im uspešno pariramo. Gajimo sličan stil igre i očekujem dve vrhunske rukometne predstave u kojima ćemo potražiti šansu za prolazak u dalji tok takmičenja”, najavio je susrete evropske premijere, šef stručnog štaba Radničkog Rodoljub Kurandić.\nPrvi susret je na programu 16. ili 17. oktobra u “SBB Jezeru”, a revanš je zakazan za naredni vikend u Švedskoj.\nPrethodni članakProdužen rok za završetak radova na Tržnici\nSledeći članakDJ Srećko Divić feat Stikany na terasi Prve gimnazije


ENGLESKI VELIKAN ZAINTERESOVAN\nAnel Ahmedhodžić je bez sumnje jedan od najtraženijih mladih igrača u Evropi.\nNakon što mu je propao transfer u Atalantu u januaru, on je odlučio da do ljeta ostane u Malmou s kojim je prvak Švedske, a onda da ciljano odabere novu sredinu.\nMalmo za usluge najboljeg defanzivca lige traži osam miliona eura, a sada je u priču ušao i engleski velikan Manchester United koji je za Anelove usluge navodno spreman ponuditi 13 miliona eura čime bi premašili potražnju švedskog prvaka.\nIpak, Anel je više puta isticao da će birati klub u kojem će moći da igra i da se dalje razvija, te će sigurno to biti glavni preduslov kada je u pitanju njegov naredni transfer.\nUkoliko zaista završi na Old Traffordu, Ahmedhodžiću će to biti drugi put da zaigra u Engleskoj, nakon što je kao omladinac nastupao za Nottingham Forest.\nDžeko Romi zakazao duel s Manchester Unitedom, Dinamo ispao\nPotencijalni bh. reprezentativac BiH postigao 'nenormalan' gol (VIDEO)


U Ambasadi Srbije u Moskvi otvorena izložba povodom obeležavanja 140 godina od otvaranja Poslanstva Kneževine Srbije u Carskoj Rusiji\nGovor prvog potpredsednika Vlade Srbije i ministra spoljnih poslova Ivice Dačića na otvaranju izložbe povodom obeležavanja 140 godina od otvaranja Poslanstva Kneževine Srbije u Ruskoj imperiji:\n„Poštovani gospodine Borisov,\nPoštovani gospodine Timčenko,\nHvala vam što ste došli na ovaj prijem povodom obeležavanja veoma značajnog jubileja - 140 godina od otvaranja Poslanstva Kneževine Srbije u Carskoj Rusiji.\nNaši diplomatski i politički odnosi, odnosi dve države i naših naroda, sežu daleko u prošlost. Prošle godine obeležili smo svečano 180 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa ali naši politički odnosi sežu daleko i duboko u srednji vek.\nPodsetiću da je otvaranje Poslanstva Kneževine Srbije u Sankt Peterburgu došlo u jednom od prelomnih trenutaka za srpski narod - u godinama velikih sukoba i velike borbe za nezavisnost i međunarodno priznanje Srbije. U to vreme jedan značajan deo Srbije bio je pod turskom okupacijom i upravo su poslanstva i konzulati Carske Rusije bili mesta odakle se štitio srpski narod.\nTakođe, podsetiću da su mnoga značajna imena srpske politike ali i umetnosti, kulture i bili na mestu ambasadora u Ruskoj imperiji. U rusku prestonicu Srbija je slala ugledne i obrazovane predstavnike poput Laze Kostića, Nikole Pašića, Grujića, Stojana Novakovića i drugih\nPodsetio bih i na veliku solidarnost koju je Carska Rusija pokazala početkom 20. veka, u momentu kada je Austrougarska napala Srbiju, čime je počeo Prvi svetski rat. Carska Rusija na čelu sa Nikolajem Romanovim ušla je u Prvi svetski rat u znak solidarnosti sa Srbijom. Kada je srpska vojska morala da se povlači preko Albanije i kada je nekoliko stotina hiljada srpskih vojnika, na čelu sa kraljem Petrom i regentom Aleksandrom, došlo do mora i nedeljama čekalo da ih saveznička flota preveze do Grčke i kada se postavilo potanje opstanka tih ljudi, ruski car Nikolaj Romanov uputio je pisma svojim saveznicima Francuskoj i Velikoj Britaniji sa zahtevom da se odmah pomogne Srbiji i da ukoliko se to ne desi da će oni preduzeti samostalne akcije vezane za jedinstvo savezničkog fronta.\nPosle Oktobarske revolucije veliki broj ruskih emigranata našao je svoj dom u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca.\nU današnje vreme Srbija i Rusija su bratske i prijateljske zemlje. To su istorijske veze koje niko ne može da prekine i da uništi.\nVeoma smo zahvalni Ruskoj Federaciji, predsedniku Putinu, mojim kolegama ministrima koji otvoreno podržavaju Srbiju, srpski narod i teritorijalni integritet i suverenitet Srbije.\nSa druge strane Srbija se veoma odgovorno se ponaša, bez obzira na to što smo kandidat za člana EU, nismo i nećemo se pridruživati sankcijama koje su donošene protiv Rusije.\nJurij Borisov i ja smo kopredsednici Međuvladinog komiteta za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju između Republike Srbije i Ruske Federacije i sa zadovoljstvom mogu da kažem da je spoljnotrgovinska razmena u porastu, prošle godine je bila preko 3 milijarde dolara, ali sam ubeđen da može da bude mnogo viša.\nŽelimo nastavak saradnje na političkom, ekonomskom ali i na kulturnom, prosvetnom, naučnom i svakom drugom planu.\nDanas me je moj kolega Lavrov obavestio da je Ruska Federacija izdvojila još 20 miliona dolara za nastavak razminiranja Srbije. Takođe obavestio me je da je Gasprom je obezbedio 6 miliona za nastavak radova na unutrašnjem uređenju Hrama Svetog Save u Beogradu. To će biti najveći hram u našem delu Evrope i veliko je zadovoljstvo što će to biti rezultat zajedničkog rada Srbije i Rusije.\nNadam se da ćemo veoma brzo imati dalje političke susrete na najvišem nivou. U narednim danima očekuje se novi susret predsednika Vučića i Putina na Samitu u Kini. To je veoma važno jer želimo da se konsultujemo i da zajedno nastupamo kada je reč o pritiscima koji dešavaju u vezi sa Kosovom. Takođe, veoma smo zahvalni na podršci Rusije u SB UN, kada je reč o našem teritorijalnom integritetu.\nPrijateljstvo koje je započeto pre više vekova je neraskidivo i još jednom želim da zahvalim na ljubavi i poštovanju koje ukazujete Srbiji i srpskom narodu.\nKljučne reči: Ruska Federacija Ivica Dačić


Ni voda, ni šuma, ni zemlja ne pripadaju RS-u\nPolitika | 06.10.2021.\nUstavni sud – posljednja linija odbrane države Bosne i Hercegovine\nSedam je neizvršenih odluka Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, a najviše ih ima Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine. Zanimljivo je da je bosanskohercegovački entitet Republika srpska, iz kojeg neprestano dolaze negativni komentari na presude, taj koji izvršava odluke. Kazao je ovo Mato Tadić, predsjednik Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, osvrćući se na negativne komentare, prvenstveno predsjednika SNSD-a i člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorada Dodika, nakon što je Ustavni sud Bosne i Hercegovine odlučio da su pojedine odredbe Zakona o šumama RS-a neustavne. Preciznije, neustavne su one odredbe koje su se odnosile na to da je vlasnik šuma u RS-u zapravo taj entitet, te je neophodno da ovo pitanje zakonom uredi Parlament Bosne i Hercegovine.\nMato Tadić, predsjednik Ustavnog suda Bosne i Hercegovine\nUzimajući u obzir izjavu predsjednika Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, postavlja se pitanje koje su to odluke Ustavnog suda provedene, a koje nisu.\nNaime, četiri su odluke Ustavnog suda koje se odnose na entitet RS a koje su izuzetno bitne. Od toga je jedna bitna na simboličnom nivou, dok su tri suštinski važne za državu Bosnu i Hercegovinu, a posebno za Bošnjake koji imaju nekretnine u entitetu Republika srpska.\nAPELACIJA SULEJMANA TIHIĆA\nKao što smo već ranije pisali, entitet RS, bez obzira na snove i želje o samostalnosti, nema za ispunjenje takvih želja najvažniji preduvjet – nema zemlju. Ima narod, ali taj narod, kojeg je približno 80 posto, ne posjeduje ni 50 posto zemlje. Zato je pokušaj prenošenja vlasništva nad zemljom na entitet RS bio najznačajniji dio dugoročnog plana stvaranja preduvjeta za realizaciju Dodikovih ideja.\nPravna borba započeta je još 2012. godine, kada je Sulejman Tihić podnio Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine apelaciju o statusu državne imovine. Tada je Ustavni sud donio zaključak da Narodna skupština Republike srpske nema ustavnu nadležnost za reguliranje pravne materije iz Zakona o statusu državne imovine koja je na teritoriji RS-a. Raspolaganje imovinom bilo je zabranjeno odlukom visokog predstavnika, dok je Zakon o državnoj imovini RS-a podrazumijevao da imovina bude uknjižena na ovaj entitet. Sve dok Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine ne usvoji potrebne zakone o državnoj imovini, niko se ne može upisivati kao titular državne imovine.\nNo, Narodna skupština Republike srpske pokušala je usvojiti zakone kojim bi državnu imovinu upisivala na entitet Republika srpska. Svaki takav pokušaj završavao je na Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine.\nProšle godine Narodna skupština RS-a usvojila je Zakon o poljoprivrednom zemljištu. U tom zakonu, u članu 53, navodi se: “(1) Poljoprivredno zemljište na teritoriji Republike upisano u javnim evidencijama kao opštenarodna imovina, bez upisanog prava korišćenja, upravljanja ili raspolaganja, društvena, odnosno državna svojina sa pravom korišćenja, upravljanja ili raspolaganja u korist preduzeća koja su bila predmet privatizacije ili je upisano kao posjed tih preduzeća, stupanjem na snagu ovog zakona, po sili zakona, postaje svojina i posjed Republike. (2) Poljoprivredno zemljište na teritoriji Republike upisano u javnim evidencijama kao opštenarodna imovina, bez upisanog prava korišćenja, upravljanja ili raspolaganja, društvena, odnosno državna svojina sa pravom korišćenja, upravljanja ili raspolaganja ili kao posjed bivših društveno-pravnih lica sa sjedištem van teritorije Republike, stupanjem na snagu ovog zakona, po sili zakona, postaje svojina i posjed Republike. (3) Organ uprave nadležan za vođenje javnih evidencija o nepokretnostima upisuje pravo svojine i posjeda na nepokretnostima iz st. 1. i 2. ovog člana na zahtjev Pravobranilaštva Republike Srpske.”\nOdlukom Ustavnog suda BiH, član 53. Zakona o poljoprivrednom zemljištu briše se iz zakona. Odluka je objavljena u službenim listovima i dostavljena Narodnoj skupštini na postupanje. Na web-stranici Narodne skupštine može se pronaći Zakon o poljoprivrednom zemljištu u kojem još stoji 53. član, ali u praksi, gdje god otvorite Zakon o poljoprivrednom zemljištu, piše da je član 53. izbrisan. Prema tome, poljoprivredno zemljište ostalo je u vlasništvu Bosne i Hercegovine, a odluka Ustavnog suda je provedena.\nZakon o vodama RS-a također je predviđao da Republika srpska bude upisana kao vlasnik voda, ali je Ustavni sud opet potvrdio da vode kao dobro pripadaju državi Bosni i Hercegovini. Na osnovu toga, Ustavni sud odlučivao je i o koncesiji za izgradnju hidroelektrane Buk Bijela, odnosno o tome ko je nadležan za izdavanje koncesije, te utvrdio da Komisija za koncesije Bosne i Hercegovine treba riješiti spor između Bosne i Hercegovine i Republike srpske.\nPosljednji u nizu pokušaja otimanja državne imovine jeste Zakon o šumama Republike srpske. Ustavni sud je, jednako kao i u prethodnim slučajevima, utvrdio da je zakon neustavan zato što su šume vlasništvo države Bosne i Hercegovine i ne mogu biti upisane kao vlasništvo entiteta.\nOvdje se postavlja pitanje šta će biti s imovinom Bošnjaka u RS-u kojima je novim katastarskim premjerom oduzet dio imovine i upisan kao vlasništvo entiteta Republika srpska. Prema iskazima Bošnjaka povratnika, novim katastarskim premjerima oduzimana je najčešće šuma, jer je entitet RS pokušao prije odluke Ustavnog suda oduzeti što više imovine i upisati je kao svoje vlasništvo. No, većina tih sporova nalazi se na sudovima u entitetu Republika srpska, a odluka Ustavnog suda pomoći će da se oteta imovina vrati.\nOdlukama Ustavnog suda Bosne i Hercegovine odbranjena je imovina države Bosne i Hercegovine od napada iz Republike srpske i od pokušaja njenog prisvajanja, međutim, konačno rješenje o državnoj imovini treba usvojiti Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine, a to opstruiraju upravo predstavnici iz Republike srpske.\nŠto se tiče neprovedenih odluka Ustavnog suda, ostala je samo odluka o 9. januaru, Danu Republike srpske. Ustavni sud donio je odluku kojom se neustavnim smatra član Zakona o Danu Republike srpske, koji kaže: “Na osnovu potvrđene volje građana Republike Srpske, 9. januar se utvrđuje kao Dan Republike.”\nVolja građana potvrđena je referendumom, koji je još ranije proglašen neustavnim, te je samim time i zakon koji se poziva na taj referendum neustavan. Ali budući da rezultati referenduma nisu zvanično objavljeni u službenom glasilu RS-a, oni se mogu posmatrati zapravo kao rezultati jedne neformalne ankete. Uostalom, zakon se i ne poziva na rezultate referenduma nego na “potvrđenu volju građana”. Bez obzira na to, zakon je neustavan, ali je i dalje na snazi. To je, kako je objasnio Mato Tadić, u Republici srpskoj jedina neprovedena odluka Ustavnog suda Bosne i Hercegovine.\nDok Dodik daje bombastične izjave i izaziva razne krize, kriomice, ispod žita, pokušava provući zakone koji istinski urušavaju državu.\nUstavni sud BiHRepublika SrpskaBosna i Hercegovina


Zloupotreba sedativa i dalje masovna - oradio.rs\nZloupotreba lekova za smirenje je u opadanju poslednjih godina i sve je manje ispisanih recepata. Sa druge strane, na crnom tržištu još uvek je moguće nabaviti sve te lorazepane, bromazepane, trodone i ostale lekove kojima deo stanovništva rešava sve stresne situacije u životu.\nKolike su razmere zloupotrebe psihoaktivnih lekova, kakve posledice oni ostavljaju i kako ih se otarasiti, pričali smo u emisiji "Za i protiv".\nViše od 600 000 građana Srbije podiglo je legalno lekove za smirenje u 2017. godini, kaže statistika iz dana u dan.\nKod adolescenata i mladih zloupotreba lekova za smirenje najčešće ide ruku pod ruku sa alkoholom, što može biti fatalna kombinacija. Sve i da alkohol ne igra sporednu ulogu u ovoj priči, antidepresivi izazivaju brzu i ozbiljnu zavisnost i veoma je teško otarasiti se potrebe za njima.\nNaš prvi sagovornik, koji je želeo da ostane anoniman, psihoaktivne lekove je počeo da uzima kao tinejdžer, a jedini razlog bila je dosada. To konzumiranje tableta ubrzo se pojačalo i alkoholom, a onda mu se život potpuno raspao.\n"Počeo sam da pijem tablete kao klinac, a onda sam ih i mešao sa alkoholom. To me je navelo da počnem da se kockam i da skitam, zbog čega sam rasturio porodicu i upao u ozbiljne probleme. Kada sam shvatio koliko sam zavisan od alkohola i lekova, prijavio sam se na kliniku i tu sam, uz pomoć veoma ljubaznog osoblja nekako uspeo da se izvučem. Sada sam čist, misli su mi čiste i siguran sam da neću ponavljati ovu grešku", kaže naš sagovornik.\nNije Srbija izuzetak u svetu po preteranoj upotrebi lekova za smirenje, ali je svakako u vrhu. To potvrđuje i psiholog Jovan Stajić.\n"Zloupotreba lekova je globalni problem i granice je teško postaviti. Ako hoćete da odredite broj ljudi koji piju lekove, to nije lako uraditi. Kod nas ima nekih istraživanja kojima smo uspeli da definišemo taj problem. Videli smo koji lekovi se najviše zloupotrebljavaju, a među njima su lekovi za smirenje, takozvani anksiolitici i lekovi za nesanicu. To ceo svet prepoznaje kao problem u smislu zloupotrebe", objašnjava Stajić\nMlade osobe, srednjoškolskog uzrasta najčešće kreću sa zloupotrebom alkohola. Zatim, u pojedinim slučajevima konzumiraju tablete ili kombinuju alkohol i tablete. To je pokazalo svako dosadašnje istraživanje o ponašanju najranjivijeg sloja stanovništva.\nEvropsko školsko istraživanje o upotrebi alkohola i drugih droga među mladima pokazalo je da su srpski srednjoškolci do sada bili iznad proseka u korišćenju lekova za smirenje bez recepta, a veoma blizu evropskog proseka kada je upotreba alkohola u pitanju.\nSedam odsto naših srednjoškolaca probalo je tablete za smirenje izdatih bez recepata, dok je evropski prosek šest odsto.\nLekove za smirenje nemoguće je nabaviti bez recepta i to je činjenica makar na papiru. Kada pitate u nekoj od apoteka da li je moguće kupiti neki od antidepresiva, sasvim sigurno ćete dobiti negativan odgovor. Međutim, na terenu to izgleda malo drugačije jer se bensedini, lorazepani i druge pilule prodaju onima koje farmaceuti poznaju ili su redovne mušterije pa u njih imaju poverenja.\nFarmaceutkinja Sonja Šljukić tvrdi da je nabavka i prodaja antidepresiva pod strogom kontrolom i da ima veoma malo prostora za malverzacije. Ona kaže da ne zna da li neko od njenih kolega prodaje lekove mimo recepata i kaže da je uzimanje tih lekova ozbiljan problem ukoliko se dešava bez lekarskog nadzora.\n"Kontrola postoji i u apotekama. Moguće da postoji negde prodaja bez recepata, ali ja to ne mogu da tvrdim. Čak i ako nam dođe neko sa zahtevom da kupi neki od sedativa ili antidepresiva, mi mu objasnimo da ode kod lekara jer je to jedini pravi način", kaže Sonja.\nPsiholog Jovan Stajić kaže da su adolescenti najranjivija grupa među onima koji zloupotrebljavaju lekove za smirenje jer to najčešće rade uz alkohol.\n"Alkohol i sam po sebi deluje na naš organizam tako da nam pogoršava motoriku, način razmišljanja i mnoge druge funkcije. Kada ga pijemo sa lekovima za smirenje, efekti se multiplikuju i tu nastaje ozbiljan problem koji može biti i fatalan za one koji to rade", kaže Stajić.\nNeki studenti i srednjoškolci lekove za smirenje uzimaju zbog preterane izloženosti stresu u školi ili na fakultetu. Neki time pokušavaju da maskiraju probleme kod kuće i van nje. Ono što najčešće ne znaju jeste da ti lekovi veoma negativno utiču na sve ono što im je potrebno u tom periodu života. Na motoriku, pamćenje, razumevanje...\n"Nije ovisnost jedini problem kod zloupotrebe ovih lekova. Postoji niz neželjenih efekata. Efikasnost se smanjuje, a neželjeni efekti rastu. Kod starijih se povećava traumatizam, broj preloma i slično jer lekovi utiču na njihovu pokretljivost. Kod drugih je najgore to što lekovi remete učenje i pamćenje i time nanose dodatnu štetu", kaže Stajić.\nValja podsetiti da je još 2011. godine uvedeno pravilo u Listi lekova prema kojoj izabrani lekari mogu da propišu anksiolitike najduže za tri meseca lečenja. Za dalju terapiju potrebno je obratiti se psihijatru koji jedini može da nam izda recept nakon tog perioda.\nTo je dovelo do smanjene potražnje za ovom vrstom lekova sa otprilike 10 miliona kutija za godinu na tri miliona, što je i dalje veoma visok broj izdatih recepata. Od 2014. godine pa do 2017, broj ljudi koji su dobijali antidepresive zadržao se na granici do tri miliona. Koliko se lekova popije mimo ovog sistema niko ne može da izračuna. Psiholog Jovan Stajić kaže da lek nije zamena za lekarsku intervenciju niti dugoročno rešava probleme zbog kojih ga uzimamo.\n"Postavlja se pitanje šta mi očekujemo od leka. On će vam samo pomoći da se suočite sa nekim problemom. Trpeti stres i štetnost koju ima taj stres su veliki, a potencijalna štetnost leka je mnogo manja od toga. Međutim, kada počnemo da ga zloupotrebljavamo, nastaju problemi. Pravo rešenje je da se obratimo psihijatru, a ne da sami odlučujemo šta ćemo i kada uzimati", kaže Stajić.


GenG: Hammer nije meta, ne znamo zašto ga banuju, Fnatic: Igramo rasterećenije kada znamo da više nismo u ovom sastavu | RUR Esports\nby Sawovsky on 17/06/2018\nU subotu su igrani prvi mečevi završnice najvećeg događaja ovog dela HGC, Mid Season Brawl, gde najbolji timovi sa svih strana sveta se bore za titulu i deo nagradnog fonda od 250 000 dolara.\nNakon mečeva novinari su imali prilike da razgovaraju sa pobedničkim ekipama i saznaju neke zanimljivosti i pitaju šta ih interesuje. Na konferenciji Gen.G, verovatno najjače ekipe na svetu već nekoliko godina, saznali smo šta misle o zapadnoj meti i o ulozi favorita.\nRekli su da smatraju da možda u ovom trenutku i nisu najjača ekipa već da misle da je to Tempest, verovatno pokušavajući tako da prebace teret na svoje sunarodnike. Na pitanje šta misle o tome da je došlo dotle da protivnici zapravo banuju Hammmera protiv njih, svi su se nasmejali i rekli su da je to taktika koju vole da pripremaju, ali da im nije jasno zašto se svi toliko plaše toga i da Rich mislo da Hammer nije vredna slota za banovanje heroja.\nNa pitanje o tome šta im nije previše jasno u “zapadnoj” meti, rekli su da više nema toliko razlika koliko je bilo bre, ali da smatraju da na severnoameričkoj sceni greše što previše forsiraju “hajpekeri” karaktere, odnosno stalno prave kompozicije gde sve ulažu u jednog heroja, i misle gde je to generalno pogrešan pristup.\nSmatraju da je najveća prednost ekipa iz Koreje pre svega strpljenje i razumevanje da uhvate pravu situaciju u pravom trenutku, odnosno da znaju kada je momenat da napadnu ili da se povuku i da umeju da kazne svaku i najmanju kaznu protivnika.\nMomci iz Fnatica su posle pobede u neverovatno uzbudljivom meču protiv Methoda, bili vidno zadovoljni i srećni na press konferenciji, što će im možda dati i snage da danas odnesu pobedu. Srećni su što je domaća publika došla da ih podrži u velikom broju i nadaju se da će tako biti i danas. Na pitanje o tome da li je kuka Stichesa i previše puta gađala Blazea i Muradina, koji su loše mete, oni su rekli da su tu probali koliko su mogli da gađaju dobre mete, ali da nije uvek lako i da su zato ptosto probali da “Uvate šta se uhvatiti može” i da je u suštini tu draft odlučio.\nU finishu nekoliko partija u duelu protiv Methoda videli smo da timovi idu sa “all in” taktikom u pokušaju da rašuju core, i pitali smo da li je to nekada nije ispravno i da li jednostavno se nekada treba povući, SmX je rekao da je prosto to proncena situacije i da misle da u trenucima je jednostavno potrebno ići na sve ili ništa.\nPitali smo ih i o tome šta misle i kakav uticaj na njih ima to što su već unapred znali da se Fnaticu u ovom sastavu broje poslednji dani i rekli su da to jeste jako čudno, ali da su zbog toga manje skrimovali i igrali zajedno kako ne bi dolazili u situacije da se ljute i nerviraju jedni druge, i da su zbog toga ojačali prijateljstvo igrali znatno rasterećenije, i smatraju da im to pomaže da zapravo pokažu bolje rezultate.\nBadBenny je rekao da mu je prvo bilo krivo kada je čuo vesti, ali da je sada srećan kako će se razviti stvari. Vratiće se da igra za stari tim zato što mu je jako drago, a u Fnaticu su trenutno svi u super odnosima i daju sve od sebe da naprave odličan rezultat na domaćem terenu.\nFnaticu danas ostaje da se pokaže kada je najteže, u evropskom derbiju protiv Dignitasa, dok će Gen.G čekati protivnika u polufinalu.\nBadBennyFnaticGen.GHeroes of the StormHGChotsMid-Season BrawlRich\nBadBenny, Fnatic, Gen.G, Heroes of the Storm, HGC, hots, Mid-Season Brawl, Rich


Koliko je korona uticala na porast smrtnosti u Srbiji i Jugoistočnoj Evropi? | Talas.rs\nKoliko je korona uticala na porast smrtnosti u Srbiji i Jugoistočnoj Evropi?\nSrbija je tokom perioda pandemije u 2020. godini prešla put od zemlje sa jednim od najstrožih sistema zaključavanja, pa do skoro najblažih mera u Evropi, dok je smrtnost prilično varirala zavisno od perioda godine.\nZemlje Jugoistočne Evrope su 2020. godinu završile sa najvećim brojem umrlih i najmanjim prirodnim priraštajem od Drugog svetskog rata. Rast smrtnosti je bio neujednačen, od preko 25% na području Kosova i Albanije, dostižući evropski i svetski vrh, do primetno nižeg porasta u Grčkoj, Hrvatskoj i Mađarskoj. U međuvremenu, došlo je do novog porasta broja preminulih u prva tri meseca 2021. godine u odnosu na isti period 2020. godine što će sa sigurnošću uticati na konačne brojke smrtnosti po završetku pandemije.\nStatistički zavodi u Jugoistočnoj Evropi su krajem januara 2021. krenuli da objavljuju privremene podatke o ukupnom broju umrlih za 2020. godinu. Ipak, za konačne podatke o uzrocima pojedinačnih smrti, kao i o starosnoj strukturi umrlih, moraćemo da sačekamo kraj prve polovine 2021. godine.\nGrafik 1. Porast smrtnosti (excess deaths) u Jugoistočnoj Evropi u procentima 2020. godine u odnosu na prosek perioda 2015-2019. Izvor: Nacionalni zavodi za statistiku, privremeni podaci objavljeni od januara 2021. godine.\nEksperti koji se bave proučavanjem COVID-19 još uvek pokušavaju da ustanove koji su sve faktori uticali da dođe do ovakvog porasta mortaliteta i kakav je uticaj na to imala pandemija. Kroz analizu situacija u pojedinačnim zemljama, ne ulazeći u oblik i stepen sprovođenja epidemioloških mera, izdvojio sam dva faktora koja su sa velikom verovatnoćom uticala da na jugoistoku Evrope postoje drastične razlike u broju mrtvih među zemljama, a to su starost stanovništva i gustina naseljenosti. Takođe, osvrnuo sam se i na njihov uticaj na mortalitet u Srbiji.\nTabela 1 i 2. Smrtnost u Jugoistočnoj Evropi po zemljama 2015-19, smrtnost 2020. godine i razlika u smrtnosti 2020. godine u odnosu na 2015-19. Izvori: Nacionalni statistički zavodi\nTempirana COVID bomba u staračkim domovima – slučaj Slovenije\nZemlje Jugoistočne Evrope su većinski stara društva sa učešćem starijih od 65 godina u ukupnoj populaciji koji se kreće nešto ispod 20% ili malo preko tog iznosa. Izuzeci su Kosovo, Albanija, Crna Gora i Severna Makedonija (Kosovo ima najmlađe stanovništvo u Evropi, a procenat starijih od 65 je oko 7%), što je posledica visokog natatiteta do osamdesetih godina XX veka, od kada se stope rađanja na nivou regiona izjednačavaju.\nU grafiku 1. većini posmatrača bi neku vrstu šoka izazvao drastičan porast smrtnosti u Sloveniji, zemlji sa najvećim BDP-om po glavi stanovnika i najvišim stepenom indeksa humanog razvoja (HDI) u regionu.\nSlovenija ima izuzetno dobro organizovan sistem prikupljanja statističkih podataka, tako da je Zavod za statistiku Slovenije prvi objavio ne samo podatke o ukupnoj smrtnosti, već i o starosnoj strukturi preminulih u 2020. godini. Za razliku od većine drugih država regije, u Sloveniji je uvećana smrtnost 2020. godine najpribližnija broju preminulih od COVID-19. Od virusa korona umrlo je 2 891 lice (ukupna uvećana smrtnost 2020. iznosila je 3 670 lica), a od toga je 1 682 (58%) preminulo u domovima za stare. Za poređenje, u Italiji koja je tokom prvog talasa pandemije bila jedna od najviše pogođenih država, smrtnost u staračkim domovima je iznosila oko 35%. Populacija starijih od 75 godina Sloveniji je u novembru i decembru 2020. godine doživela bukvalni „pomor“ jer se njihova smrtnost u odnosu na isti period 2019. povećala preko 100%.\nSlovenija ima najveći sektor gerontoloških centara u regionu kada je reč o broju ljudi smeštenih u staračkim domovima u odnosu na broj stanovnika. U domovima za stare je smešteno oko devetnaest hiljada lica što je preko 4% ukupnog broja starijih od 65. Za poređenje, Srbija sa skoro 3,5 puta više stanovnika i sličnim procentom starije populacije ima oko dvadeset hiljada mesta u domovima, dok Rumunija sa 2,5 puta više stanovnika od Srbije ima oko dvadeset sedam hiljada domskih kreveta.\nZašto je sistem zaštite starijih osoba u Sloveniji zakazao teško je naći prave odgovore, možemo samo da pretpostavljamo da mere nisu adekvatno sprovedene, iako je Slovenija od okrobra 2020. godine imala jedan od najstrožijih sistema zaključavanja. U par slučajeva virus je u staračke domove ušao preko medicinskog osoblja koje je bilo angažovano istovremeno i u kovid sistemu (slično situaciji u nekim bolnicama u Srbiji). Bilo je i slučajeva protesta zaposlenih u gerentološkim centrima. Visoka smrtnost korisnika staračkih domova u Sloveniji je možda i prilika da se razmisli o stanju u kome se nega starijih osoba nalazi i pronađu neki drugačiji modeli nege koji bi bili bezbedniji i humaniji kako se ovakve tragične situacije ne bi ponavljale.\nUrbanizam balkanskih ,,megagradova’’ i višegeneracijska domaćinstva\nPoznata je uloga koju gustina naseljenosti i urbanizam imaju u širenju zaraznih bolesti. Da nije bilo Justinijanove kuge od 541-750. verovatno bi Sloveni teško ovladali prostorom Balkana, a Arapski kalifat se nikada ne bi proširio na devastirana područja Vizantije i Persijskog carstva. Faktor naseljenosti je verovatno jedan od najznačajnijih elemenata koji je doprineo naglom rastu smrtnosti 2020. godine, u najviše pogođenim Kosovu, Albaniji i Severnoj Makedoniji.\nKosovo ima najveću gustinu naseljenosti u regionu (oko 150 ljudi po km2), a Priština sa okolinom čini za regionalne prilike megagrad, u kome je zbijeno više od polovine stanovništva Kosova. Dobar deo Prištine, slično velikom delu Skoplja, Tirane, i pojedinih delova Beograda, izgrađen je bez bilo kakvih urbanističkih planova i zasniva se na principu orijentalno-balkanskog urbanizma čiju osnovu čine zbijena naselja, uskih ulica, gde je teško izbeći društvene kontakte stanovništva. Uzimajući u obzir da Kosovo karakteriše i najveći broj ljudi koji žive u jednom domaćinstvu u regiji i Evropi (5,8) što implicira život u višegeneracijsim domaćinstvima, uz jednu od najvećih dijaspora na svetu, koja je slobodno dolazila na Kosovo tokom 2020. godine, praćeno blažim sprovođenjem mera, scenario katastrofe je bilo teško izbeći. Na Kosovu je od posledica COVID-19 2020. godine preminulo oko 1 310 ljudi što je otprilike na polovini broja povećane smrtnosti u 2020. godini.\nSlična situacija se ponovila i u Albaniji i Severnoj Makedoniji. Obe države imaju manju gustinu naseljensoti od Kosova, ali su prilično centralizovane sa gustom naseljenošću regije glavnih gradova u kojima je skoncentrisano između trećine i polovine ukupnog stanovništva, koje uglavnom živi u većim, višegeneracijskim domaćinstivima. Takođe, obe države imaju veliku dijasporu, a u slučaju Albanije postojao je i priliv turista tokom 2020. godine. I u jednoj i u drugoj državi postoji nesklad između broja umrlih od COVID-19 i dodatno uvećane smrtnosti 2020. godine. U Severnoj Makedoniji je 2 503, a u Albaniji 1 181 lice preminulo od posledica COVID-19, dok su dodatno uvećane smrtnosti iznosile 4 774 u jednoj i 5 649 u drugoj (Albanija ima najveći nesklad između broja umrlih od COVID-19 i ukupne smrtnosti u 2020. godini na nivou regije, dok je Srbija sledi).\nGustina naseljenosti bi mogla da bude faktor koji je u Bosni i Hercegovini napravio razliku u smrtnosti između 2 entiteta. Dok su Republika Srpska i Federacija BiH približno slične površine, Federacija je duplo naseljenija i ima mlađe stanovništvo. U Republici Srpskoj stariji od 65 čine oko 17%, u a Federaciji oko 12% stanovništva, iako su brojke prilično nerealne i prelaze preko 20% na osnovu Ankete o radnoj snazi. U RS-u smrtnost je 2020. godine povećana za +11.68%, a u Federaciji +15.11% u odnosu na 2019. godinu, iako su mere za sprečavanje pandemije i zdravsteni sistemi u oba entiteta slični.\nNiska gustina naseljenosti i mala domaćinstva koincidiraju i sa niskom smrtnošću u Grčkoj, Hrvatskoj, Mađarskoj i Bugarskoj. Iako su u Grčkoj, Atina i Solun veliki centri gde živi više od polovine stanovništva, dobar deo zemlje je nenaseljen što u sklopu sa ostrvima olakšava prekid društvenih kontakata i izolaciju. Slično je i u Hrvatskoj, a i jedna i druga zemlja imaju manja domaćinstva. Bugarska i Mađarska imaju velike glavne gradove, ali i nenaseljena i ispražnjena područja unutrašnjosti, kao i Srbija. Zanimljivo je da je u svim ovim državama broj ljudi u staračkim domovima daleko niži nego u Centralnoj i Zapadnoj Evropi, dok su staračka i samačka domaćinstva dominantna u ruralnim krajevima. Crna Gora ima najnižu gustinu naseljosti u regionu, ali i veliki glavni glavni grad koji obuhvata više od trećine stanovništva zemlje i zbijena, prenaseljena primorska mesta koja su od leta 2020. godine žarišta epidemije.\nManja gustina naseljenosti i nenaseljenost ruralnih područja na kraju su se pokazali kao komparativne prednost država tokom pandemije, praćena određenim ograničenjima kretanja ljudi. Možda bi buduća planiranja razvoja naselja trebalo na neki način uskladiti sa iskustvima proisteklim iz epidemije COVID-19, odsnosno pokušati razvijati urbane centre bez prevelike gustine naseljenosti i koncentracije ljudi na jednom mestu.\nSmrtnost u Srbiji – više sreće nego što se očekivalo\nSrbija je 2020. godinu završila sa najvećim brojem umrlih, najvećim prirodnim padom broja stanovnika i najmanjim brojem rođenih u svojoj modernoj istoriji. Takođe, u Srbiji postoji velika razlika između broja lica koja su umrla sa COVID-19 i ukupno povećane smrtnosti u odnosu na prethodne godine. Dok je od virusa korona zvanično premilo 3 211 lica, dodatna smrtnost za 2020. godinu iznosi 12 685 (slična situacija je i u Albaniji). Teško je dati pravo objašnjenje, ali jedan od razloga bi možda i bio što se u preminule od COVID-19 ubrajuju samo osobe koje su umrle u bolnicama, a statistiku vodi Republički institut za javno zdravlje koji ne sabira podatke o uzrocima smrti lica umrlih van bolnica.\nRast smrtnosti u zemlji je pratio razvoj COVID-19 epidemije. Tokom perioda najvećeg zatvaranja zemlje mart-maj 2020. godine nije došlo do značajnijeg rasta broja umrlih, osim u aprilu kada je porast bio minimalan i na granici statističkih proseka od oko 4,5 %. Pravu eksploziju smrtnosti Srbija doživljava tokom leta 2020, kada je u mesecu julu premašena istorijska smrtnost uz povećanje od preko 20% u odnosnu na 2019. Tada su se u javnosti postavila pitanja o velikoj razlici u zvaničnim podacima o broju preminulih od COVID-19 i zaraženih u odnosu na ukupan broj hospitalizovanih.\nPosle smirivanja pandemije krajem leta 2020, u oktobru počinje postepeni rast smrtnosti koji je kulminirao rekordinim brojem umrlih u novembru i decembru sa porastom od preko 35% i 96% u odnosu na 2019. godinu, kada je po prvi put broj mrtvih u Srbiji bio tri puta bio veći od broja rođenih.\nMožemo zaključiti na osnovu dosadašnjih podataka da se Srbija po porastu smrtnosti nalazi negde u proseku regiona i Evrope. Zašto je Srbija prošla bolje od nekih država koje su uvodile potpuna zaključavanja, teško je dati precizan odgovor. Ako uzmemo u obzir faktor starosti populacije Srbija spada u prosek regiona sa 20,7% starijih od 65. Srbija u odnosu na ukupnu starosnu populaciju nema veliki broj korisnika staračkih domova u poređenju sa razvijenim zemljama (pogledati slučaj Slovenije). Iako je bilo dosta slučajeva kada je virus uspeo da prodre u gerontološke centre i kada se u medijima pisalo o umiranju korisnika za sada ne postoje precizni podaci kakav je stepen ukupne smrtnosti u njima. Zdravstene vlasti Srbije su zabranile posete gerontološkim centrima od početka pandemije, tako da i pitanje koliko je sproveđenje mera bilo uspešno.\nGustina naseljenosti je prilično neravnomerno raspoređena. Prosek države je oko 88 na km2, ali je gro stanovništva skoncentrisano u metro zonama Beograda i Novog Sada. Beograd, kao grad u kome živi više od četvrtine stanovnika zemlje, zabeležio je i najveći rast smrtnosti uprkos tome što u odnosu na ostatak zemlje usled migracija ima relativno mlađe stanovništvo (porast je iznosio oko 16,3% u odnosu na 2019. godinu).\nProsečno domaćinstvo u Srbiji je prema zadnjem popisu iz 2011. godine imalo 2,88 članova, ali se broj u međuvremenu dalje smanjivao do 2020. godine. Teško je naći i precizan broj staračkih domaćinstava, ali se on kreće oko pola miliona od koji su polovina samačka. Većina stare populacije živi odvojeno od svoje dece, često u ruralnim oblastima zemlje, pa je to verovatno doprinelo većem porastu smrtnosti.\nSrbija je tokom leta 2020. godine imala i slučaj masovnog širenja COVID-19 i naglog skoka smrtnosti usled spoja kombinacije gusto naseljenog balkanskog oblika urbanizma i višegeneracijskog života u većim domaćinstivima na području grada Novog Pazara. Novi Pazar je grad sa najmlađim stanovništvom i najvećom gustinom naseljenosti u Srbiji, što je u kombinaciji sa velikom i pokretnom dijasporom dovelo do katastrofalnog širenja COVID-19. Na osnovu do sada raspoloživih podataka, porast smrtnosti u Novom Pazaru je na nivou Kosova, Albanije i Severne Makedonije. U odnosu na 2019. godinu kada je u Novom Pazaru umrlo 792 lica, taj broj je 2020. godine bio za 218 veći što je povećanje od preko 27%.\nSrbija je tokom perioda pandemije u 2020. godini prešla put od zemlje sa jednim od najstrožih sistema zaključavanja, pa do skoro najblažih mera u Evropi, dok je smrtnost prilično varirala zavisno od perioda godine. Nesporno je da je COVID-19 uticao da se smrtnost naglo poveća, ali ćemo na konačne podatke o pojedinačnim uzrocima smrti za 2020. godinu čekati jun 2021. kada Republički zavod za statistiku izađe sa konačnim podacima. U međuvremenu smrtnost u januaru i februaru 2021. godine je za oko nešto više od 19%, odnosno 11% veća u odnosu na isti period 2020. godine sa tendencijom porasta u martu, što znači da nam sledi dugo čekanje na utvrđivanje konačnog broja preminulih i uzroka njihove smrti tokom trajanja COVID-19.\nTAGS: COVID-19 korona megagradovi smrtnost Srbija starački domovi statistika


Rusija i SAD otvaraju zajednički centar za nadgledanje primirja u Siriji - Sputnjik Srbija\n15:48 03.05.2016 Preuzmite kraći link\nZajednički centar SAD i Rusije za nadgledanje primirja u Siriji počeće da radi tokom narednih nekoliko dana u Ženevi, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\n„Mislim da je to veoma važan korak unapred u intezivnijoj koordinaciji ruske i američke strane, i s antiterorističkom koalicijom predvođenom SAD u celini“, rekao je Larvrov.\nRuski ministar smatra da će stvaranje novog centra doprineti mnogo efikasnijoj svakodnevnoj razmeni informacija i procena i svakodnevnoj izradi mera reagovanja.\n„Za razliku od aktuelnih kontakata, koji se ostvaruju na distanci posredstvom videokonferencije između Hmejmima i Amana, sada će biti zajednički centar koji stalno radi. Tu će ruski i američki vojni stručnjaci biti za istim stolom, gledati jedni druge, pokazujući odgovarajuće karte, unoseći konkretne položaje, gledaće kako da narušavanje primirja bude prekinuto“, rekao je Lavrov.\nPrema njegovim rečima, Rusija i SAD su se dogovorile da se pod hitno objavi prekid vatre u sirijskom Alepu.\n„Upravo se završava usaglašavanje ruskih i američkih vojnih predstavnika o prekidu vatre u gradu Alepu. Nadam se da će ubrzo, možda u narednih nekoliko sati, takva odluka biti objavljena“, rekao je Lavrov.\nCilj svakodnevnih kontakata Rusije i SAD jeste da se prekid vatre u Siriji proširi i učvrsti.\n„Naravno, postoje pojedine grupacije koje bi želele da se prekid borbenih dejstava ukine, da se isprovocira eskalacija. To ne smemo da im dozvolimo“, istakao je Lavrov.\nOn je dodao da Rusija insistira na tome da se zatvori sirijsko-turska granica, preko koje i dalje teroristi pokušavaju da dođu do nove količine oružja i boraca.\nPrema rečima ruskog ministra, na sastanku s De Misturom istaknuto je jedinstvo u stavu „da su svi parametri rešavanja krize u svim aspektima — vojnom, političkom, humanitarnom — utvrđeni u odlukama Međunarodne grupe za podršku Siriji i rezolucijama Saveta bezbednosti UN“.\nLavrov je ukazao na to da je Moskva skrenula pažnju na nekonstruktivnu ulogu Visokog pregovaračkog komiteta sirijske opozicije na pregovorima u Ženevi.\n„Opozicija je nekonstruktivna, ultimativna, ja bi čak rekao da je ohola. Želeli bismo da ove pokušaje svi proglase neprihvatljivim“, rekao je Lavrov.\ncentar za nadgledanje primirja u Siriji, primirje u Siriji, pregovori o Siriji, Visoki pregovarački komitet sirijske opozicije, Savet bezbednosti UN, Stafan de Mistura, Sergej Lavrov, Ženeva, Sirija


Beograd postavlja 1000 kamera za prepoznavanje lica dok IBM stopira tehmologiju zbog zloupotreba\nПочетнаVestiBeograd postavlja 1000 kamera za prepoznavanje lica dok IBM stopira tehmologiju zbog zloupotreba\nSportiucus август 08, 2020\nPostavljanje kamera opremljenih tehnologijom za prepoznavanje lica i nadzor stanovništva su u zapadnim demokratijama poprište velikih debata, gledajući u primer Kine i njenog sistema stvaranja skladnijeg društva uz pomoć društvenog bodovanja.\nPitanje nadzora je aktuelno i u Beogradu, od kada su najviši državni organi najavili kupovinu kamera od kineske kompanije Huawei, pa sve do trenutka njihovog postavljanja u srpskoj prestonici.\nOvo pitanje je sporno samo po sebi, ali je daleko ozbiljnije kada nema konkretnih informacija i objašnjenja o postupcima vlasti: nisu poznati detalji o lokacijama kamera, prikupljanju i čuvanju podataka građana.\nNa globalnoj tehnološkoj sceni sa više strana se čuju apeli o mogućim zloupotrebama sistema nadzora. Na to pitanje pokušavaju da skrenu pažnju Amazon i IBM, koji svojim primerom pozivaju ostale da razmisle o tome šta prave.\nKako prenosi The Verge, kompanija IBM je ove nedelje zvanično prestala da razvija, nudi i istražuje tehnologiju prepoznavanja lica.\nIz kompanije navode da bi svojim doprinosom masovnom nadzoru, rasnom profilisanju i kršenju drugih ljudskih prava i sloboda prekršili svoje Principe poverenja i transparentnosti.\nU istom obraćanju prepoznaju sadašnji trenutak kao najpogodniji da se otvori dijalog i raspravi na koji način ova vrsta tehnologije treba da se koristi.\nDva dana nakon što se IBM oglasio kompanija Amazon postavila je saopštenje da obavesti da će zaustaviti upotrebu Rekognition-a, softvera za prepoznavanje lica koji je često bio kontroverzna tema kada su u pitanju algoritmi koje koristi.\nAmazon će stopirati upotrebu na godinu dana kako bi nadležni organi imali dovoljno vremena da uvedu veće regulativne mere, a do tada će softver biti na raspolaganju organizacijama koje su fokusirane na probleme pronalaska nestale dece i trgovine ljudima.\nKada je reč o samom softveru, prema saznanju The Verge-a, istraživanje iz 2019. godine došlo je do rezultata da Rekognition pravi znatno više grešaka kada treba da identifikuje pol osoba tamnije kože.\nIsti proces pravi minimum grešaka kada mu je zadatak da identifikuje ljude svetlije kože.\nNakon objavljenih rezultata grupa istraživača upitala je otvoreno pismo Amazonu sa zahtevom da prestanu da prodaju softver nadležnim organima.\nU Beogradu raste video nadzor, 1000 kamera na 800 lokacija Beograd je trenutno u nezavidnoj situaciji kada se govorimo o video nadzoru. Reč je o 1.000 kamera koje se postavljaju na 800 lokacija širom grada.\nPočetkom 2019. godine, direktor policije Vladimir Rebić objasnio je da privatnost građana neće biti ugrožena i da je cilj lakši rad policije na suzbijanju kriminaliteta.\nJavnosti je tada bilo saopšteno i da će kamere imati mogućnost korišćenja softvera za prepoznavanje lica i registarskih tablica vozila.\nOd samog početka građani nisu imali dovoljno informacija u vezi sa postavljanjem kamera za video nadozor, a Startit Dnevnik je u novembru prošle godine preneo više relevantnih mišljenja na pomenutu temu.\nAdvokat i nekadašnji Poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić je objasnio da je zakonska obaveza Ministarstva unutrašnjih poslova da zatraži mišljenje Poverenika kada se pristupa primeni nove tehnologije, i da u ovom slučaju do tog koraka nije došlo.\nŠabić je naglasio da je potrebno da se uradi ozbiljna studija i da se o njoj otvori širi društveni dijalog.\nU istom periodu civilni sektor je uspeo putem Poverenika da dobije i napravi analizu Procene uticaja novog sistema za nadzor na prava građana.\nZajednički zaključak je da Procena ne ispunjava ni formalne ni materijalne uslove propisane zakonom.\n„Procena uticaja ne ispunjava minimum propisanih zakonskih elemenata: metodologija izrade i struktura Procene uticaja nisu usaglašeni sa zahtevima zakona; ne postoji sveobuhvatan opis predviđenih radnji obrade ličnih podataka; nisu procenjeni rizici po prava i slobode građana; nisu opisane mere koje se nameravaju preduzeti u odnosu na postojanje rizika; delimično su opisane tehničke, organizacione i kadrovske mere u cilju zaštite ličnih podataka.\nSporan je pravni osnov za masovno korišćenje sistema pametnog video nadzora, dok su pozitivni efekti na smanjenje kriminaliteta izneti u Proceni uticaja precenjeni usled činjenice da su relevantna istraživanja i uporedna praksa korišćeni selektivno.\nTakođe, Procenom uticaja nije utvrđeno da je upotreba pametnog video nadzora neophodna zarad javne bezbednosti, niti da je upotreba ovako invazivne tehnologije proporcionalna, imajući u vidu rizike po prava i slobode Građana.”


Partizan u najgorem slučaju ide kao drugi u Top 16, protivnici sve izvesniji - Sportske.net\nPobeda nad Ritasom mnogo je donela Partizanu.\nMVP Tomas objasnio, ovako je Partizan dobio Ritas!Trinkijeri priznaje greške, ali kaže da timu treba odmor: "Već dugo kopamo""Grobari" tvrde - utakmica protiv Ritasa je tako "Partizan"! (TVITOVI)Evrokup - Partizan preko Ritasa do TOP 16!Poluvreme - Partizan vodi u Areni, prva četvrtina u znaku Zagorca! (TVITOVI)\nNe samo plasman u Top 16 fazu Evrokupa, nego i to što će u drugu fazu takmičenja crno-beli uči sa jednog od prva dva mesta u Grupi B.\nZa prvo mesto crno-beli se bore sa Venecijom, obe ekipe imaju skor 6-2, ali italijanski klub ima bolji međusobni skor i tu je u prednosti.\nAko crno-beli ne budu uspeli da osvoje prvo mesto, onda će im rivali biti prvi iz Grupe A, treći iz Grupe C i četvrti iz grupe D.\nKada je grupa A u pitanju, to će biti ili grčki Promiteas,ili Đorđevićev Virtus iz Bolonje. Ove dve ekipe se sastaju u sledećem kolu, kada će sve biti mnogo jasnije ko će od njih na prvo, a ko na drugo mesto. Za sada, možemo reći da su velike šanse da Đorđević, Teodosić, Pefi Marković i ekipa dođu na megdan Partizanu u Top 16.\nU Grupi C, za sada je treći Huventud, četvrta je Breša, obe ekipe imaju skor 4-4, a Huventud je bolji u međusobnom duelu, pa zato ima najviše šansi za treće mesto u grupi. Ali, ne treba otpisivati ni Nanter i Cedevita Olimpiju, koje su na 3-5.\nKonačno, u Grupi D, o četvrtom mestu mogli bi da u sledećem kolu u međusobnom duelu odluče Trento i poljski Aseko Gdinja.\nAko Partizan bude prvi u grupi, onda će za rivale imati C2, D3 i A4. Trenutno, to su Uniks, Oldenburg i Monako...


Profesor Dr. Mila Alečković Nikolić piše za Srpsku politiku o paradoksima nametnute zapadnjačke „demokratije“ koja sa stvarnom demokratijom nema nikakvih dodirnih tačaka\nMi koji u ovakvu demokratiju i poredak ne verujemo, moramo se zapitati gde su nestali vekovi naše borbe, hrabrosti, dostojanstva i istine? Spremaj se Srbijo za velike borbe i novu bunu, jer sa svim ovim flagrantnim lažima i medijskim amaterizmom „demokratske štampe“ kao i pljačkaško-manipulantskom „demokratijom“ Srbija će nestati.\nGospodo, na pogrešnom ste putu. Nisu osnovni postulati demokratije zastašivati narod u cilju prevare, i odvući ga tamo gde vašim ličnim interesima najviše odgovara. Demokratija je vladavina naroda koju ste maksimalno zloupotrebili i koja će vam se kao bumerang vratiti, jer je narod u tu vašu kvazi demokratiju izgubio poverenje i postavlja sebi pitanje: Veruje li još ko u tu i takvu demokratiju?\n· Veruje li još ko u demokratiju u kojoj informacije izbornih rezultata dva sata pre zvaničnih državnih vesti kao konačne saopštava grupacija (Centar za slobodne izbore i demokratiju - CeSID) koju finansira "NED" (National democratic Institute, Madlen Olbrajt, demokratska CIA) i "IRI" (International Republican Institute, republikanska CIA)?\n· Veruje li još ko u demokratiju u kojoj odmah po zatvaranju birališta, neproverenu vest "pobedničkog rezultata" na 70 odsto uzorka munjevito preuzimaju sve velike agencije američkog globalizma, spremne na tehniku "exit polls", dok republička izborna komisija i njena državna informacija (države koje nema) dva sata kasnije daje rezultate sa upola manjeg uzorka (50%)?\n· Veruje li ko još u demokratiju u kojoj se glavna laž sastoji u tome da se što pre proglasi, ne izabrani, već u svetskim "ofisinama" naređeni "pobednik", jer takva vest po „Pavlovljevskom uslovnom refleksu“ stvara prvi" dodir u vremenu" i najjači uslovni refleks u svesti ljudi?\n· Veruje li ko još u demokratiju u kojoj neodlučni i oni koji nemaju nikakav stav na kraju uvek odluče sudbinu većine duša u narednih pet godina, a pobeda se ostvaruje isključivo sabiranjem moralnih otpadaka, parazita, narkomana i razbacanih političkih neprijatelja?\n· Veruje li ko još u demokratiju u kojoj se novac daje manjinama da bi glasale protiv većinskog naroda, odnosno kako bi mogle da komadaju livadu i traže teritorijalne "autonomije"?\n· Veruje li još ko u demokratiju u kojoj brbljanje u parlamentu i pogrešno shvaćen legalizam guše svaki spontani narodni pokret i gde više niko ne sme da izađe na ulice da pokaže svoj pravedni bes?\n· Veruje li još ko u demokratiju u kojoj se volja većine sužnjih uvek preglasava korumpiranom manjinom i njenom tiranijom i u kojoj se sve svodi na sitni račun tj. na vešto upotrebljenu pogrešnu statistiku, ili statističku grešku?\n· Veruje li još ko u demokratiju u kojoj na leđima neme i pasivne gomile jadnika jaše i dizginama udara obesna, nezasita oligarhijsko-plutokratijska manjina, demonski pogubna i istorijski beznačajna?\n· Veruje li ko još u demokratiju u kojoj činovnicima sivih kravata narod više nije ni potreban, jer sve mogu da odluče i sprovedu i bez naroda?\n· Veruje li još ko u demokratiju u kojoj se moral svodi na trenutnu korist, a politika na zlatno tele, nepravednu trgovinu i permanentnu pljačku (samo od 2000 godine bilo je 18 velikih nerešenih krađa)? U kojoj je veći zločin biti mobilisani vojnik nego krasti od naroda milione evra? U kojoj su donacije za izbegličku sirotinju završile u ličnim džepovima "funkcionera"?\nMi koji u takav poredak ne verujemo, mi verujemo našim prijateljima: Aristotelu, Sokratu, Platonu, Monteskijeu, Tokvilu, Berđajevu i drugima koji su nas na vreme upozorili.\nGde su nestali vekovi naše borbe, hrabrosti, dostojanstva i istine?\nFlagrantna laž i medijski amaterizam\ndemokratske štampe u Srbiji\nAmbasada Francuske: Kuto govorio u lično ime na Nikolićevom mitingu\nBEOGRAD – Ambasada Francuske u Srbiji saopštila je večeras da je francuski evroposlanik Pol-Mari Kuto govorio u lično ime na završnom mitingu predsedničkog kandidata Tomislava Nikolića u Beogradu.\n„Izjave gospodina Kutoa izrečene na mitingu Srpske radikalne stranke predstavljaju njegovo lično mišljenje i ni na koji način ne izražavaju stavove francuske vlade”, rečeno je agenciji Beta u francuskoj ambasadi.\nKuto, poslanik desničarskog Nacionalnog fronta Žan-Marija le Pena i potpredsednik Spoljnopolitičkog odbora Evropskog parlamenta, na mitingu radikala pozvao je građane Srbije da glasaju za Nikolića i založio se za očuvanje Kosova u sastavu Srbije.- kraj citata.\nKo je to iz lista Politika i agencije Tanjug, Beta, B92 ili Studio B, u pola 12 noću, odnosno gotovo u ponoć 31. januara zvanično zvao francusku ambasadu da ona da svoje mišljenje o kampanji u srpskim predsedničkim izborima?\nKako je moguće da francuska ambasada, koja nema nikakvo pravo da komentariše političke simpatije svojih građana, i koja se do sada nikada nije oglašavala takvim povodom, komentariše ovako nešto i još daje netačnu informaciju o osobi u pitanju, odnosno o gospodinu Pol Mari Kutou? Ambasada pouzdano zna da Pol Mari Kuto uopšte nije član stranke Žan Mari le Pena i pripisivati mu tako nešto u francuskom zakonu zove se "flagrantni delikt laži".\nNajzad, vest koju su preneli: Tanjug, Beta, Politika, B92 i Studio B, kao izjavu francuske ambasade u Beogradu, u svakom smislu je netačna. Pol Mari Kuto je Degolista i suverenista koji je bio u Ujedinjenim Nacijama, a danas je poslanik u evropskom parlamentu. On svakako ne govori samo u svoje sopstveno ime, kako mu se to, da bi se njegova podrška Tomislavu Nikoliću minimalizovala imputira, već on govori u ime francuskih suverenista, a njih je u Francuskoj više od 50%. To su svi oni koji su na pitanje da li žele proatlantski nacrt evropskog ustava, lepog proleća, legitimno i jasno odgovorili NE.\nU Francuskoj se, naime vodi ogorčena borba između samovolje i diktature trenutnog predsednika Sarkozija koji želi da na brzinu u parlamentu progura političko DA Francuske države u odnosu na dokument nacrta tzv. evropskog ustava, iako je francuski narod na referendumu većinski na to pitanje odgovorio sa NE i onih koji, kao Pol Mari Kuto, ali i Segolen Rojal i mnogi drugi, traže ponovni referendum, odnosno zahtevaju da se francuski narod u izboru ne zaobiđe.\nPol Mari Kuto koga naša "demokratska štampa" proziva zbog podrške Tomislavu Nikoliću, predstavlja upravo te ljude i TAJ PROCENAT FRANCUSKE REPUBLIKE. Dakle, tzv. izjava francuske ambasade u Beogradu u noći između 31. januara i 1. februara (ako nije falsifikovana, odnosno iznuđena), sa jedne strane, po francuskom zakonu, može se smatrati NEDOZVOLjENOM, a sa druge strane, mora se okvalifikovati kao LAŽ.\nOvakav amaterizam predstavnika Francuske čudi sve nas njene državljane koji ćemo 4. februara biti prisutni na velikom mitingu u Versaju, organizovanom upravo od strane Pol Mari Kutoa, protiv samovolje trenutnih proatlantskih samozvanaca, a za povratak na demokratsku referendumsku tradiciju Francuske države.\nU odnosu na takvu masu francuskog naroda, jedan Sarkozi i njegov ministar spoljnih poslova, zaista ne predstavljaju ništa.\nDr. Mila Alečković Nikolić\nListala sam štampu na netu i još ne mogu da dođem k sebi pročitavši u "Kuriru vest" pod naslovom "Tortura za Radikale",koja opisuje fizički obračun policije sa mladićem koji je nosio obeležje radikala. Volela bih da vest nije istinita, ali čak i tada ostaju komentari koje su pojedini čitaoci postavili. Ježim se i zgrožena sam.


Dan žalosti - Sputnjik Srbija\nDan žalosti u Kuršumliji zbog poginulih u udesu\nU opštini Kuršumlija danas je Dan žalosti zbog tragične smrti pet stanovnika te opštine u saobraćajnom udesu od pre dva dana kod Barlova.\nU Rusiji danas Dan žalosti\nTrodnevna žalost u Francuskoj\nFrancuski predsednik Fransoa Oland proglasio je tri dana nacionalne žalosti nakon tragičnog napada kamionom u Nici u četvrtak uveče.\nU Vojvodini Dan žalosti\nU Vojvodini je danas Dan žalosti povodom tragedije koja se u subotu dogodila u Žitištu, kada je u pucnjavi pet osoba izgubilo život.\nVučić uputio telegram saučešća Medvedevu\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić uputio danas je telegram saučešća predsedniku Vlade Ruske Federacije Dmitriju Medvedevu povodom pogibije putnika ruskog aviona na Sinaju.\nŽalost i istraga u Turskoj zbog bombaškog napada (video)\nU Turskoj je danas počela trodnevna žalost posle dvostrukog bombaškog samoubilačkog napada na prokurdske aktiviste i levičare, u kojima je, prema tvrdnji kurdske Narodne demokratske partije, ubijeno 128 ljudi.\nEvropska unija nema mnogo „volje“ da štiti interese Srba iz Hrvatske, a to je jedan razlog više za stvaranje tenzija i netrpeljivost prema Srbima.\nU Srbiji Dan žalosti, dve komisije ispituju pad helikoptera\nZbog pogibije šestoro ljudi i bebe u padu helikoptera, Vlada Srbije proglasila je nedelju, 15. mart danom žalosti.\nDanas Dan žalosti, u sredu prvi rezultati istrage\nZbog pada helikoptera Vojske Srbije u kojoj je poginulo sedam osoba, među kojima i jedna beba, danas se u Srbiji obeležava Dan žalosti.\nDan žalosti zbog pogibije srpskih radnika u Sibiru\nU Srbiji je danas Dan žalosti zbog pogibije šest srpskih građevinskih radnika koji su nastradali u požaru na ruskom poluostrvu Jamal u Sibiru.\nU četvrtak Dan žalosti zbog pogibije srpskih radnika u Sibiru\n„Mislim da će Sindikat insistirati na kolektivnom ugovoru za rad u inostranstvu. Postoji zakon u Srbiji koji reguliše upućivanje radnika na rad u inostranstvo i potrebno je da on istrpi određene izmene“, kaže predsednik Samostalnog sindikata radnika građevinarstva Duško Vuković


Nacionalni ansambl "Kolo" još jednom oduševio Zrenjanince (VIDEO)\nNacionalni ansambl „Kolo“ još jednom oduševio Zrenjanince (VIDEO)\nObjavljeno 20.03.2016. u 14h\nU prepunoj sali Kulturnog centra Zrenjanina pred skoro 1500 gledalaca, Nacionalni ansambl za negovanje pesama i igara „Kolo“, održao je još izuzetan koncert u našem gradu.\nRepertoarom koji je i ovog puta bio prošaran koreografijom i scenografijom našeg narodnog blaga sa različitih područja, ansambl sastavljen od pevača, igrača i muzičara, oduševio je sve poštovaoce ove umetnosti.\n„Kolo“ godišnje izvede između 90 i 120 koncerata na svim svetskim meridijanima, a poslednji put u Zrenjaninu je gostovao pre gotovo četiri godine.\nAnsambl „Kolo“ osnovan je 15. maja 1948. godine, a već 29. novembra iste godine premijerno je stupio na scenu Narodnog pozorišta u Beogradu i to uz pratnju Beogradske opere i tamburaškog orkestra Radio Beograda. Tako je i započela saradnja sa reprezentativnim umetničkim institucijama koja traje i danas. Ansambl ima 85 stalno zaposlenih umetnika, a sa saradnicima taj broj iznosi oko 300. Vrata su uvek otvorena za one koji imaju smisla za pesmu, igru, muziku ili za one koji imaju da ponude nešto novo – rekli su nam na probi članovi „Kola“.\n-Nadam se da će ovaj nastup ansambla „Kolo“ privoleti neke nove klince koji su u sali ili koji budu gledali snimak da se pridruže folklornoj sekciji Kulturnog centra Zrenjanina, rekao je pre koncerta za naš portal Goran Marinković direktor ove ustanove.\nDeo atmosfere sa ovog izuzetnog događaja pogledajte u našem video prilogu\nTagovi:ansambl, folklor, kolo, koncert, zrenjanin