Stanišić: Uprkos pandemiji, ostvarili smo najbolji rezultat - FILTER\nStanišić: Uprkos pandemiji, ostvarili smo najbolji rezultat\nAco Stanišić, v.d. direktora “Elektrodistribucije” Pale, rekao je da je ovo preduzeće, uprkos manjoj proizvodnji na hidroelektranama zbog vremenskih uslova, ipak ostvarilo dobit od 938.686 KM.\nU pisanom intervju za “Nezavisne”, Stanišić kaže da je i pored pandemije, po rezultatima poslovanja, prošla godina bila najuspješnija te da su troškovi preduzeća maksimalno smanjeni.\n“Jedan od naših prvih zadataka u procesu restrukturiranja “Elektroprivrede RS” bio je smanjenje broja radnika, što je uvijek osjetljiv proces. Na javni poziv za dobrovoljni odlazak uz stimulativnu otpremninu prijavilo se 116 radnika, koji su uglavnom bili radnici koji nisu elektrostruke”, rekao je Stanišić.\nNN: Kako je “Elektrodistribucija” Pale poslovala tokom pandemije virusa korona i koliko je ona uticala na samo poslovanje?\nSTANIŠIĆ: Samo nekoliko dana po preuzimanju dužnosti direktora “Elektrodistribucije” Pale zatekla nas je pandemija virusa korona, koja i danas ne jenjava, neprestano nas suočavajući sa brigom za lično, ali i zdravlje naših bližnjih i pričinjavajući ogromne štete privredi Republike Srpske. Preduzeće je poslovalo, uz poštovanje svih mjera i preporuka nadležnih institucija, trudeći se da osigura nesmetanu isporuku električne energije i pravovremeno otkloni sve smetnje i kvarove i realizuje planirane investicije. Ono što bih naglasio jeste da smo u toku godine uspjeli realizovati sve planirane projekte, uprkos svim ograničenjima u radu do kojih je dovela pandemija. Moram istaći da je to zasluga svih radnika koji su pokazali odgovornost i podigli radni učinak za više od jedne četvrtine. Naravno, opravdana očekivanja i zahtjeve uprave nagradili smo tako što smo radnicima elektrostruke povećali plate od 10 do 17 odsto.\nNN: “Elektroprivreda Republike Srpske” počela je sa restrukturiranjem preduzeća i smanjenjem broja radnika. Kako se taj proces odrazio na “Elektrodistribuciju” Pale?\nSTANIŠIĆ: Cilj restrukturiranja je stvaranje efikasnog i finansijski održivog preduzeća. Komunalne usluge su jedna od najosjetljivijih kategorija i stanovnici su podložni upijanju neistina, usljed straha da će im biti uskraćena određena prava ili nametnute neke obaveze. Zbog toga je potrebno korisnicima i javnosti pravovremeno saopštavati šta podrazumijevaju promjene u organizaciji te da li će one imati uticaja na korisnike usluga i kakvi su to eventualni uticaji i posljedice. Kako bi se izbjegle manipulacije sa ovim temama i plasiranje dezinformacija, trudili smo se da ovaj proces bude transparentan u dijelu koji se tiče korisnika i da ove informacije budu javno dostupne i pravovremeno saopštavane. Jedan od naših prvih zadataka u ovom procesu bio je smanjenje broja radnika, što je uvijek osjetljiv proces. Na javni poziv za dobrovoljni odlazak uz stimulativnu otpremninu prijavilo se 116 radnika, koji su uglavnom bili radnici koji nisu elektrostruke, te smanjenje broja radnika kroz ovaj proces nije ugrozilo funkcionisanje u segmentu snabdijevanja i održavanja mreže.\nNN: Funkciju direktora preuzeli ste u martu prošle godine. Kako je završena prošla godina u finansijskom smislu i šta očekujete od ove godine?\nSTANIŠIĆ: Kada sam početkom marta prošle godine preuzeo dužnost direktora “Elektrodistribucije” Pale, nisam ni slutio kakvi nas sve izazovi očekuju u toku 2020. godine. U finansijskom smislu godina je bila izazovna, jer je naplata potraživanja bila opterećena teškom situacijom u kojoj su se našli naši korisnici, a dodatno opterećenje našoj likvidnosti predstavljale su i otpremnine radnicima koji su u sklopu postupka restrukturiranja dobrovoljno napustili naše preduzeće, a za koje smo do danas izdvojili 4,6 miliona KM. Takođe, sušna godina odrazila se loše i na proizvodnju u našim hidroelektranama, gdje smo zabilježili proizvodnju manju za 1,3 miliona KM u odnosu na planiranu, odnosno za 1,2 miliona KM nižu u odnosu na proizvodnju ostvarenu u 2019. godini. Uspješno smo servisirali sve tekuće rashode, ali i neplanirane i dodatne rashode u iznosu od 5,5 miliona KM i na kraju godine ostvarili dobit od 938.686 KM. Želio bih istaći da je 2020. godina, uprkos pandemiji, po rezultatima najuspješnija godina od osnivanja “Elektrodistribucije” Pale, a i da su troškovi preduzeća maksimalno smanjeni. U 2021. godini očekujemo prije svega poboljšanje epidemiološke situacije i konačno okončanje pandemije, ali i poboljšanje ukupne društveno-ekonomske situacije u Srpskoj, oporavak privrede, povećanje investicija i, svakako, još bolje poslovne rezultate na kraju godine.\nNN: Zaključno s aprilom Direkcija za snabdijevanje električnom energijom kupaca u RS preuzima poslove snabdijavanja od distributivnih preduzeća. Ko će sada naplaćivati električnu energiju i raditi isključenja neredovnih platiša?\nSTANIŠIĆ: Elektrodistibutivna preduzeća kao i “Elektrodistribucija” Pale prestaju sa poslovima snabdijevanja strujom i postaju samo distributeri. Direkcija je po dobijanju dozvole za rad od nadležne Regulatorne komisije za električnu energiju Republike Srpske od 1. aprila ove godine preuzela poslove javnog snabdjevača električnom energijom kupaca u Republici Srpskoj, čime su elektrodistributivna preduzeća u sastavu “Elektroprivrede Republike Srpske” izgubila pravo na snabdijevanje kupaca električnom energijom. Tako od 1. aprila više od 60.000 kupaca električne energije sa teritorije koju je snabdijevala “Elektrodistribucija” Pale električnu energiju plaća na račun Direkcije, a na računima za april biće naznačeni i novi brojevi žiro računa na koje će se vršiti plaćanja. Ono što je svakako bitno napomenuti jeste to da cijena električne energije ostaje nepromijenjena, isključivo se mijenja način plaćanja. Do sada smo isključivali samo one kupce koji imaju veći dug, dok one s manjim dugovanjima zasad samo opominjemo. Međutim, ako se ti dugovi uskoro ne izmire, moraćemo ići u tužbe i ovom prilikom pozivam sve one koji imaju problem s plaćanjima zaostalih potraživanja da se “Elektrodistribuciji” obrate sa zahtjevom za reprogram plaćanja postojećeg duga, kako bi izbjegli sudske takse i dodatne troškove u slučaju pokretanja sudskog postupka. Nakon aprilskog računa, odnosno nakon prelaska snabdijevanja na Direkciju, fakturisanje, naplatu, uključenja i isključenja sa mreže vršiće Direkcija za snabdijavanje, dok u nadležnosti “Elektrodistribucije” ostaje isključivo čisti prenos električne energije, održavanje i širenje mreže.\nNN: Kada je riječ o širenju mreže, kakvi su planovi “Elektrodistribucije” Pale?\nSTANIŠIĆ: U narednom periodu “Elektrodistribucija” Pale planira značajna ulaganja u elektroenergetsku mrežu na području koje je pod našom distributivnom nadležnošću. Kapitalna ulaganja planiramo na području svih radnih jedinica, a najveći broj ulaganja biće realizovan u Foči, dok su u Sokocu već započete rekonstrukcije dalekovoda. Opredjeljenje Željke Cvijanović, predsjednice RS, Vlade Republike Srpske i Milorada Dodika, srpskog člana Predsjedništva BiH, jeste da kroz značajna ulaganja pozicioniraju Jahorinu na regionalnoj, ali i međunarodnoj turističkoj mapi, a kroz svoje planove rada podržala ju je i “Elektrodistribucija” Pale i u proteklom periodu realizovali smo niz ulaganja na području elektoenergetske mreže na olimpijskoj planini. U narednom periodu izvršićemo revitalizaciju postojećeg dalekovoda i izgradnju novog dalekovoda prema Jahorini, jer trenutni mrežni sistem ne može da ispratiti sve potrebe izgradnje i potrošnje, do čije je ekspanzije došlo posebno u proteklih nekoliko godine.\nTags: Aco Stanišić Elektrodistribucija Pale\nPrethodna Običaji i vjerovanja za Veliki Petak\nSledeća Saradnja univerziteta iz Republike Srpske i Republike Koreje


Dijalog Beograda i Prištine biće nastavljen sutra sastancima na ekspertskom nivou u Briselu, potvrdila je Tanjugu portparolka EU Nibala Masrali.\nEU napominje da je to „deo procesa“ u kontekstu tekućeg dijaloga Beograda i Prištine.\n„Nakon samita u julu, dijalog se nastavlja nizom sastanaka na nivou ekperata“, objasnila je Masrali.\nPoslednji sastanak eksperata iz Beograda i Prištine održan je 30. jula u Briselu, a EU je navela da će se redovno sastajati kako bi razgovarali o pitanjima koja su utvrdili lideri na političkim sastancima visokog nivoa.\nSpecijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak najavio je početkom septembra novi sastanak u okviru dijaloga Beograda i Prištine na najvišem političkom nivou.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kaže da bi novi sastanak sa kosovskim premijerom Avdullahom Hotijem mogao da se održi 7. septembra u Briselu, ubrzo nakon sastanka Bele kuće koji je zakazan za 4. septembar.\nEU je Tanjugu ponovo potvrdila da su “u kontaktu sa svim partnerima, uključujući SAD”, kada je u pitanju podrška dijalogu koji vodi EU, kako bi se u potpunosti normalizovali odnosi Beograda i Prištine i rešila sva otvorena pitanja između dve strane. / ibna


Golić: Nastavak radova na povećanju energetske efikasnosti - Glas Srpske\nSrna 02.03.2021 16:28\nBANjALUKA - Ministarka za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić rekla je da će biti nastavljeni radovi na povećanju energetske efikasnosti kada je riječ o više fakultetskih i drugih objekata Univerziteta u Banjaluci.\nGolićeva je danas na sastanku u Banjaluci obavijestila predstavnike banjalučkog univerziteta da se privode kraju radovi na povećanju energetske efikasnosti na banjalučkom Ekonomskom fakultetu, a riječ je o zamjeni fasadne stolarije i bravarije, postavljanju termostatskih ventila i pumpe u sistemu grijanja, kao i rekonstrukciji zajedničke podstanice u kompleksu te visokoškolske ustanove.\nIz resornog ministarstva je saopšteno da je Golićeva naglasila da se radovi realizuju u okviru druge faze projekta "Energetska efikasnost" i da će u ovoj godini na isti način biti saniran objekat koji koriste Tehnološki, Mašinski i Šumarski fakultet.\n- Takođe, za ovu godinu planirani su i radovi na energetskom utopljavanju zgrade Rektorata i objekta Stomatološkog fakulteta. Ukupna vrijednost opreme i radova na navedenim objektima je oko 1,4 miliona KM, a planirano je da se njihov najveći dio izvodi tokom ljetnjeg raspusta, kako se ne bi ometao redovan nastavni proces - navela je Golićeva.\nU okviru saradnje između projekta "Energetska efikasnost", koji implementira Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju i projekta "Zeleni ekonomski razvoj" koji implementira UNDP, planirano je da se na energetski saniran objekat banjalučkog Prirodno-matematičkog fakulteta postave solarni paneli, čime bi se dodatno smanjili troškovi za energiju, ali i emisije gasova sa efektom staklene bašte.


Digitalna bezbednost izazov za svetsku ekonomiju - Nira Press\nPočetna » Digitalna bezbednost izazov za svetsku ekonomiju\nDigitalna bezbednost izazov za svetsku ekonomiju\nKonfindustrija Srbija – Udruženje italijanskih industrijalaca, organizovalo je, uz pokroviteljstvo ambasade Italije i Grada Beograda u Skupštini grada godišnju konferenciju „CYBER SECURITY- Kako se suočiti sa novim izazovima u poslovnom i finansijkom sektoru“\nUčesnici skupa su naglasili da je digitalna bezbednost globalni izazov za svetsku ekonomiju.\nErik Košuta predsednik Konfindistrije – Udruženja italijanskih industrijalaca koje u Srbiji postoji šest godina je rekao: „Digitalna bezbednost predstavlja globalni izazov za svetsku ekonomiju, koja zbog sajber napada svake godine pretrpi štetu od oko 600 milijardi dolara. Takvi napadi su, u početku bili isključivo usmereni ka velikim multinacionalnim kompanijama, ali vremenom su počeli sve više da ulaze i u najsitnije pore svake zemlje, ugrožavajući na taj način i najmanje privredne aktere: mi iz Konfindustrije smo, zahvaljujući aktivnostima naših članica, bili svedoci, kako povećanog broja napada u protekloj godini, tako i činjenice da su sve češće mete napada baš oni „najmanji“. Upravo su napadi na male kompanije ti koji su najrizičniji. Imajući u vidu činjenicu da se male kompanije uglavnom oslanjaju na sopstvenu strukturu, takvi napadi mogu ponekad biti kobni za nju i dovesti do njenog kraha. Opasnost je utoliko veća ako uzmemo u obzir činjenicu da 97% srpskih kompanija čine mala i srednja preduzeća koja zapošljavaju oko 56% ukupnih zaposlenih u zemlji i učestvuju sa 46% u ukupnom izvozu.“\nPopović je, otvarajući Konferenciju istakao da je po pitanju bezbednosti važna saradnja javnog i privatnog sektora. “Vlada ima ulogu u postavljanju standarda i sprovođenju propisa, a industrija ima odgovornost da ih isprati, napomenuo je Popović. Ali lanac odgovornosti se ne završava tu, već pojedinci moraju jednako dobro da odigraju svoju ulogu jer u svakom trenutku milioni gigabajt podataka kruže internetom u transakcijama koje obavlja približno četiri milijarde korisnika na svetu.\nSerđo Monti zamenik šefa misije, Ambasada Italije je prisutne pozdravio rečima:\n“Pitanje sajber bezbednosti u današnjim okolnostima je pitanje velike svesti o značaju IT industrije, jačanja saradnje, jer je to globalni izazov za sve nas, naglasio je Serđo Monti, u ime ambasade Italije koja je uz Skupštinu grada Beograda i Konfindustriju pokrovitelj ovog skupa. On je ukazao da je Konfindustrija Italije, koja je strategiju o sajber bezbednosti usvojila 2013. godine i neprekidno je ažurira, organizovala veliki broj skupova i edukativnih seminara na Balkanu kako bi se bezbedila digitalna sigurnost podataka kroz primenu brojnih alatki u IT bezbednosti. Gospodin Monti je podsetio da su 2017.godini ministarstva pravde Srbije i Italije potpisala sporazum o saradnji u sprečavanju sajber kriminala. On je izrazio nadu da će Konfindustrija dobiti značajno mesto u srpskoj ekonomiji i da će saradnja na tom planu između dve zemlje biti intenzivnija ubuduće.\nU globalnom poslovanju sve je važnije fokusirati se na to kako kontrolisati ključne informacije i njihov bezbedan protok. I dok su ti podaci od suštinske važnosti za ispravno funkcionisanje poslovnih aktivnosti, sve češće smo svedoci brojih sajber napada koji mogu oštetiti bilo koji finansijski, telekomunikacioni i institucionalni sistem na svetu. S obzirom na takve izazove i potencijalne pretnje, nijedan napor nije suviše skup ili zahtevan kada je u pitanju sprečavanje i ograničavanje sajber napada. U bilo kom trenutku u svetu milioni transakcija i informacija „protiče“ internetom. Podaci su postali najvredniji predmet zaštite a sajber bezbednost u svim aspektima je nešto što mora biti procenjeno, zaštićeno i razvijano maksimalnom brzinom. Sajber prostor je bezbedan i svima koristan, samo kada su svi akteri uključeni u određeni poslovni proces svesni rizika: bez svesti, svako tehničko rešenje gubi na značaju i efektu. CYBER SECURITY konferencija jedna je od prvih ovog tipa na Balkanu i posvećena je razvijanju svesti o tome da moramo deliti svoja iskustva i okupiti globalne stručnjake koji će nam pokazali put ka sigurnijoj budućnosti u vezi sa prenosom podataka, finansijskim transakcijama i sistemima telekomunikacija, bilo u segmentu softvera ili hardvera. Ovogodišnja konferencija Konfindustrije Srbija je treća ovog tipa u digitalnoj sferi, nakon DEC i DIGINDEC konferencija organizovanih 2016. i 2017. godine. Cyber security skup želi pružiti još jedan vid uticaja digitalne transformacije na privredu. Konfindustrije Srbija želi organizacijom ovog skupa da skrene pažnju na sajber bezbednost u sektoru finansija i telekomunikacija , a deo diskusije se danas fokusirao i na značaj stvaranja strateških partnerstava u cilju podizanja svesti o značaju bezbednosti u sajber prostoru. Prisutni su danas imali jedinstvenu priliku da od eksperata i kompanija čuju koja su to rešenja koja mogu ponuditi i koji su najveći izazovi u domenu cyber security na globalnom i lokalnom nivou.


Protesti u Srbiji: Opet sukobi demonstranata i policije u Beogradu, suzavac i kamenice i u Novom Sadu i Kragujevcu - Ozonpress :: internet portal\nPolicija hapsi demonstranta u centru Beograda\nU Beogradu je drugi dan zaredom ispred zgrade Skupštine Srbije došlo do sukoba demonstranata i policije koja je opet bacila suzavac, a deo okupljenih gađao ju je kamenicama i bakljama.\nOkršaji različitih intenziteta nastavljeni su i na ulicama širom centra glavnog grada Srbije. Protesti u Beogradu i drugim gradovima Srbije održavaju se zbog nezadovoljstva radom vlasti i načinom na koji se bori protiv pandemije korona virusa.\nPored glavnog grada, i u Novom Sadu i Kragujevcu je takođe bilo sporadičnih sukoba, a policija je suzavcem rasterivala demonstrante.\nRanije danas, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je za jučerašnje proteste tokom kojih je povređeno najmanje 60 ljudi u sukobima policije i demonstranata, rekao da je reč o „najbrutalnijem političkom nasilju u poslednjih osam godina“.\nNaš reporter sa mesta gde se trenutno sukobljavaju demonstranti i policija – saznajte više https://t.co/mqI46lAMBf pic.twitter.com/bUYrJe63hG\n— BBC NEWS na srpskom (@bbcnasrpskom) July 8, 2020\nProtesti u Beogradu u fotografijama: Suzavac, konjica i sukobi sa policijom\nŽandarmerija ispred zgrade Skupštine Srbije\nKako su počeli incidenti ispred Skupštine Srbije?\nNešto pre 20.30 demonstranti okupljeni ispred Skupštine Srbije počeli su da gađaju Žandarmeriju kamenicama i flašama, a bačeno je i nekoliko baklji i topovskih udara.\nDemonstranti su ispred ulaza u Skupštinu sklonili deo metalne ograde koja ih je odvajala od policije i policajce, ali ne pokušavaju da uđu u zgradu.\nPolicajci u bacili suzavac i podigli su štitove braneći se od udaraca predmeta koji doleću, a demonstranti ih protiskuju prema samom ulazu u zgradu.\nPripadnici Žandarmerije, pojačani policijskom konjicom, rasterali su demonstrante sa platoa ispred Doma Narodne skupštine u Beogradu.\nŽandarmi, među kojima ima i onih sa službenim psima, napravili su kordon oko zgrade parlamenta a demonstranti su se povukli ka okolnim ulicama.\nMeđu povređenima prilikom intervencije policije je i Boško Obradović, lider opozicionog pokreta Dveri.\nNa platou ispred Skupštine Srbije u centru Beograda nepoznati napadači su povredili glumca Sergeja Trifunovića, lidera opozicionog Pokreta slobodnih građana.\nPre početka protesta ispred Skupštine, predstavnici opozicionog Saveza za Srbiju su na platou ispred Filozofskog fakulteta u Beogradu takođe održali skup, a zatim i šetnju.\nIncidenti u Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu\nKako javlja agencija Beta, u Novom Sadu se okupilo nekoliko hiljada ljudi, tražili su ostavke članova Kriznog štaba i Vlade, a neko od demonstranata je razbio staklo na na ulaznim vratima u Radio-televiziju Vojvodine (RTV).\nNekoliko hiljada ljudi okupilo se večeras na protestu u Novom Sadu, sa kojeg su zatražili ostavke članova Kriznog štaba za borbu protiv pandemije virusa korona, kao i čelnih ljudi države.\nNeko od demonstranata razbio je staklo na ulaznim vratima u Radio-televiziju Vojvodine (RTV). Na čelu kolone bilo je stotinak desničara koji su pozivali na razbijanje RTV-a.\nDemonstranti su zapalili vatru na ulazu u Gradsku kuću, koja je sedište gradonačelnika i Gradskog veća, a oštetili su i obližnji restoran Mekdonalds.\nReporterka N1 javlja da mali deo učesnika gađa policiju predmetima, a policija je uzvratila suzavcem.\nOd Gradske kuće okupljeni su krenuli ka Trgu vojske, a ljudi neprestano pristižu i pridružuju se šetnji niškim ulicama. Protest za sada protiče bez incidenata\n📸 @joleadamovic / Južne vesti pic.twitter.com/oXH9Fhqx8k\n— Južne vesti (@juznevesti) July 8, 2020\nProtestovalo se i u Nišu, a kako prenose Južne vesti, okupljanje je počelo oko 19 sati na dva mesta – na Trgu i kod Skupštine. Grupe su se kasnije spojile, a okupljeni su uzvikivali parole protiv Aleksandra Vučića, javljaju Južne vesti.\nRadio-televizija Srbije javila je da je grupa okupljenih kamenicama i jajima gađala prostorije vladajuće Srpske napredne stranke.\nPosle sinoćnog mirnog protesta, Kragujevčani su i danas izašli na ulice. Kako javljaju mediji, nema policije. Neki od okupljenih nosili su majice s parolom Kragujeva se budi.\nNekoliko stotina građana blokiralo je večeras oko 18 sati glavnu gradsku ulicu i Trg kosovskih junaka u znak protesta zbog uvođenja vanrednog stanja u Kruševcu i u znak podrške demonstrantima u Beogradu, javljaju lokalni mediji.\nProtestovalo se i u centru Smedereva, a kako javlja saradnica BBC-ja na srpskom, tamo se okupilo nekoliko desetina ljudi. Prošli su kroz centar grada, oko suda, zgrade opštine, vikali protiv predsednika Alksandra Vučića i gradonačelnice Smedereva.\nNosili su zastave i pištaljke, ali mnogi su bili bez zaštitnih maski, a jedna grupa pocepala je bilbord SNS.\n— Miloš BTS (@milosbts) July 8, 2020\nPolicijski kordon u Beogradu\nKako je sve počelo u utorak?\nDemonstranti su se okupili u znak protesta protiv mera koje je najavio Vučić, a među kojima je bilo i vraćanje policijskog časa u Beogradu tokom narednog vikenda. Od te mere sa dan kasnije odustalo.\nIako je to bio povod za okupljanje, tokom protesta su mogle da se čuju parole i o „izdaji Kosova“, a tražila se ostavka Vučića.\nGrupa demonstranata potom je upala u Narodnu Skupštinu, odakle ih je policija ubrzo izbacila, a sukobi u okolnim ulicama trajali su do kasno u noć.\nIz policije negiraju optužbe o policijskoj brutalnosti tokom noći, navodeći da je povređeno više od 60 ljudi.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je na konferenciji za medije da je reč o „političkom nasilju i skupu“, čiji je cilj bio „nanetu štetu ugledu Srbije“.\nKako kaže, demonstranti „nisu govorili o koroni“, već o „izdaji, migrantima, 5g mreži i zemlji kao ravnoj ploči“.\n„Mislite li da je stvarno moguće da srušite jednu državu na takav način? Sve što je zasnovano na lažima i nasilju ne može da prođe“, rekao je Vučić, apelujući na građane da ne idu na dalje proteste da ne bi došlo do širenja korona virusa.\nNovi protesti su najavljeni za večeras, mada je na snagu stupila zabrana okupljanja više od pet ljudi na javnom mestu.\nU sukobima između policije i demonstranata Beogradu povređeno je 60 ljudi.\nJutro posle prvog protesta\nNije bilo prekomerne upotrebe sile tokom protesta u Beogradu na kojima je povređeno najmanje 60 ljudi, a uhapšeno 24, kaže Vladimir Rebić, direktor policije.\nOn tvrdi da su policajci reagovali tek kad su im, kako je rekao „životi bili ugroženi“, dodavši da su među povređenima najmanje 43 policajaca, a „imamo podatak o povređenih 17 demonstranata“.\nNa snimcima televizije N1 vidi se kako nekoliko policajaca pendrecima bije dvojicu muškaraca koji sede na klupi.\nNa drugim snimcima se vidi kako policija u opremi za razbijanje demonstracija obara demonstrante na zemlju, udarajući ih pendrecima.\nŠta sve mogu naprednjaci sa dvotrećinskom većinom\nKo patrolira Beogradom u potrazi za migrantima\nRebić je nešto ranije kao organizatore upada u Skupštinu označio Damnjana Kneževića, vođu desničarske organizacije Nema predaje Kosova i Metohije, i Srđana Noga nekadašnjeg člana pokreta Dveri i bivšeg narodnog poslanika.\nBBC reporter u Takovskoj ulici u Beogradu pic.twitter.com/fF4GMlYRHJ\n— BBC NEWS na srpskom (@bbcnasrpskom) July 7, 2020\nVučić: Političko nasilje\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je reč o „najbrutalnijem političkom nasilju u poslednjih osam godina“.\nKako kaže, skup je bio dobro organizovan, a u njemu je učestvovao i deo „kriminalnog, kao i inostranog faktora i službi“.\nOn je takođe istakao da je policija nikoga nije napala, već je reagovala iznuđeno, jer se „ljudi nisu šetali po promenadi, pa da su oni tek tako počeli da ih tuku“.\nU sukobima je, kaže, učestovalo nekoliko stotina ljudi, pet policijskih vozila je zapaljeno, a povređeno je 43 policajaca, od čega jedan ima fakturu lobanje.\n„Važan je bio samo jedan cilj – naneti štetu Srbiji, kako bi delegacija Srbije pod još većim opterećenjem otputovala u Pariz i Brisel (na sastanke o Kosovu)“, navodi Vučić.\nNa kraju obraćanja Vučić je rekao da policijskog časa tokom vikenda verovatno neće biti, jer je to stav ministra zdravlja Zlatibora Lončara i premijerke Ane Brnabić, iako je on protiv toga.\nNevladina organizacija Beogradski centar za ljudska prava saopštila je da je podnela dve krivične prijave zbog „policijskog zlostavljanja“ i pozvao građane da se jave radi pružanja pravne pomoći.\nDirektor policije Vladimir Rebić odbacio je tvrdnje da je policije upotrebila prekomernu silu i ponovio da su policajci reagovali tek kad su im, kako je rekao „životi bili ugroženi“.\nRebić je na konferenciji za novinare ponovio da su povređena 43 policajca, zapaljeno pet vozila i uništeno mnogo opreme, kao i da su privedene 24 osobe koje će se danas naći pred sudijama.\nDirektor policije je odgovarajući na pitanja novinara o krvavim glavama demonstranata i scenama kada je nekoliko policajaca tuklo demonstrantte oborene na pod, rekao da je bilo i krvavih policijskih glava i da je nedavno u Parizu viđeno mnogo brutalnije postupanje policije.\nDa li je srpska politika radikalnija od radikala\nSlika Srbije pred izbore – dva skupa uprkos svim zabranama\nŠta su nam političari obećavali, a šta ispunili tokom prethodnih izbora\nNa pitanje koliko je suzavca sinoć ispaljeno na građane, Rebić je rekao da ne zna tačne podatke, ali da je „ispaljeno koliko je trebalo“.\nPrivedena su 24 huligana, kaže Rebić navodeći da je među njima i Damnjan Knežević, koji se može označiti kao organizator upada u Skupštinu.\nDodaje da je i bivši član pokreta Dveri Srđan Nogo takođe označen kao organizator upada.\nProtesti, suzavac i kamenice u Beogradu – saznajte više 👇 https://t.co/YvG7tnuR85 pic.twitter.com/sTjhMyYAD6\n„Najoštrije osuđujem vandalizam poličara koji stoje iza nasilnog upada u Skupštinu Srbije u trenutku kada se država i zdravstveni sistem suočavaju sa najtežim udarom koronavirusa od početka pandemije“, navela je premijerka Brnabić.\nPredsednik opozicione Stranke slobode i pravde Dragan Đilas izjavio je da vlast može da ga optužuje da je odgovoran za demonstracije koje se dešavaju u centru Beograda i da su trenutni događaji „odgovor građana“.\nDemonstranti su skandirali „izdaja, izdaja“ i pevali „Oj Kosovo Kosovo“, „lopovi, lopovi“, „Ostavka, ostavka“ i uvreda na račun predsednika Vučića, dok su policajcima skandirali bacite štitove\nKako je reagovala Evropska unija?\nEvropska unija smatra da restriktivne mere uvedene da bi se smanjio rizik od širenja korona virusa ne smeju da ugroze osnovna prava i slobode, uključujući pravo na mirne proteste, izjavila je portparolka Evropske komisije Ana Pisonero.\nU pisanom odgovoru za N1, Pisonero je rekla da „zaštita života ljudi mora da bude glavni prioritet“.\n„Vlada treba da utvrdi neophodne mere da se izbori sa rizikom od Kovid-19 na osnovu naučnih i epidemioloških podataka“, izjavila je ona i upozorila da te mere ne smeju da ugroze osnovna prava i slobode.\n„Nasilje protiv mirnih demonstranata i brutalne taktike ne mogu biti odgovor kada ljudi koriste slobodu okupljanja. Pravo na izražavanje mišljenja na miran mora biti poštovano“, naveo je Bilčik na Tviteru.\nProtesti u Srbiji: Opet sukobi demonstranata i policije u Beogradu, suzavac i u Novom Sadu, incidenti u Nišu\nProtesti u Srbiji: Desetine povređenih i privedenih, suzavac, kamenice i pendreci i u Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu


Čupić: Nema opcije da je Krušik prodavao oružje po zakonu; Krušik: Dezinformacije nam nanose veliku štetu | Novosadski informativni portal 021\n"Nikako nije moglo da bude po zakonu", istakao je Čupić, dodajući da je u ovom slučaju očigledan sukob interesa.\n"Agencija po zakonu treba odmah da interveniše i traži objašnjenje od funkcionera i povezanog lica, a to je otac. Agencija je dužna da sve utvrdi i potom da utvrdi kakav je bio uticaj s aspekta trgovine uticaja", rekao je Čupić u Danu uživo, prenosi N1.\nOn objašnjava da otac ne mora da bude vlasnik kompanije da bi postojao sukob interesa, već je dovoljno da bude zaposlen. Navodeći mere koje Agencija može da preduzme, gost Dana uživo kaže da pošto utvrdi postojanje sukoba interesa Agencija od nadležne vlasti, što je u ovom slučaju Vlada Srbije, traži da se ministar Stefanović razreši. Kada je u pitanju trgovna uticaja, ona podleže krivičnoj istrazi i Agencija sve podatke koje je sakupila treba da podnese na uvid tužilaštvu i policiji, kako bi oni pokrenuli istragu, kaže Čupić.\n"Agencija je trebalo istog momenta kada se to pojavilo u javnosti da počne da istražuje. Ako se Agencija ne pojavi u javnosti, to znači da ona ne radi svoj posao. Kada neko ne obavlja posao, on je uzurpiran, on je onemogućen", kazao je Čupić.\nKompanija "Кrušik" iz Valjeva saopštila je, povodom poslednjih navoda Saveza za Srbiju u vezi sa dugovanjima firme GIM prema "Кrušiku", da je kompletna isporučena roba pomenutoj firmi u celosti naplaćena. "Krušik" navodi da SZS dezinformacijama nanosi veliku štetu ugledu fabrike što, kako ističu, za posledicu ima negativan uticaj na potencijalne nove poslove i uposlenost kapaciteta.\n"Krušik" je u saopštenju dostavio i tabelu sa finansijskim rezultatima od 2014. do 2018. godine.\nSZS je ranije danas pozvao ministra odbrane Aleksandra Vulina da objasni građanima Srbije šta se događa u fabrici odbrambene industrije "Krušik" u Valjevu i istakli su da je prema njihovim saznanjima ta fabrika u teškim finansijskim problemima.


Radovi u Kaleniću od polovine sledeće godine | Patak Online – Valjevo vesti\nRadovi u Kaleniću od polovine sledeće godine\nVALJEVO – Radovi na izgradnji Regionalne deponije u Kaleniću trebalo bi da počnu polovinom naredne godine, a prema trenutnim najavamprve količine komunalnog otpada u Kalenić će biti dopremljene krajem 2020. godine. Kako bi se ove najave obistinile država je izdvojila 65 miliona dinara koji su namenjeni za izradu projekta revizije regionalnog plana upravljanja otpadom i tehničku kontrolu, kao i dobijanje građevinske dozvole.\nKako je rekao Zoran Petrović, direktora “Eko Tamnave”, ovo je veliki trenutak za ceo region jer će na ovaj način deset opština u regionu i grad Valjevo rešitivišegodišnji problem odlaganja komunalnog otpada.\n“Do kraja ove godine biće raspisani tenderi za dobijanje građevinske dozvole i izradu projektarevizije regionalnog plana upravljanja otpadom i tehničku kontrolu. U januaru 2019. biće poznato ko je dobio posao na tenderu. Nakon toga sledi početak radovi koji se očekuju u drugoj polovini naredne godine. Ministarstvo zaštite životne sredine već je opredelilo oko 370 miliona dinara za projekte koji budu spremni za finansiranje odnosno oni koji budu imali građevinsku dozvolu. U ovom trenutku jedan od retkih a možda i jedini u Srbiji iz sfere komunalnog otpada smo mi odnosno ”Eko Tamnava”. Blizu smo toga d akomunalni otpad bude odlagan na jednom mestu, a to je deponija Kalenić’”, izjavio je Petrović.\nKako je planirano prvi radovi obuhvatiće izgradnju pristupnih saobraćajnica kao i druge infrastrukturne radove na lokaciji buduće Regionalne deponije. Zatim slede pripremi radovi na objektima koji će se nalaziti u okviru deponije dok će u završnoj fazi biti izgrađeno telo deponije. Prema sadašnjim najavama sve lokalne samouprave koje su uključene u ovaj projekat komunalni otpad moćiće da dovoze u Kalenić od kraja 2020. godine.\nU Regionalnu deponiju u Kalenićudovoziće se komunalni otpad iz jedanaest lokalnih samouprava koje pokrivaju područje od oko 4.000 kvadratnih kilometara sa 365.000 stanovnika. Ovde bi se na godišnjem nivou odlagalo 110.000 tona komunalnog otpada.\nPrethodni članak Novogodišnji koncert muzičke škole – Kao na filmu\nSledeći članak Gradsko veće o komunalnim taksama, ceni nepokretnosti i novom planu regulacije\n19. juna 2019. - 14:46\n19. juna 2019. - 08:33\n18. juna 2019. - 10:53


infozabava – Page 10 – InfoZabava.com\nHome / infozabava (page 10)\nNajbaksuzniji takmičar u Slagalici ikad: Koliko ga je trema pojela, videlo se u svakoj igri\nKviz “Slagalica” je definitivno jedan od omiljenih kvizova, kako kod starije, tako i kod mlađe populacije. Samim tim što već godinama uspešno privlači i gledaoce i učesnike, stekao je određenu reputaciju. Ovaj put se na poziciji crvenog takmičara našao Aleksandar Ignjatović koji zaista nije imao sreće. Ukoliko bismo preskočili prvu …\nNeverovatan podvig sedamdesetogodišnje superbake 777: Istrčala sedam maratona na sedam kontinenata u sedam dana\nSedamdesetogodišnja Čau Smit pretrčala je četiri maratona za pet nedelja, deset maratona u jednoj godini, i više od ukupno 70 maratona tokom života. To joj, međutim, nije bilo dovoljno, pa je odlučila da istrči sedam maratona, za sedam dana, na sedam kontinenata. Ova Amerikanka postigla je svoj cilj ove godine. …\nOvakvog psa još niste videli: Talentovani belgijski ovčar je svoju vlasnicu “oživeo” veštačkim disanjem\nLusi se naime pravila da je poginula od udarca granate, a Deril joj je počeo pritiskati grudi i davati veštačko disanje Nakon što su postali poznati nastupom u italijanskom šou za talente, Lusi Imbergova i njen pas Deril pripremili su novu tačku. Ovaj put održali su prezentaciju vojne tematike na …\nZaboravljene Zvezde Granda: Privukle veliku pažnju na audiciji, a sad ih se malo ko seća\nDanas su stekle slavu i njihove pesme su veliki hitovi, ali kad su se pojavile na audiciji za muzičko takmičenje nisu napravile veliki bum. Foto: Kurir Baš tako se verovatno niko ne seća Ive i Cvete koje su privukle veliku pažnju na audiciji. Naime, reč je o dve preslatke devojčice koje …\nNišta Barbi ili kućica za lutke: Roditelji djevojčici za rođendan kupili pravu pušku, a njena reakcija će Vas šokirati\nJednominutni video počinje prizorom u kojem nešto punija djevojčica u svijetloplavoj majici kratkih rukava sjedi na zadnjem sjedištu automobila i otvara duguljastu plavu kutiju s roditeljskim poklonom. Roditelje u videu ne vidimo, ali čujemo njihove glasove, iz kojih razabiremo da otac sjedi naprijed za volanom, a majka na stražnjem sjedištu, …\nŠale nikad dosta: Saznajte šta ste u bosanskom horoskopu\nŠaljivi horoskop na bosanski način kruži internetom i zabavlja ceo region. Smeha i šale nikada dosta, ali, kako u svakoj šali uvek ima i malo istine, zadovoljite svoju radoznalost i pogledajte koji je vaš znak po bosanskom horoskopu koji već neko vreme kruži internetom. Lopata (22. 12. – 19. 1.) …\n(FOTO) MISLILI STE DA POSTOJE SAMO U MITOVIMA: Verovali ili ne pronađena je zmija sa 2 glave\nUkoliko ste mislili da dvoglave zmije žive u bajkama, grdno ste se pravarili. Verovali ili ne u Sjedinjenim američkim državama, odnosno u Kanzasu je pronađena zmija sa dve glave u divljini i to sa svim slučajno. Prijatelj čoveka po imenu Džejson Telbot slučajno je naišao na ovo stvorenje, a ispostavilo …\nImate problem sa vlagom u vasem domu? Otkrivamo 5 rjesenja za vas veliki problem Vlaga i plijesan u vašem domu ne samo da izgledaju ružno, nego što je još gore – mogu biti uzrokom mnogih oboljenja, od kojih su najčešća respiratorna oboljenja i razne vrste infekcija. Osim toga, mogu utjecati …\nKada mu je prisla na ulici i zamolila da joj pomogne skinuti kostim ni slutio nije sta ce njegove oci ugledati…\nKada mu je prisla na ulici i zamolila da joj pomogne skinuti kostim ni slutio nije sta ce njegove oci ugledati… Djevojka u ogromnom kostimu zeca vise nije mogla izdrzati i morala je napraviti pauzu ali kostim nije mogla sama otvoriti. Pomoc je trazila od slucajnih prolaznika a njihove reakcije …


Potpisan ugovor o korištenju sredstava po Programu podsticaja za šumarstvo za 2015. godinu\nNakon što je Vlada Bosansko-podrinjskog kantona Goražde usvojila Program utroška sredstava po Programu podsticaja za šumarstvo za 2015. godinu i donijela odluku o odobravanju novčanih sredstava za njegovu realizaciju, u Ministarstvu za privredu danas je potpisan ugovor o korištenju ovih sredstava.\nUgovor su potpisali ministar za privredu Esed Radeljaš i direktor JP „Bosansko-podrinjske šume“ d.o.o. Goražde Kenan Kanlić.\nPrema riječima resornog ministra, programom Kantonalne uprave za šumarstvo za podsticaje u šumarstvu u ovoj godini planirana su sredstva u iznosu od 50.000,00 KM.\n– Na raspisani javni poziv po ovom programu prijavilo se JP „Bosansko-podrinjske šume“ sa dva projekta. Jedan se odnosi na pošumljavanje u iznosu od 28.000,00 KM, a drugi na zaštitu od insekata u iznosu od 22.000,00 KM. S obzirom da je Vlada donijela odluku o dodjeli novčanih sredstava po projektu pošumljavanja, danas smo pristupili potpisivanju ovog ugovora – istakao je ministar Radeljaš.\nOdobrena sredstva će prema potpisanom ugovoru biti će iskorištena za realizaciju projekta pošumljavanja u gospodarskoj jedinici „Kolunska Rijeka“ na području općine Foča (FBiH), a kako je pojasnio direktor javnog preduzeća „Bosansko-podrinjske šume“ radi se o sadnji 12.250 sadnica na površini od oko 4,9 hektara.


Radonjić: "Pobeda za rasterećenje" - Sportske.net\nRadonjić: "Pobeda za rasterećenje"\nTrener Crvene zvezde Telekom Dejan Radonjić ocenio je da njegov tim mnogo lagodnije može da zaigra u završnici ligaškog dela domaćeg šampionata nakon trijumfa nad Radničkim u Kragujevcu.\nKošarkaši Crvene zvezde Telekom u sredu su ostvarili peti ovosezonski trijumf nad Radničkim iz Kragujevca čime su i definitvno prebrinuli pitanje plasmana u plej-of domaće lige.\nTrener crveno-belih Dejan Radonjić smatra da će trijumf u Kragujevcu doneti rasterećenje njegovim igračima, te da će predstojeće mečeve odigrati mnogo kvalitetnije.\n"U jednom trenutku došli smo u tešku situaciju da se borimo za četvrto mesto. Imali smo nekoliko neplaniranih poraza, ali pobedom nad Radničkim osigurali smo plasman u plej-of i sa tog aspekta imamo veliko rasterećenje" kazao je Radonjić.\nŠto se same utakmice tiče, crnogorski stručnjak smatra da je kvalitetnom odbranom njegov tim uspeo da na vreme svede domaćina na mali poenterski učinak i tako odvede utakmicu u pravcu Zvezdine pobede.\n"Od samog početka utakmice pokušali smo da jakom odbranom da izrazito napadačku ekipu Radničkog svedemo na manji broj poena. Imali smo problema sa promašenim slobodnim bacanjima i to u trenucima kada smo kontrolisali igru. Lošom realizacijom penala dozvoli smo Radničkom da nas stigne i prestigne. Ipak, vodili smo skoro čitav meč i nadam se da ćemo u narednom periodu igrati na još višem nivou" poručio je Radonjić.\nNjegov tim vezao je pet uzastopnih pobeda a u 12. kolu igra gradski derbi sa Mega Vizurom koji bi mogao da odluči ko će se na kraju ligaškog dela sezone naći na drugoj poziciji na tabeli.


Lokalni Slush 6. septembra u Beogradu - startapima put u Helsinski\nTema ovogodišnjeg Slush lokalnog takmičenja su održive inovacije, te su svi startapi koji razvijaju originalna rešenja iz ove oblasti pozvani da se takmiče. Na nadmetanju u Naučno-tehnološkom parku Beograd žiri će izabrati tri tima, a finski stručnjaci odrediće koji od njih će dobiti priliku da svoje inovativno rešenje predstavi u Helsinkiju.\nPobednik lokalnog takmičenja imaće priliku da učestvuje u pripremnom programu GIA namenjenom startapima u fazi nastajanja gde će uz mentorsku podršku u periodu od 22. novembra do 2. decembra razvijati svoje poslovne ideje pre predstavljanja na dvodnevnoj Slush konferenciji.\nTom prilikom će startapi, na jednoj od najvećih konferencija te vrste u Evropi, svoje ideje predstaviti međunarodnim investitorima i stručnoj javnosti, te će se na taj način povezati sa potencijalnim investitorima i partnerima.\nSve troškove puta i boravka snosiće organizatori, a startapi u ranoj fazi razvoja ili prototip fazi se na takmičenje u Beogradu mogu prijaviti do 1. septembra putem aplikacionog formulara. Radni jezik takmičenja biće engleski.


Željko Komšić, predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine primio je u posjetu generalnu sekretarku OSCE-a Helgu Mariju Schmid. Razgovarali su o unapređenju dijaloga između svih političkih aktera u Bosni i Hercegovini i deblokadi rada državnih institucija. Naglašeno je da je potrebno sprovesti ključne reforme u našoj zemlji, a to se, prije svega, odnosi na izbornu reformu, reformu pravosuđa i obrazovnog sistema, te borbu protiv korupcije i kriminala, navedeno je u saopštenju.\nŽeljko Komšić, predsjedavajući Predsjedništva BiH, istakao je da smo od 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije došli u situaciju gdje je ugrožen suverenitet i teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine i gdje su blokirane državne institucije. Smatra da se to može negativno odraziti na cijelu regiju, ali i Evropu.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić zahvalio se generalnoj sekretarki OSCE-a na saradnji i podršci koju OSCE pruža Bosni i Hercegovini kroz dugogodišnje djelovanje Misije, navedeno je u saopštenju.


BTC $66.022 +5,77%\nETH $4.005 +5,17%\nXRP $1,13 +4,35%\nBCH $638 +4,72%\nEOS $4,61 +4,06%\nU januaru je Fejsbuk zabranio reklamiranje vezano za kriptovalute u pokušaju da zaštiti korisnike od raznih ICO prevara, lažnih prodaja tokena, Ponzi šema i sličnih.\nPostavio je presedan koji sada prate druge platforme i usluge - ali ovaj potez je u suprotnosti sa stavovima šefova ovih preduzeća.\nLjudi odgovorni za kreiranje društvenih mreža kao što su Fejsbuk i Tviter su slavili kriptovalute i blokčein tehnologiju.\nTo je kontradiktorno, jer su to kompanije koje su odgovorne za uvođenje sankcija koje potencijalno mogu ugušiti usvajanje i razvoj blokčeina.\nHajde da pogledamo šta ljudi kao što su osnivač Fejsbuka Mark Zakerberg i direktor Tvitera Džek Dorsi misle o razvojnoj tehnologiji.\nPočetkom 2018, osnivač Fejsbuka Mark Zakerberg izneo je neke pozitivne komentare o kriptovalutama u postu na Fejsbuka. On se fokusirao na potencijalne koristi koje imaju za preduzeća poput Fejsbuka, kao i moć koju oni vraćaju ljudima.\nObratio je svu pažnju na pitanje o kome se sve više govori - centralizacija nasuprot decentralizaciji. Kako je objavio CNBC, Fejsbuk je bio u centru pažnje zbog brojnih problema koji su uglavnom povezani sa njegovim uslugama oglašavanja i njihovim mogućnostima.\n"Postoje važni kontra-trendovi u vezi sa ovim, kao što su enkripcija i kriptovaluta, koji uzimaju vlast od centralizovanih sistema i vraćaju ih ljudima. Zanima me da idem dublje i proučavam pozitivne i negativne aspekte ovih tehnologija i kako najbolje da ih koristimo u našim uslugama."\nNe više od dve nedelje kasnije, Fejsbuk je objavio da će zabraniti oglašavanje vezano za kriptovalute na platformi, što je naišlo na različite reakcije iz šire kripto zajednice.\nTri meseca kasnije, Fejsbuk se našao u jednom od najvećih skandala od svog osnivanja. U suštini, platforma je dostavila lične podatke od preko 50 milijardi korisnika političkoj konsultantskoj firmi Cambridge Analytica.\nZakerberg je na Fejsbuku priznao da je kompanija napravila "greške" dok je istakao šta je dovelo do toga da Cambridge Analytica pristupi podacima Fejsbuk korisnika. Od tada je pozivan u britanskim novinama da se javno izvini, dok je Fejsbuk bio pogođen tužbama.\nU intervjuu sa CNN-om prošle nedelje, Zakerberg je čak naveo da Fejsbuk može imati koristi od regulative - pitanje koje se ove godine dosta vrti oko kriptovaluta i ICO projekata:\n"U stvari nisam siguran da ih ne treba regulisati. Generalno, tehnologija je sve važniji trend u svetu i stvarno mislim da bi pitanje trebalo da bude ‘koja je ispravna regulativa’, a ne da ili ne treba da bude reguliative".\n"Sa druge strane, postoje stvari poput regulacije transparentnosti oglasa koje bih voleo da vidim. Ako pogledate koliko regulacija postoji oko oglašavanja na televiziji i štampi, jednostavno nije jasno zašto bi trebalo da bude manja na internetu, trebalo bi da imate isti nivo transparentnosti."\nU međuvremenu, jedan od primarnih atributa bitkoina i drugih kriptovaluta je mogućnost šifrovanja podataka koji daju anonimnost i privatnost korisnicima.\nPotez Fejsbuka da zabrani oglašavanja vezana za kriptovalute primenjen je i na partnerske platforme Instagram i na njegovu platformu za oglašavanje Audience Network.\nIzvršni direktor Tvitera se usmerio na bitkoin\nDok se Zakerberg bori sa trenutnim poteškoćama na Fejsbuku, izvršni direktor Tvitera Džek Dorsi je bio entuzijastičan u vezi bitkoina u poslednje vreme.\nU intervjuu za Sunday Times objavljenom 21. marta, izvršni direktor Tvitera i Square-a prognozirao je da bi bitkoin mogao da postane jedinstvena globalna valuta za deset godina.\n"Na kraju će svet imati jedinstvenu valutu. Internet će imati jedinstvenu valutu. Ja lično verujem da će to biti bitkoin, verovatno za više od deset godina, ali bi moglo biti i ranije."\nPošto je lično investirao u bitkoin, Dorsi je čvrst zagovornik virtuelne valute. On je takođe i izvršni direktor Square startapa, koji će uskoro funkcionalno integrisati kupovinu i prodaju bitkoina.\nOsim toga, Dorsi je takođe uložio u Lightning Labs, koji je dao 2,5 miliona dolara za pokretanje razvoja Lightning Network-a koji obećava da će obezbediti besplatne i brze bitkoin transakcije.\nDok je Dorsi optimističan u vezi sa bitkoinom, on je ponovio da startap kompanije poput Lightning Labs-a drže ključ za dalje usvajanje širom sveta:\n"Sporo je to i skupo, ali kako ga sve više ljudi ima, te stvari nestaju. Postoje nove tehnologije koje se prave na blokčeinu i čine ga pristupačnijim."\nOno što je uznemiravajuće je to što je Tviter najnovija društvena mreža koja je zabranila reklamiranje kriptovaluta.\nSpekulacije o zabrani od prošle nedelje su potvrđene 27. marta. Tviter će početi da smanjuje reklamiranje ICO projekata i njihovu prodaju tokena, kao reklamiranje globalnih platformi za kripto novčanike, ako ih javno ne objave na odabranim berzama.\nJoš jednom, postoji jasna razlika između mišljenja i stavova o njenom rukovodstvu i planovima samog posla.\nTviter je ispratio Fejsbuk. Društvene mreže pokušavaju da zaštite korisnike od lažnih kompanija i prevara, koje su iskoristile mnoge marketinške kampanje na društvenim mrežama.\nU suštini, inovativni startapovi sa genijalnim biznis planovima su ugušeni zbog radnji prevaranta koji žele da zajašu talas blokčeina i kriptovaluta.\nZloglasni primer je onaj kada je Tviter nalog Džona Mekafija hakovan i iskorišćen za promociju nekih nepoznatih virtuelnih tokena.\nŠtaviše, Tviter je posebno bio ispunjen nalozima koji su lažirali dobro poznate naloge i zagovornike kriptovlauta.\nGugl je sledeći\nNajveći svetski pretraživač, Gugl, prati stope svojih “rođaka” društvenih mreža.\nKako je objavljeno u martu, Guglova ažurirana politika finansijskih usluga isključiće sva oglašavanja vezana za kriptovalute putem svoje usluge AdWords od juna 2018. godine. Još jednom, zaštita potrošača se smatra glavnim pokretačkim faktorom ovog poteza.\nPostoji ironija u potezu Gugla. Dok će doći kraj oglašavanju kriptovaluta, Gugl bi zapravo mogao da uguši rast kompanija u koje je investirao u tome da direktno koriste kriptovalute.\nKompanije kao što je cloud storage Storj zasnovane na blokčeinu i platforma za plaćanje Veem, koje Gugl podržava finansijski, u suštini neće biti u mogućnosti da se reklamiraju na pretraživaču nakon što zabrana stupi na snagu.\nPotez da se zabrani reklamiranje kriptovaluta dolazi manje od godinu dana nakon što je Guglova matična kompanija Alphabet uložila u onlajn novčanik Blockchain.info sa sedištem u Londonu. Ostaje i da se vidi kako će ovaj servis biti u mogućnosti da se reklamira na pretraživaču u junu 2018. godine.\nU to vreme partner Alphabet-a Tom Hulme izjavio je da je njihovo ulaganje u kompaniju, koja je sakupila više od 70 miliona dolara u ukupnom finansiranju, od suštinskog značaja jer je "tempo inovacija u svetu digitalnih valuta neuporediv", prenosi Fortune.\nIpak, provajderi novčanika kriptovaluta i obećavajući ICO projekti neće više imati pristup najvećem svetskom pretraživaču u naredna dva meseca.\nSnepčet (Snapchat) je još jedna velika društvena mreža koja se kreće protiv oglašavanja kriptovaluta. Uspostavili su sličnu zabranu kao Fejsbuk i Tviter, ali su samo zabranili reklame za ICO projekte.\nPrvi investitor u Snepčet, Džeremi Liu bio je optimističan u vezi bitkoina i imao je izuzetno visoku prognozu cena za dominantnu kriptovalutu prošle godine.\nKina je zauzela oštar stav prema kriptovalutama sa vladinog nivoa i to je prečistilo internet kompanije u zemlji. U septembru 2017. zemlja je naredila da se sve menjačnice kriptovaluta moraju zatvoriti.\nKao što je objavio Recode, mnogi poput Alibaba-e i Tencent-a su zabranili oglašavanje kriptovaluta nedugo nakon toga. U međuvremenu, South China Morning Post je otkrio da se čini da pretraživač Baidu ne izbacuje reklame u pretragama vezanim za kriptovalute - samo vesti i članke.\nOčekuje se da ruski pretraživač Yandex bude sledeći - prema izveštajima lokalnih medija.\nOvo je pitanje na koje se možda ne može dobiti odgovor u narednim mesecima. Izgleda da ceo svet čeka jasne regulatorne smernice o kriptovalutama i ICO projektima.\nIako Komisija za hartije od vrednosti pravi pozitivne pomake ka prihvatanju kriptovaluta, možda ćemo videti kontinuirano nezadovoljstvo prema promociji ICO-a i prodaji tokena kriptovaluta na većini onlajn platformi još neko vreme.\nDok ne budu postojale čvrste smernice koje štite većinu korisnika od ICO prevara i zaluđujućih investicionih prilika, te ekstremne sankcije će verovatno ostati na snazi.


"Mislim da ne bi bilo dobro da sada svako svoje principe iznosi u javnost", ističe Dodik i dodaje da je većina detalja usaglašena kada su u pitanju principi, ujedno najavljujući za iduću sedmicu razgovore SNSD-a sa SDA i HDZ-om.\n"Vrlo smo blizu dogovora i nadam se da ćemo ga već početkom iduće sedmice imati i stvoriti preduslove za formiranje Vijeća ministara", kazao je Izetbegović. Dodaje da je papir s principima baziran na Ustavu, zakonima i borbi protiv korupcije.\n"Smatramo da aktivacija MAP-a nije članstvo u NATO-u, da je to tehničko pitanje i da ga ne treba dizati na politički nivo. Donijeli smo zakone, usvojili strategije, treba razvezati taj Gordijev čvor. Kada dođemo u situaciju da se odlučuje o eventualnom ulasku u NATO, to će biti posebno pitanje i trebaće ga preispitati", kazao je on.\n"Što nas više bude, to će reforme lakše ići", poručio je Izetbegović i dodao da ne vidi razlog da to ne budu i dio "bh. Bloka" i SBB. Međutim, lider SBB-a Fahrudin Radončić ponovio je da ovu stranku ne zanima učešće u vlasti.\n"SDA sama za sebe kaže da je najjača stranka. Ne vidim niti jedan razlog da sa SNSD i HDZ ne formiraju državnu vlast, jer za to imaju kapacitet", rekao je on.\n"Savjet ministara isključiva je odgovornost domaćih političkih aktera", zaključio je šef Delegacije EU u BiH Lars Gunar Vigemark.\n"Predsjedništvo treba to da razmotri, a da Dom naroda to primi na znanje", kaže Dodik.\n"Prethodna reformska agenda za četvorogodišnji period u momentu donošenja zadovoljavala je određene okolnosti i potrebe. Međutim, postoji potreba da se nastavi sa provođenjem reformi, a to znači veći broj radnih mjesta, rješavanje prekobrojne javne uprave, korupcije i tako dalje. Sve su to stvari koje treba da krenu od parlamenta", rekao je Vigemark, koji nije govorio o papiru kojeg je predstavio Kolegijumu, a koji govori o reformama koje Evropska komisija traži od BiH.


BEOGRAD – Kreatori ekonomske politike boluju od sindroma arogancije i nojeve glave u pesku. Oni se ogledaju ne samo u tome što se „cunami“ svetske ekonomske krize nipodaštavao ili čak toliko obesmišljavao da su pojedini visoko pozicionirani vladini zvaničnici u toj krizi videli značajnu priliku za masivniji priliv novih stranih greenfield investicija i bum srpske privrede, nego i po tome kakve mere ekonomske politike se vuku ili bolje rečeno ne povlače.\nAutor: Saša Đogović\nU tom kontekstu, ilustrativne su i nerealne projekcije vlade za ovu godinu o prvobitnom rastu BDP od 3,5%, potom o nultoj stopi rasta o čemu se pričalo na Savetovanju na Kopaoniku, da bi se najzad sa Međunarodnim monetarnim fondom napravila projekcija od –2%. No, i ta projekcija je već u momentu njenog usvajanja preko rebalansa budžeta krajem aprila, bila bajkovita, jer su dotadašnji privredni indikatori ukazivali da će pad BDP minimalno iznositi 6%.\nUmesto da se anticipiraju događaji i pravovremeno reaguje na iste, vlada Republike Srbije reaguje zakasnelo, što povećava rizike poslovanja na srpskom tržištu. Na nivou preduzetništva ovakav vid delovanja poznat je pod nazivom menadžersko slepilo. I dok preduzetnici za svoje neadekvatno planiranje poslovnih aktivnosti plaćaju ceh gubljenjem tržišnih pozicija i u najgorem scenariju i nestankom sa tržišta, to vlada Republike Srbije nastavlja sa samozavaravanjem i zavaravanjem privrede i stanovništva bez ikakavih konsekvenci po one koji su glavni kreatori virtuelnih ekonomskih projekcija. Nažalost, umesto njih, konsekvence će snositi i već ih snose privreda i stanovništvo. Produbljuje se nelikvidnost poslovanja, pri čemu je država sa svojom finansijskom nedisciplinom jedan od vodećih izvora nelikvidnosti. Uz očigledan dramatičan pad priliva i domaćih i ino porudžbina, ta nelikvidnost dodatno dobija na zamajcu, što ugrožava opstanak preduzeća, posebno malih i srednjih. Pad poslovnih aktivnosti i produbljena nelikvidnost nedvosmisleno se negativno reflektuju i na kupovnu moć stanovništva. Ionako skromna, ona je neodgovornom ekonomskom politikom vlade Republike Srbije, uz negativno dejstvo eksternog faktora, pogoršana. Dovoljno je videti da se sa prosečnom neto zaradom ne mogu pokriti ni troškovi statističke standardne potrošačke korpe, koja je inače daleko od realnog života i strukture istih potrošačkih korpi u razvijenim tržišnim zemljama, pa da se ilustrativno opiše životni standard prosečnog domaćinstva u Srbiji.\nNeodgovornost ekonomske politike vlade Republike Srbije se, pored njene tromosti i usporenog prihvatanja realnosti, očituje i preko izbegavanja započinjanja prometno potrebnih procesa izgradnje jake i stabilne pravne infrastrukture i restrukturiranja celokupnog javnog sektora. Upravo su to procesi koji bi za krajnju rezultantu trebali da dovedu i do svođenja mita i korupcije na prihvatljive evropske standarde. No, umesto toga, upravo su ove devijantne društvene pojave one koje neprestano bujaju, dok dinamika ukupnih privrednih aktivnosti trpi visok stepen erozije. U odsustvu jakih i obučenih državnih institucija i pravnih mehanizama, u proteklom periodu tranzicije privreda je bez ikakve strategije i plana privatizovana, sve je prepušteno kombinaciji tržišnih sila i nevidljivih kabinetskih ruku. Državne institucije su samo statirale ili bile paravan preko koga se odvijao proces nekontrolisane privatizacije, a time i i daljeg raslojavanja stanovništva. U samo takvom ambijentu su i mogli nastati monopoli ili karteli u pojedinim privrednim delatnostima, ali i u istoriju otići pojedina preduzeća ili pak banke koje su imale tržišnu perspektivu. Dok je bilo privatizacionih prihoda i bilo se lako zaduživati, to je bio i stvaran privid lagodnijeg i boljeg života i poslovne klime u zemlji. No, sada kada su efekti od procesa tranzicije više nego mršavi, a finansijska sredstva nepovratno potrošena u neproduktivne svrhe, to će i efekti svetske ekonomske krize na srpsku privredu biti nepovoljniji. Njeni efekti bi svakako bili slabiji da je srpska privreda okončala ili pak privela kraju na efikasan i efektivan način tranzicioni proces. Međutim, ništa od toga se nije desilo.\nMože se konstatovati da su privreda i stanovništvo ove zemlje žrtve jedne neoliberalne ekonomske doktrine u kojoj je sve prepušteno tržištu. No, dok se takva doktrina i mogla primenjivati u tržišno uređenim zemljama, to ona svakako nije smela imati prođu u Srbiji, posebno posle decenije sankcija i izolacije, pa čak i fizičkog uništenja proizvodnih kapaciteta. Takođe, primena te doktrine u uslovima slabašnih državnih institucija i neizgrađene pravne infrastrukture samo je zadala smrtni udarac domaćoj privredi i olakšala realizaciju planova krupnog kapitala na ovom tržištu. Pod plaštom tržišta, koje u svojoj biti u Srbiji nije ni finkcionisalo, pravdale su se likvidacije inih pravnih subjekata, kamatne stope poslovnih banaka, cene proizvoda u trgovačkim lancima, cene nekretnina, itd. A tržište, da bi funkcionisalo, mora da ima supervizora u vidu stabilnih institucija koji će regulisati okvire odvijanja aktivnosti na istom, kako bi pravila igre bila ista za sve i kako bi se u toj igri štitila prava ne samo svih preduzetnika i države, nego i zaposlenih, odnosno potrošača. Međutim, pravila igre su bila postavljena tako da su stimulisale mito i korupciju protežirajući pojedinačne i partikularne interese na pijedastal, a nacionalne interese na dno piramide. Da je to tako, između ostalog, vidi se i po brojnim protestima nezadovoljnih radnika posle neuspelih privatizacija.\nTakođe, rastuće zaduživanje države na inostranom tržištu posle takvog tranzicionog perioda je pokazatelj neuspešne ekonomske politike iza koje stoje i danas neki njegovi glavni protagonisti u vladi Republike Srbije. Tako se u odnosu na 2000. godinu, Srbija, krajem aprila ove godine, zadužila za skoro 3 puta više. A taj dug će dalje rasti, posle stand by aranžmana sa MMF-om i finansijskih aranžmana sa drugim međunarodnim finansijskim organizacijama i moguće nekim vladama. Time Srbija sasvim sigurno ulazi u zonu visoke zaduženosti, postajući permanentni zavisnik od stranih finansijskih injekcija bez ikakvih naznaka kako bi se pozajmljena finansijska sredstva mogla vratiti. A postaviti zemlju u takvu vrstu zavisnosti ima i političke reperkusije po nju, a o tome izgleda malo ko razmišlja ili mu toliki opseg razmišljanja nije prihvatljiv. Suština je izgleda samo u kupovanju vremena, a o budućnosti koja već kuca na vrata će se razmišljati kad nam ona uđe na ta vrata, a tada već može biti kasno. Time, ustvari, ekonomska i politička pozicija ove zemlje mogu postati žrtve marketinga baziranog na nerealnim očekivanjima i potezima koji su upravo u službi takvih očekivanja i partikularnih interesa.


Balkanska kvadrilaterala priprema kandidaturu za Evropsko i Svetsko prvenstvo u fudbalu\nBalkanska kvadrilaterala o zajedničkoj saradnji\nSrbija, Bugarska, Rumunija i Grčka dogovorili su formiranje inicijalnog organizacionog komiteta koji će raditi na zajedničkoj kandidaturi za domaćinstvo Evropskog i Svetskog prvenstva u fudbalu 2028. i 2030. godine, saopštili su lideri ovih zemalja nakon sastanka u Beogradu.\nCipras i Vučić: Potezi Prištine dolivaju ulje na vatru\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je posle sastanka sa premijerima Bugarske, Rumunije i Grčke Borkom Borisovim, Vjorikom Danćilom i Aleksisom Ciprasom, rekao da će taj komitet imati 16 članova, po četiri predstavnika svake zemlje.\n"Izrazili smo želju i nadu da kroz taj inicicijalni komitet naše zemlje zajednički kandidujemo za domaćinstvo Evropskog prvenstva u fudbalu 2028. godine i Svetskog prvenstva u fudbalu", rekao je Vučić. On je pojasnio da se u decembru 2021. prikupljaju materijali, a da se u junu 2022. donosi odluka.\nPredsednik Srbije je izjavio da je uveren da će Rumunija posvetiti veliku pažnju integraciji Srbije u Evropskoj uniji tokom svog predsedavanja Evropskom unijom u prvoj polovini 2019. godine.\nVučić je izrazio zahvalnost Bugarskoj čije se predsedavanje Unijom završava 31. decembra, i koja je kako je rekao, uložila mnogo napora u poboljšanje pozicije Srbije i čitavog zapadnog Balkana.\n"Mi se politički snažnije uvezujemo i viđaćemo se. Sledeći sastanak je u Rumuniji i biće tokom njenog predsedavanja EU", rekao je Vučić, na zajedničkoj konferenciji sa predsednicima vlada Bugarske, Rumunije i Grčke.\nVučić sa liderima Grčke, Bugarske i Rumunije\nVučić je rekao da je na sastanku sa premijerima te tri zemlje razgovarao o infrastrukturnim projektima i ocenio da je značajno što će uskoro budu završeni istočni i zapadni krak Koridora 10.\n"Mi smo danas razmotrili konkretno pitanje izgradnje autoputa preko Vršca do Temišvara i ističem iskreno zadovoljstvo zbog činjenice da je rumunska strana pokrenula izradu vizibiliti studije u decembru", kazao je Vučić.\nVučić je dodao da bi tako Beograd bio spojen i sa Temišvarom, Sofijom, Solunom i Atinom. On je obavestio medije da su se četiri zemlje dogovorile da zajedno rade na kandidaturi za Evropsko i Svetsko prvenstvo u fudbalu 2028. i 2030. godine.\nU tu svrhu, na marginama sastanka formiran je inicijativni organizacioni komitet za kandidovanje za domaćine Evropskog prvenstva u fudbalu 2028. godine i svetskog 2030. godine.\nSrbija u agendi Rumunije u vreme predsedavanja: Vjorika Danćila\nPredsednica rumunske vlade Vjorika Danćila izjavila je da Rumunija podržava evropski put Srbije i namerava da tokom svog predsedavanja EU od 1. januara 2019. tu temu drži na agendi i u fokusu.\nDanćila je rekla da je upravo zato pozvala predsednika Srbije Aleksandra Vučića da poseti Bukurešt tokom predsedavanja Rumunije EU, kako bi se povećala vidljivost značajnih koraka koje je Srbija do sada preduzela na EU putu.\nPredsednik bugarske vlade Bojko Borisov izjavio je posle sastanka kvadrilaterale da čvršće povezivanje četiri zemlje regiona nije upereno ni protiv koga, te da je kompatibilno sa politikom EU i sa svima koji žele da razvijaju saradnju u regionu.\nBorisov je dodao da Srbija, Rumunija, Grčka i Bugarska imaju velike potencijale koje treba da nastave da razvijaju u budućnosti. Bugarski premijer je naglasio važnost daljeg razvoja infrastrukture navodeći primere auto-puta koji povezuje Srbiju i Bugarsku, železničku infrastrukturu sa Grčkom, koridor i izgradnju mostova preko Dunava ka Rumuniji.\nMoramo da budemo ujedinjeni i kada je reč o zajedničkoj migracionoj politici: Bojko Borisov\n"Kad je reč o problemima moramo da budemo ujedinjeni i kada je reč o zajedničkoj migracionoj politici i u tom smislu oslanjam se na rumunsko predsedavanje da zadrži ovu temu na agendi EU, kao i Solunsku agendu kada je reč o daljem proširenju i budućem članstvu Srbije. Mi smo kompatibilni sa svima koji žele povezivanje ali smo spremni i za zajedničke kandidature kao što je ova u fudbalu", rekao je Borisov.\nBugarski premijer je rekao da ta zemlja 21. decembra objavila tender za gasni konektor i gasno čvorište i najavio da će Bugarska nastaviti sa istraživanjima na tom polju.\n"Proširenje i proces pristupanja Zapadnog Balkana EU su ključni prioriteti za rumunsko predsedavanje. Istakli smo značaj pristupanja Srbije EU. Evropska unija mora da donese pozitivne odluke za ljude na Balkanu, a ne da govori sa pozicije straha", rekao je premijer Grčke Aleksis Cipras.\nGrčki premijer Aleksis Cipras je poručio da je Balkan oblast koja nije drugorazredni region. On je rekao da zemlje na Balkanu moraju da sarađuju, ali i da moraju da ispune obaveze i funkcionišu u skladu sa evropskim tekovinama, da obezbede vladavinu prava i poštuju međunarodno pravo.\n"Smatramo da Srbija ispunjava ove kriterijume, a da druge države moraju da prate ovaj put", rekao je Cipras.\nSastanak kvadrilaterale u Beogradu je treći susret koji se održava ove godine. Prethodni je organizovan u Varni početkom novembra. Tada je istaknuto i da će predsedavanja unijom Bugarske 2018. i Rumunije 2019. biti „zajedničko balkansko” predsedavanje EU.


Carski rez predstavlja najčešće izvođenu operativnu proceduru u savremenoj ginekologiji i akušerstvu, koja podrazumeva otvaranje prednjeg trbušnog zida majke i hiruško otvaranje zida materice kako te se kroz novostvoreni porođajni put beba rukom operatera vadi iz materice i na najbezbedniji mogući način donosi na svet.\nPopularnost navedene procedure, uslovljena pre svega njenom bezbednošću dovela je do možda i nekritičnog porasta stope carskog reza koja danas iznosi oko 30% svih porođaja u našoj sredini, i i preko 50% u određenim centrima širom sveta.\nIpak carski rez je ozbiljna operacija koja nosi brojne medicinske rizike, kako kratkoročne u smislu krvarenja, infekcije, sa posledičnim ugrožavanjem života ili dalje reproduktivne funkcije žene, tako i dugoročne u kojima se potencijalno komplikuje tok svih narednih trudnoća.\nKao i prirodan porođaj, i carski rez se uvek u slučaju nužde može završiti i vađenjem materice u slučaju nezaustavljivog krvarenja, a kako bi se spasao ženin život, pošto je ovo uvek prioritet u akušerstvu.\nCarski rez se u našoj sredini izvodi na osnovu medicinskih indikacija koje mogu biti od strane majke ili ploda, odnosno u svim situacijama gde odgovorni lekar ili tim lekara koji brinu o zdravlju majke procene da postoje stanja u kojima je rizik po majku ili bebu veći ukoliko se porođaj izvede vaginalno.\nGruba podela carskih rezova je na elektivne odnosno planirane i hitne. Kod elektivnog carskog reza pre samog početka porođaja već znamo za medicinsko stanje koje predstavlja rizik za majku ili bebu ukoliko se žena porađa vaginalno i to su pre svega posebni položaji bebe, prethodne operacije na materici kod žene, brojna oboljenja majke ili ploda. U ovim situacijama se prirodan porođaj ni ne pokušava.\nKod hitnog carskog reza je uglavnom žena već u prirodnom porođaju (mada postoje i određena hitna stanja, kao što su odlubljivanja posteljice i druga stanja), u toku koga se detektuju određene komplikacija, poput neneparedovanja porođaja ili ugroženosti bebinog zdravlja u materici kada se u toku samog porođaja donosi odluka o operativnom završetku a ne o daljem toku prirodnog porođaja.\nU svakodnevnoj praksi sve navedene podele i predlozi su mnogo manje jasno odvojeni i nikada sa sigurnošću ne možemo predvideti tok porođaja do samog kraja odnosno potrebu da se trudnoća završi carskim rezom.\nOporavak žene nakon carskog reza svakako je teži, i komplikovaniji nego nakon prirodnog porođaja, mada je i ovde stopa komplikacija savremenim pristupom svedena na minimalnu moguću meru, i carski rez se danas smatra veoma bezbednom intervencijom.\nOd presudne važnosti je u daljem toku za ženu što brža mobliziacija, ustajanje i vraćanje redovnim aktivnostima kako bi se smanjila šansa od dodatnih kmplikacija.\nKljučna pitanja koja brinu mnoge žene je period kada se nakon carskog reza može bezbedno planirati sledeća trudnoća, i bezbedan broj trudnoća koje žena u životu može planirati.\nSmatra se da je priod od 2 godine više nego dovoljan da rana na materici kvalitetno zaraste i ovde se u određenim situacijama može pokušati čak i prirodan porođaj nakon carskog reza, što ipak nosi određene rizike i kod nas se rutinski ne prektikuje.\nČak i da do nove trudnoće dođe pre isteka navedenog perioda ovo svakako nije razlog za paniku, i prekidanje trudnoće, već samo pojačan oprez i možda intenzivniji nadzor u toku trudnoće.\nŠto se tiče ukupnog broja trudnoća, tradicionalno se on nakon carskog reza ograničavao na preporuku od 3 trudnoće, iako ovo svakako nije obavezujuće i novije operativne tehnike koje se danas koriste nude mogućnost i svedoci smo i bezbednih 4 i više trudnoća koje se porađaju carskim rezom. Ipak ovo je krajnje individualno, i moramo imati na umu da sa većim brojem prethodnih carskih rezova raste šansa za brojne komplikacije, te da se one moraju intenzivno nadzirati. Dakle, ne postoji univerzalno pravilo, neke žene će imati uredan tok trudnoće i nakon 4 carska reza, a kod nekih se određene komplikacije mogu javiti i nakon prvog carskog reza što pored operativne tehnike u najvećem broju slučajeva zavisi od samih karakteristika pacijentkinje.


Vujadinović i Vujović na 13. Konferenciji srpskih nacionalnih organizacija iz zemalja regiona\nNarodni poslanik Milimir Vujadinović, predsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu i Radoslav Vujović, pomoćnik generalnog sekretara NSRS, rukovodilac Sektora za zakonodavstvo učestvovali su na 13. Konferenciji srpskih nacionalnih organizacija iz zemalja regiona, koja je održana 14. februara 2022. godine u Novom Sadu.\nSudije i zamenici javnih tužilaca položili zakletvu pred predsednikom Narodne skupštine\nSudije i zamenici javnih tužilaca, koji su prvi put izabrani na tu funkciju, položili su danas zakletvu pred predsednikom Narodne skupštine Republike Srbije Ivicom Dačićem.\nPredsednik Ivica Dačić sazvao 59. sastanak Kolegijuma Narodne skupštine\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić sazvao je 59. sastanak Kolegijuma Narodne skupštine Dvanaestog saziva za ponedeljak, 14. februar, sa početkom u 9.45 časova.\nPredsednik Narodne skupštine Ivica Dačić razgovarao sa predsednikom parlamentarne grupe prijateljstva sa Srbijom u Parlamentu Grčke\nPredsednik Narodne skupštine Ivica Dačić sastao se danas sa delegacijom Parlamenta Grčke, koja boravi u Srbiji na poziv parlamentarne grupe prijateljstva sa Grčkom u Narodnoj skupštini.\nSusret šefice i člana delegacije Narodne skupštine u Interparlamentarnoj skupštini pravoslavlja sa predsednikom Međunarodnog fonda duhovnog jedinstva naroda\nŠefica delegacije Narodne skupštine u Interparlamentarnoj skupštini pravoslavlja Sanja Lakić i član delegacije Aleksandar Čotrić, sastali su se danas u Narodnoj skupštini sa predsednikom Međunarodnog fonda duhovnog jedinstva naroda Valerijem Aleksejevim.\nNajava polaganja zakletve sudija i javnih tužilaca pred predsednikom Narodne skupštine Ivicom Dačićem\nObaveštavamo vas da će sudije i javni tužioci koji su prvi put izabrani na tu funkciju, polagati zakletvu pred predsednikom Narodne skupštine Republike Srbije Ivicom Dačićem, u ponedeljak, 14. februara 2022. godine, u 12 časova.\nOdržana tribina o prevenciji vršnjačkog nasilja i zloupotrebi društvenih mreža\nU organizaciji Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova Narodne skupštine i Vestminsterske fondacije za demokratiju, u okviru aktivnosti HUGEN regionalne parlamentarne mreže, i pod pokroviteljstvom Gradske opštine Stari grad, održana je tribina „Ne okreći glavu, pomozi, prijavi - vršnjačko nasilje i zloupotreba društvenih mreža“. Radionica je održana 10. februara 2022. godine u Velikoj sali Gradske opštine Stari grad u Beogradu.


HeriTag – Centar za istraživanje i promociju kulturnog nasleđa O nama – HeriTag\nCentar za istraživanje i promociju kulturnog nasleđa HeriTag\nHeriTag Centar je udruženje profesionalaca u oblasti istorije umetnosti i menadžmenta klturnog nasleđa. Posvećeni smo istraživanju, interpretaciji i promociji materijalnog i nematerijalnog kulturnog i prirodnog nasleđa Vojvodine, sa fokusom na oblast Srema. Zagovarajući participativni pristup u procesima definisanja, očuvanja, interpretacije i prezentovanja lokalnog kulturnog nasleđa otvaramo prostor za dijalog između prošlosti i sadašnjosti, između zajednica i baštine, kako bi štitili i promovisali kulturni identitet mesta i ljudi koji u njima žive. Kroz različite aktivnosti omogućavamo da se čuje glas svakog zainteresovanog pojedinca ili grupe, želeći da na taj način sačuvamo lične priče i iskustva, kao deo kolektivnog sećanja. Upotrebom digitalnih tehnologija otkrivamo nove, interaktivne i kreativne načine interpretacije nasleđa lokalnih zajednica u cilju povećanja njegove atraktivnosti, kao i dostupnosti kulturnih sadržaja široj javnosti.\nNajznačajnijih ciljeva udruženja su: podizanje svesti o značaju kulturne baštine za održivi razvoj lokalnih zajednica, podsticanje participacije građana u kulturnim aktivnostima, edukacija o kulturnom nasleđu i kroz kulturno nasleđe, podsticanje interkulturnog dijaloga, podsticanje razvoja kulturnog turizma, podsticanje regionalne i međunarodne saradnje u oblasti kulture.\nDušanka Gojić je završila osnovne i master studije istorije umetnosti na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu, kao i master studije na UNESKO katedri za kulturnu politiku i menadžment na Univerzitetu umetnosti u Beogradu i Univerzitetu Lumier Lion II u Lionu u Francuskoj. Radila je kao nastavnik istorije umetnosti u Školi za dizajn „Bogdan Šuput“ u Novom Sadu, Gimanziji i SŠ “Dr Đorđe Natošević” u Inđiji. Bila je deo organizacionog tima četvrtog i petog internacionalnog pozorišnog Itaka Šekspir festivala, kao i šestog internacionalnog Festivala savremene umetnosti Dunavski Dijalozi . U Centru za istraživanje i promociju kulturnog nasleđa HeriTag radi kao projektni menadžer, i bavi se istraživanjem pitanja društvene odgovornosti u upravljanju nasleđem i njegovim potencijalima za doprinos održivom razvoju lokalnih zajednica.\nGordana Milanović je završila osnovne i master studije istorije umetnosti na Filozofskom fakultetu u Beogradu, kao i master studije na UNESKO katedri za kulturnu politiku i menadžment na Univerzitetu umetnosti u Beogradu i Univerzitetu Lumier Lion II u Lionu u Francuskoj. Kao najuspešniji student upisan na master studije istorije umetnosti dobija 2014. godine nagradu “Prof. dr Katarina Ambrozić” i stipendiju za studijski boravak i istraživanje u Parizu. U 2016. godini dobija nagradu Narodnog muzeja u Beogradu za najbolji master rad odbranjen u toku 2014/2015. godine. U dosadašnjem iskustvu volontirala je i stažirala u Narodnom muzeju u Beogradu, Domu vojske Srbije, Centralnom institutu za konzervaciju, Ministarstvu kulture i informisanja (Desk kreativna Evropa), Spomen-zbirci Pavla Beljanskog u Novom Sadu. Bila je deo organizacionog tima prvog Seminara o ekomuzejima u Srbiji. Član je komisije NK IKOM-a Srbije za organizaciju seminara i muzejsko savetovanje, Evropske asocijacije za interpretaciju nasleđa i Asocijacije za kritičke studije nasleđa. U Centru za istraživanje i promociju kulturnog nasleđa HeriTag radi kao projektni menadžer, i bavi se istraživanjem odnosa zajednice prema lokalnom kulturnom nasleđu, kao i principima funkcionisanja ekomuzeja i muzeja zajednica.\nJovana Fuštar završila je osnovne studije istorije umetnosti na Filozofskom fakultetu u Beogradu 2013. godine, dok je master studije kulturologije završila na Fakultetu političkih nauka u Beogradu 2016. godine, baveći se temom osmanskog nasleđa na teritoriji Srbije u 19. veku. Za vreme osnovnih studija, tokom 2012. godine, pohađala je školu konzervacije keramike Diana pri Centralnom institutu za konzervaciju u Beogradu. Volontirala je u brojnim ustanovama kulture na poziciji kustosa, među kojima se izdvaja praksa u Narodnom muzeju u Beogradu. Takođe je bila volonter na manifestaciji Noć muzeja 2011, 2012, 2013. godine. Oblast interesovanja na koju je posebno fokusirana odnosi se na edukaciju o umetnosti i edukaciju u umetnosti. Za vreme pohađanja programa Obrazovanje nastavnika predmetne nastave na Filozofskom fakultetu u Beogradu, na školskim praksama bavila se metodama u umetničkim predmetima razvijajući iste. Interesuje se i za proučavanje različitih kultura. Deo je tima HeriTag Centra.\nMira Čonkić je završila osnovne i master studije istorije umetnosti na Filozofskom fakultetu u Beogradu i Collections Management Certification Program Fondacije za umetnost i kulturu Fionn Zarubica. Period stažiranja je provela u Galeriji FLU i Kabinetu grafike, pri Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu. Učestvovala je u realizaciji projekata Obrada i javno predstavljanje umetničkih dela iz zbirke Fakulteta likovnih umetnosti – Ka virtuelnom muzeju FLU, Restauracija i konzervacija crteža i studija Uroša Predića iz zbirke Fakulteta likovnih umetnosti u Beogradu i njihova prezentacija kao segmenta ukupne zaostavštine umetnika fakultetu u Galeriji FLU i Obezbeđivanje uslova za sprečavanje daljeg propadanja papira izazvanog nepovoljnim klimatskim uslovima u Kabinetu grafike Fakulteta likovnih umetnosti u Beogradu. Kreirala je facebook stranicu Galerije FLU i aktivno radila na realizovanju i promociji programa. Tokom studiranja aktivno je učestvovala u kulturnim programima i težila profesionalnom usavršavanju kroz volonterske programe u Narodnom muzeju u Beogradu, Galeriji Doma vojske Srbije i tokom manifestacije Noć muzeja. Uspešno je završila kurs Konzervacije i restauracije keramike Centralnog instituta za konzervaciju u Beogradu i pohađala brojne stručne seminare. Deo je tima HeriTag Centra. Bavi se problemima savremene umetnosti i načinima njihovih rešavanja, kao i kulturnim nasleđem Futoga.\nCentar za istraživanje i promociju kulturnog nasleđa HeriTag je bilo institucionalno, bilo posredstvom članica deo:


Istorijat dresova 1981-1990 – Crno-bela Nostalgija\nPune četiri i po godine Partizan je nosio opremu beogradskog „Sporta“, a onda, u polusezoni šampionske 1982/83, za tehničkog sponzora opet dolazi „Adidas“. Ali, pre dolaska nemačkog proizvođača opreme, „Sport“ je obukao Partizan u fenomenalni beli dres sa crnom poprečnom štraftom, koji je nošen na samo nekoliko utakmica ali je zadobio kultni status. Počinje era „Adidasa“ duga sedam godina, Partizan dobija prelepe, prepoznatljive dresove sa tankim prugama i dizajn sa tri štrafte na rukavima. Krajem ove decenije „Adidas“ smenjuje malo poznati „Vocado“, anonimna firma sa ne baš sjajnim dizajnom dresova, koji pak, u jesen 1990. na Malti protiv Hiberniansa, posle tri decenije vraća crveno-plavi dres kao Partizanovu rezervnu kombinaciju. U vreme „Adidasa“ pojavljuje se i prvi stalni sponzor na dresu, to je bila slovenačka „Iskra Delta“, 1986. godine.\n1981/82 – 1982/83, Sport\n1982/83 – 1984/85, Adidas\n1982/83 – 1983/84, Adidas\n1982/83 – 1985/86, Adidas\n1987/88 – 1988/89, Adidas


Nikolić: Bajden razume stav Srbije o NATO\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je večeras da je u razgovoru sa potpredsednikom SAD Džozefom Bajednom u Zagrebu bilo reči o saradnji u Jugoistočnoj Evropi, stavu Srbije prema NATO i migrantskoj krizi, kao i da je Bajden pružio punu podršku Srbiji na evropskom putu.\nBajden je zadovoljan napretkom koji smo postigli u saradnji u Jugoistočnoj Evropi i potpuno podržava želju Srbije da ispuni sve uslove kako bi postala članica EU, rekao je Nikolić.\n"On je rekao da je obavešten i saglasan s tim da je naš stav da Srbija nema nameru da traži prijem u NATO i da on to potpuno razume, ali da će podržati ostale zemlje članice bivše Jugoslavije da postanu članice NATO", dodao je Nikolić.\nAmerički predsednik, rekao je Nikolić, ima puno pohvala za odnos Srbije prema migrantskoj krizi i migrantima kao ljudima posebno.\n"On se se nada da će to proteći tako da Srbija nema dodatnih napora, pri čemu je mislio na eventualno zatvaranje granica nekih država u Evropi koje bi ugrozilo Srbiju, koja ne bi zatvorila granice ili koja bi dobijala dalje migrante nekim drugim kanalima, recimo iz Turske, preko Bugarske", rekao je predsednik Srbije.\nSjedinjene Američke Države podržavaju doprinos Srbije u prevazilaženju bezbednosnih izazova, pozitivan odnos prema migrantskoj krizi, kao i doprinos miru i stabilnosti u regionu, rekao je Bajden tokom susreta sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem u Zagrebu, saopštila je prethodno Služba predsednika za saradnju s medijma.\nU Zagrebu je danas održan samit Brdo-Brioni na kome su učestvovali predsednici država bivše SFRJ i Albanije, a kome su prisustvovali i američki potpredsednik Džozef Bajden i predsednik Saveta Evrope Donald Tusk.\nNikolić je rekao da Beograd i Priština treba da nastave da pregovaraju, ali otvoreno i iskreno, a da ono što je dogovoreno treba i da ispune.\nPrema njegovim rečima, tokom samita Brdo-Brioni razgovor je vođen u veoma prijateljskom tonu, ali kako je dodao, uvek ima varnica sa kosovskom predesednicom Atifete Jahjagom, koja po azbučnom redu govori ranije i uvek naglašava da je Kosovo država, na šta predsednik Srbije uvek precizira u kom je Kosovo statusu.\n"Ja onda odgovorim u kom je Kosovo statusu i da je to večiti status\ni da bi bilo bolje da pregovaramo, ali iskreno i otvoreno i da ono što dogovorimo i ispunimo", rekao je Nikolić novinarima.\nPrema njegovim rečima, Srbija se ne zaklanja iza odluke ni jedne druge institucije ukoliko predsednik države ili predsednik vlade nešto dogovore, Srbija to uvek ispuni.\nOn je podestio da je Priština samo jedan dan po potpisivanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju prepustila Ustavnom sudu da odmah suspenduje onaj deo Briselskog dogovora koji se tiče Zajednice srpskih opština.\nJahjaga, kako je dodao, ne može da govori o suštinskoj autonomiji a o tome da je to najmladja država na Balkanu bi "mogla da kaže nešto tek posle odluke Saveta bezbednosti."\nNikolić je rekao da je na samitu bilo reči i o tome koliko je vlada Srbije učinila u dosadašnjim reformama, ocenivši da bi Evropska unija trebalo da Srbiju ohrabri otvaranjem poglavlja.\n"Ja sam zamolio i na skupu i posebno (američkog) potpredsednika (Džozefa) Bajdena da utiče na Evropsku uniju da tu vladu ohrabri otvaranjem poglavlja zato što je nemoguće da neko uradi toliko posla i da ne otvori ni jedno poglavlje tim pre što to otvaranje poglavlja ne predstavlja prijem u Evropsku uniju, ali predstavlja veliko ohrabrenje da ono što radite, radite dobro i da to što ste uradili dobro se jednom konačno valorizuje i kroz stav Evropske unije", rekao je Nikolić.


NDP: Tužilaštvo da ispita zaduženje od 35 miliona KM – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nNDP: Tužilaštvo da ispita zaduženje od 35 miliona KM\nMilićević je naglasio da ne čudi što je negativan revizorski izvještaj za Ministarstvo poljoprivrede za 2013. godinu, koji bi trebalo da se nađe pred poslanicima Narodne skupštine u ponedjeljak, 9. februara.\n“U revizorskom izvještaju jasno se navodi da se Ministarstvo poljoprivrede 12. juna 2013. godine kod jedne od komercijalnih banaka zadužilo na iznos od 20 miliona KM kredita. Ista situacija od 15 miliona KM kredita ponavlja se i 2014. godine”, rekao je Milićević danas na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nOn je naglasio da je Narodna skupština Srpske jedina nadležna da donese odluku o takvom zaduženju, i to na prijedlog Vlade Republike Srpske, a toga u ovom slučaju nije bilo.\nMilićević je zbog toga pozvao ministre finansija i poljoprivrede Republike Srpske da podnesu ostavke.\nGovoreći o Zakonu o javnom redu i miru, koji je ove sedmice usvojen u Narodnoj skupštini Republike Srpske, Milićević je rekao da će, ukoliko počne njegova primjena, to značiti da će Ministarstvo unutrašnjih poslova moći da “saslušava i zadržava do 24 sata sve one koji su svoje mišljenje, tekst, crtež ili sadržaj ostavili na društvenim mrežama, i to sve dok sud ne odluči da li je uopšte bilo kršenja zakona”.\nOn je naglasio da je suština ovog “nedemokratskog zakona” disciplinovanje građana, prenose agencije.\nOkupljanja građana širom FBiH, obilježavaju godišnjicu protesta


U Humsku stigla nova ponuda, Partizan je prihvatio - Vreme je za odlaske i punjenje kase ''do vrha''! - Sportske.net\nSve se brzo izdešavalo kada je ovaj momak u pitanju.\nSejduba Suma objasnio - Evo šta Savo i 'grobari' treba da urade i on će zaigrati mnogo bolje!Za rubriku ''Verovali, ili ne''! Da li je moguće da Partizan OVO traži od Ostojića?Upoznajte "poker" asova za svetlu budućnost Partizana!Argentinci tvrde da je potpisao, Partizan demantuje!Pao dogovor Partizana i Olimpijakosa, potpis sledeće nedelje!\nMnogi su bili iznenađeni odlukom trenera Partizana Sava Miloševića da na pripreme na Zlatibor ne povede Gorana Zakarića, vezistu crno-belih koji je u protekloj sezoni uglavnom bio standardni prvotimac.\nKažemo uglavnom, jer je u finišu sezone, posle dolaska Miloševića, ipak pao u drugi plan, pa imajući to u vidu, onda pomenuta odluka Partizanovog šefa struke možda i nije preveliko iznenađenje.\nI dok se njegovi saigrači ovih dana pripremaju na Zlatiboru, Zakarić ubrzano radi na pronalaženju novog angažmana, a izgleda da će se to vrlo brzo i desiti.\n''Mozzartsport'' je preneo da je u Humsku stigla ponuda vredna 800.000 evra za reprezentativca BiH, i to iz turskog Konjaspora, sa kojim je Partizan prethodnih godina već uspešno poslovao, poslednji put kada je realizovan transfer Marka Jevtovića iz Partizana u ovaj turski klub.\nPomenuti izvor navodi da su u Humskoj već prihvatili pomenutu ponudu, pa je za očekivati da se transfer i ozvaniči narednih dana, ukoliko i fudbaler dogovori svoje uslove sa Turcima.\nIako ponuda nije milionska, Partuizan će ipak solidno zaraditi od veziste koga je prošle godine doveo za 150.000 evra iz sarajevskog Željezničara.\nZakarićev sve izvesniji transfer mogao bi da bude uvod u naredne, mnogo unosnije Partizanove izlazne transfere. Narednih dana očekuje se realizacija transfera Svetozara Markovića u Olimpijakos za 1.5 milion evra, pa Rikarda Gomeša u Dubai za 4 miliona, a šlag na tortu trebalo bi da bude i prelazak Strahinje Pavlovića u Juventus, za rekordan iznos obeštećenja. Mada, nešto je priča o tom rekordu u poslednjih desetak dana prilično utihnula...


Podrška Danske izgradnji kapaciteta sistema odbrane Srbije | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nPodrška Danske izgradnji kapaciteta sistema odbrane Srbije\nDelegacija Ministarstva odbrane i Oružanih snaga Kraljevine Danske, koju predvodi načelnik Uprave za međunarodnu vojnu saradnju Generaštaba pukovnik Hans Mortensen, boravi u poseti Ministarstvu odbrane Republike Srbije. Cilj posete danske delegacije je obilazak celina Ministarstva odbrane i Vojske Srbije koje su u prethodnom periodu bile krajnji korisnici danskih donacija, potpisivanje Protokola o donaciji informatičke opreme, kao i razgovori o aktuelnoj saradnji u oblasti odbrane i predlozima za dalje unapređenje.\nU Upravi za međunarodnu vojnu saradnju dansku delegaciju, u kojoj je bio i otpravnik poslova u Ambasadi Morten Hansen, primio je načelnik Uprave kapetan bojnog broda Milan Konjikovac.\nKapetan bojnog broda Konjikovac informisao je sagovornike o aktivnostima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije u procesu pristupanja Evropskoj uniji, saradnji u okviru Programa Partnerstvo za mir i angažovanju u multinacionalnim operacijama. Zahvalio je za podršku reformi sistema odbrane, kroz kontinuiranu ekspertsku i finansijsku pomoć, navodeći da je Kraljevina Danska jedan od najznačajnijih donatora Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije.\nNačelnik Uprave za međunarodnu vojnu saradnju izrazio je zadovoljstvo ostvarenim nivoom saradnje u oblasti odbrane, istakavši da unapređenje vojnoobrazovne i vojno-vojne saradnje treba da bude prioritet. Preneo je očekivanje za organizovanje posete na visokom nivou, koja bi dala impuls daljem razvoju saradnje.\nPukovnik Mortensen saglasio se da poseban pečat saradnji daju donacije Danske i preneo spremnost za nastavak finansijske i ekspertske pomoći, ukoliko se pronađu oblasti u kojima je moguć konkretan doprinos danske strane. On je istakao neophodnost intenzivnije saradnje u uslovima aktuelnih bezbednosnih izazova i pretnji, poput migrantske krize i terorizma, kao i značaj uspostavljanja saradnje u oblasti sajber bezbednosti.\nObostrano je konstatovano da, nakon višegodišnjeg programa za stabilizaciju i reformu sistema odbrane, postoji prostor za nastavak saradnje i razvoj partnerskih odnosa, kroz ekspertske razgovore i razmenu iskustava u oblastima od zajedničkog interesa.\nTokom posete, direktorka Direkcije za evropske integracije i upravljanje projektima pukovnik dr Katarina Štrbac upoznala je goste sa projektima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije i izrazila očekivanje za nastavak saradnje. Delegacija je obišla i Odeljenje za razvoj psihološke delatnosti Sektora za ljudske resurse, Kabinet za psihijatriju Vojnomedicinske akademije, Upravu za telekomunikacije i informatiku J-6 Generalštaba i Komandu RV i PVO, gde se uverila u korisnost donirane opreme za razvoj operativnih i funkcionalnih sposobnosti Vojske Srbije i postizanje interoperabilnosti.


Outlook grupe aplikacija odlazi - Outlook za iOS i Android\nOutlook grupe aplikacija odlazi\nSmo zadovoljstvo da se fokusirate naš trud na razvijanje grupe funkcionalnost u aplikaciju Outlook za mobilne uređaje.\nZbog ovaj novi fokus smo ste odlučili da se aplikaciju Outlook grupe samostalne kasnije ove godine. Možete da nastavite da ga koristite do 1 maj 2018 godine, ali već možete da pronađete i saradnja sa vaših grupa unutar aplikaciju Outlook za mobilne uređaje. Pogledajte članak Korišćenje grupe u Outlook mobilne aplikacije da biste počeli.\nSve postojeće grupama i funkcionalnost će nastaviti da funkcioniše u programu Outlook na Vebu, Outlook 2016, Outlook 2016 za Mac i bilo koju drugu Office aplikaciju.\nGrupa je važan deo što timskog rada lako unutar programa Outlook i Office. Ove promene spadaju u obe naše nastavak nastojanjima za sužavanje obima Microsoft 365 kao univerzalni kompleta alatki za timski rad i investicije pravimo u Microsoft Teams i Yammer.\nŠta je vremensku osu za penzioni Outlook grupe za aplikacije za mobilne uređaje?\nNa 26 mart 2018 aplikacija će biti uklonjen iz Apple prodavnice aplikacija, Google Play prodavnice i Microsoft Store. Korisnici neće moći da preuzmete aplikaciju Outlook grupe više. Na 1 maj 2018, aplikacija će prestati sa radom. Svaka osoba koja pokušava da biste ga otvorili će biti pozdravili sa porukom ih usmerava da preuzmete aplikaciju Outlook za mobilne uređaje.\nIzmeđu februara i maj, korisnici aplikacije će primiti u aplikaciji obaveštenja podstičući ih da koristite Outlook za iOS i Android za učestvovanje u grupi razgovora i pristup grupu resursa.\nŠta treba da uradite da biste se pripremili za ovu promenu.\nOffice 365 klijente koji imaju aktivni korisnici programa Outlook grupa aplikacije za mobilne uređaje u svoje organizacije će biti obavešten poštom za Office 365 centar za poruke na 8 februar 2018. Ako ne primite ovo obaveštenje, ne morate da preduzmete nijednu radnju.\nAko dobijete obaveštenju centar za poruke, Podstaknite korisnike da biste počeli da koristite aplikaciju Outlook za iOS ili Android za svoje grupa i upravljanje učestvovanje u razgovorima e-poštu grupi u pokretu. Ne moraju da uradite ništa da biste podesili grupe. Kad instalirate aplikaciju Outlook za mobilne uređaje Dodavanje svoje Office 365 e-pošte, njihove grupe će biti vidljiva na listi fascikli.\nKorisnici programa Outlook grupe za mobilne uređaje će primati obaveštenja u aplikaciji direktno između februara i maj, savetnici ih treba da se prebacite. Ako imate interni dokumentaciju upućivanja na aplikaciju Outlook grupe, takođe treba da ukazuju na Outlook aplikacije za mobilne uređaje umesto toga ažurirate.\nKoje Outlook grupe funkcije su dostupne u aplikaciju Outlook za mobilne uređaje?\nU programu Outlook aplikacije za mobilne uređaje vam omogućava da:\nPretraga, napusti, i pridruživanje grupi\nPogledajte listu spojeno grupa i Dodavanje novih članova (uključujući i goste) da biste ih\nSlanje e-pošte grupi i prikaz e-poruke poslate u grupu\nPrikaz datoteka uskladištena u biblioteci dokumenata grupe\nOmiljeni važne grupe, pored svoje omiljene osobe i fascikle\nPogledajte Vodič za Office za potpune detalje na predstojeće grupe povezane funkcije i podešavanja vremena.


Zeničanke protestvovale u SA\nčetvrtak, 27 Decembar 2012 23:17\nGrupa bivših radnika zeničke RK „Bosna“ mirno je protestovalo ispred Kantonalnog tužilaštva u Sarajevu, tražeći da im se vrati njihova imovina, uveže radni staž i vrate radna mjesta. Faruk Balijagić, advokat radnika, istakao je da su na taj način pokušale skrenuti pažnju bh. javnosti na sistematsku korupcju u BiH. Balijagić napominje da se ovaj slučaj već punih pet godina prikriva i naglasio da to nije i jedini, upozorivši da bi kao i brojni prije njega, mogao zastarjeti, što znači da se za situaciju u kojoj su radnici, niko ne bi mogao krivično teretiti. Činjenica je da je zenička 'Bosna' prodana za mizernu svotu, a radnice ostale na ulici, kaže Balijagić, te dodaje da je jedan od razloga okupljanja u Sarajevu korumpiranost pravosudnog sistema u Zenici.\nKljučnu odgovornost u pravosuđu BiH snosi Visoki predstavnik koji, toleriše "ovakav pravni haos i vladavinu korupcije u BiH". Slijedeći korak će biti demonstracije pred uredom Visokog predstavnika koji treba da primjeni svoje bonske ovlasti po pitanju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, koje je izabralo ovakve tužioce i ovakve sudije koji tolerišu visoki nivo korupcije.\nDanašnji mirni protesti radnika zeničke 'Bosanke' sa zahtjevom da im se vrati njihova imovina, uveže radni staž i vrate radna mjesta, danas su trebali biti okončani sastankom u Tužilaštvu bez prisustva novinara, što je advokat radnika odbio, navodeći da javnost treba biti upoznata sa situacijom te da novinarima ne smije biti zabranjen pristup sastanku. /Z.R.-rtvze/\nFoto: Samir Cacan, Radiosarajevo.ba\nViše iz kategorije: « Subotnji protesti: post festum Arena uplatila 6.000 KM Kuhinji »


Aktuelno, Najsvežije vesti, Srbija i region — By taty on May 21, 2012 6:14 pm\nRepublička izborna komisija obradila je rezultate ponovljenih predsedničkih izbora sa 99,34 odsto biračkih mesta po kojima je predsednički kandidat Srpske napredne stranke Tomislav Nikolić osvojio 49,55 odsto, a kandidat liste “Izbor za bolji život” Boris Tadić 47,30 odsto glasova birača.\nPrema tim rezultatima, 46,37 odsto građana je iskoristilo svoje biračko pravo, dok je nevažećih listića bilo 3,15 odsto.\nRIK ima rok od 96 sati od završetka izbora da proglasi konačne rezultate izbora.\nPortparol RIK-a Miodrag Petrović kazao je agenciji Beta da bi izborni materijal sa 90 biračkih mesta na Kosovu, koji je prebačen u Rašku i Vranje, trebalo da stigne u RIK danas posle 18 sati.\nRIK će objaviti konačne rezultate jučerašnjih predsedničkih izbora u roku od 96 sati od zatvaranja biračkih mesta, najkasnije u četvrtak 24. maja do 20 sati.\nCeSID: Nikolić pobedio\nKandidat Srpske napredne stranke Tomislav Nikolić novi je predsednik Srbije osvojivši 49,8 odsto glasova, naspram Borisa Tadića koji je osvojio 47 odsto glasova u drugom krugu predsedničkih izbora održanih juče, saopštio je CeSID. Boris Tadić čestitao je sinoć pobedu suparniku.\nPredsednički kandidat koalicije “Pokrenimo Srbiju” Tomislav Nikolić osvojio je 49,76 odsto glasova, a kandidat koalicije “Izbor za bolji život” Boris Tadić 47,15 odsto.\nTo je sinoć saopštila Republička izborna komisija (RIK) posle obrade 75,92 odsto obrađenog biračkog materijala.\nU drugom krugu predsedničkih izbora glasalo je 46,80 odsto građana s biračkim pravom.\nPrema podacima RIK-a, nevažećih listića bilo je 3,09 odsto.\nTags: Cesid, Drugi krug predsedničkih izbora 20. maja, Drugi krug predsedničkih izbora u Srbiji, Izbori 2012., Izbori u Srbiji, Izbori u Srbiji 2012., Izbori u Srbiji 2012: Rezultati glasanja, Nikolić pobedio, rezultati glasanja na izborima, RIK, SNS, Srbija dobila novog predsednika, Srpska napredna stranka, Tomislav Nikolić, Tomislav Nikolić novi predsednik Srbije, Vesti, Vesti iz Srbije\nKompanija Mercedes-Benz lansirala je parfem za muškarce. To je novitet, kada je Mercedes-Benz u pitanju. Kombinacija italijanske mandarine, esencije...


Ko bi rekao da se žene stide da učine ovo pred partnerom – Nadlanu.com\nKo bi rekao da se žene stide da učine ovo pred partnerom\nObjavljeno 26. okt 2013. / 09:59:17\nČak jedna od šest žena ne dopušta da ih suprug vidi bez odeće, a čak 40 odsto ispitanica kaže kako to sakrivanje tela šteti njihovom braku.\nAko se ponekad osećate neprijatno kada se skidate pred svojim partnerom, ne morate da se brinete, niste jedine. Nova studija pokazala je kako čak jedna od šest žena više od godinu dana nije dopustila svom suprugu da je vidi golu, prenosi “Dejli Mejl”.\nNaučnici su u istraživanju obuhvatili oko dve hiljade žena iz cele Velike Britanije, a one koje su u braku pitali su kada su zadnji put dopustile da ih suprug vidi bez odeće. Šesnaest odsto žena reklo je kako svom suprugu nije dopustila da je vidi golu punih 12 meseci.\nKao razlog tome, polovina ispitanih žena navodi nesigurnost i nelagodu po pitanju sopstvenog izgleda, a treća navodi smanjenu želju za seksom. Oko 40 odsto žena kaže kako je to u znatnoj meri uticalo na njihovu vezu s partnerom, a 36 odsto kaže kako je sakrivanje izazvalo svađe s partnerom.\nSara Bejli koja je naručila istraživanje kaže: “Samouverenost po pitanju sopstvenog izgleda vrlo je važna stavka u polnom životu žena, a nedostatak tog samopouzdanja često izaziva probleme. Relativno veliki procenat žena koje su u braku, partnerima punih 12 meseci nije dopustilo da ih vide bez odeće. Žene bi morale da znaju da čak i ako nisu potpuno zadovoljne svojim telom, vrlo su velike šanse da njihov partner uopšte ne vidi te mane, a nijedna veza ne treba da pati zbog takvog nedostatak samopouzdanja.”\nJovanka Broz sahranjena uz taktove pesme "Bela ćao", ispratilo je 10.000 ljudi\nKakav Mirakul Gibonnija u Areni!


SAOPŠTENJE: Doedukacija ljekara u Rumuniji\nDatum objave: 21.04.2017 15:34 | Autor: Ministarstvo zdravlja / Služba za odnose s javnošću\nDanas je održan sastanak Ministra zdravlja dr Kenana Hrapovića, direktora Direktorata za vanredne situacije MUP-a Rumunije, Raeda Arafata i ambasadora Rumunije u Crnoj Gori, Ferdinanda Nagy-ja. Na sastanku je dogovoreno da tokom jula mjeseca u Rumuniji borave po dva doktora i dvije medicinske sestre iz Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Crne Gore, gdje će u Direktoratu za vanredne situacije te zemlje proći obuku i edukaciju.\nTakva vrsta saradnje i programa razmjene kadra sa drugim državama već se realizuje i pokazala se kao vrlo uspješna, jer je Rumunija zemlja koja ima vrlo razvijen sistem pružanja usluga hitne medicinske pomoći i odgovora na krizne situacije.\nNakon prve posjete naših ljekara i medicinskih sestara, planirano je pravljenje plana i programa dalje razmjene u budućnosti. Postoje obuke i u drugim oblastima, a takođe i studenti iz naše zemlje mogu u Rumuniju ići na obuku i dodatnu edukaciju. U narednom periodu planira se dolazak rumunskih ljekara u Crnu Goru.


Novi magazin: Milan Antonijević o presudi vođi Obraza (29.03.2012.)\nSud sudi, "Obraz" preti\nVođa Obraza Mladen Obradović osuđen je na 10 meseci zatvora zbog širenja mržnje pred Povorku ponosa 2009. godine. Obradović je osuđen zbog organizovanja pisanja grafita koji su pozivali na mržnju protiv gej populacije ("Čekamo vas", "Smrt pederima" i "Beogradom krv će liti, gej parade neće biti").\nSudija Ivana Ramić rekla je u obrazloženju presude da se jedino zatvorom može postići svrha kažnjavanja i prevencije.Zaprećena kazna za delo koje je počinio osuđeni je od tri meseca do tri godine. Ramić je rekla da je sud odbacio odbranu Obradovića da je slogan "Čekamo vas" poziv na pokajanje i istakla da se tim sloganom zagovara diskriminacija prema gej populaciji i da je on pretnja i izaziva strah i osećanje ugroženosti kod gej populacije.\nDirektor Komiteta pravnika za ljudska prava Milan Antonijević ne veruje da 10 meseci zatvora postiže svrhu kažnjavanja. "Maksimalna kazna za to delo iznosi 3 godine i ovo spada u blagu kaznu. Ne znam šta je državi preostalo u borbi protiv organizacija koje promovišu nasilje". Nada se, ipak, žalbi tužilaštva i kaže: "Ranije smo bili svedoci postupaka koji su trajali u nedogled i zastarevali. Nadam se da će drugostepena presuda biti ubrzo napisana i da će Obeadović otići na izdržavanje kazne".\nObradović je 20. aprila 2011. godine prvostepeno osuđen pred Višim sudom u Beogradu na dve godine zatvora zbog organizovanja nereda u Beogradu tokom Parade ponosa, održane 10. oktobra 2010. godine. U neredima na beogradskim ulicama tada je povređeno više od 140 ljudi, od kojih 124 policajca, a pričinjena je i velika materijalna šteta. MUP Srbije je 2005. godine Obraz označio kao klerofašističku organizaciju.\nTužilastvo je zadovoljno presudom kojom je vođa "Obraza" Mladen Obradović osuđen danas u Prvom osnovnom sudu u Beogradu na 10 meseci zatvora zbog krivičnog dela rasna i druga diskriminacija, ali će odluku o eventualnoj žalbi doneti po prijemu pisanog otpravka presude.\nPortparol Republičkog tužilaštva Tomo Zorić rekao je Tanjugu da tužilaštvo smatra da je izrečena zatvorska kazna način da se doprinese promociji sloboda i prava svih građana zagarantovanih Ustavom i zakonom, kao i međunarodnim aktima, a pre svega Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i slobodama kojom je propisana sveobuhvatna zaštita lica od diskriminacijskih akata i sličnih postupaka".\nOn je istakao da je presuda Obradoviću prva te vrste u praksi Srbije i čak u regionu. Prema njegovim rečima, stav tužilaštva je da je ovakva sankcija efektivnog zatvora, put kojim se može unaprediti zaštita od diskriminatornog postupanja kako bi se ubuduće mogle zaštiti najveće vrednosti civilnog društva i demokratije u kojem se poštuju ljudska prava i manjinske slobode.