Prevođenje sa slovačkog na grčki jezik\nPrevođenje sa slovačkog na grčki jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa slovačkog na grčki jezik\nZa online prevod sa slovačkog na grčki jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nSamim tim što Prevodilački centar Akademije Oxford u svom timu okuplja vrsne stručnjake kako za grčki tako i za slovački jezik, te zahvaljujući njihovim profesionalnim, ali i ličnim interesovanjima, to možemo da vam ponudimo i direktan prevod sa slovačkog jezika na grčki, najpre u pisanom obliku, a zatim i usmeno prevođenje u pomenutoj kombinaciji jezika.\nDa se osvrnemo prvo na usmeni prevod, jer je potrebno da naglasimo da prevodilac i sudski tumač koji će biti zaduženi za izvršenje ove usluge mogu da primene kako konsekutivno i simultano, tako i prevod pomoću šapata u toj kombinaciji jezika. A zahvaljujući tome što se sve pomenute vrste ove usluge vrše za tačno određeni koncept događaja, to je vrlo važno da nam date sve neophodne informacije u vezi sa onim koji vi organizujete. Osim podataka o prostoru u kome bi on trebalo da se održi, podrazumeva se da ćete nam dati i informacije o broju učesnika, odnosno predviđenom trajanju, kao i o njegovoj organizaciji. U skladu sa tim informacijama mi ćemo da pripremimo adekvatnu ponudu, koja će sigurno da ispuni ne samo vaša očekivanja kao organizatora, nego i očekivanja svih učesnika u tom događaju. Pored usluge usmenog prevoda, onda kada to zahtevaju uslovi samog događaja, omogućićemo vam i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje.\nMožemo da vam ponudimo i obradu onih sadržaja za koje je neko pre nas već uradio direktan prevod sa slovačkog jezika na grčki, ali tom prilikom nije poštovao pravila profesije, pa u takvim prevodima postoje određene greške koje će lektori i korektori da isprave i u relativno kratkom roku vam ponude kvalitetno obrađene bilo koje vrste sadržaja.\nStručnjaci Akademije Oxford mogu da izvrše i prevod mnogih drugih sadržaja, poput na primer stručnih, odnosno popularnih tekstova bilo koje tematike, zatim udžbenika i ilustrovani, stručnih, dečijih i drugih vrsta časopisa. Takođe, prevodimo i romane, odnosno beletristiku i druga književna dela, ali i sadržaje koji su vezani kako za oblast interneta, tako i za domen marketinga. A osim web sajtova i aplikacija, te online prodavnica, programa, web kataloga i drugih sličnih sadržaja, sudski tumači i prevodioci obrađuju i reklamne flajere, PR tekstove, plakate i brošure, kao i vizit kartice i mnoge druge materijale koji su prvenstveno namenjeni reklamiranju.\nNa zahtev klijenata ćemo izvršiti i direktno prevođenje sa slovačkog jezika na grčki za bilo koju vrstu dokumenata, te uz to izvršiti i overu prevoda pečatom zvanično ovlašćenog lica, kako bismo im na taj način dali zakonsku važnosti, a našim klijentima omogućili da ih koriste kada god imaju potrebu za tim. Ipak, da bismo mogli da uradimo overu sudskog tumača, vi morate da na uvid dostavite originalna dokumenta. A preporučuje se, svakako da na prvom mestu izvršite proveru u vezi sa stavljanjem Apostille, to jest pečata koji nosi naziv i haški za vaša dokumenta. Ovde je neophodno da objasnimo da sudski tumači i prevodioci ne mogu da izvrše overu ovim pečatom, jer ne spada u njihovu nadležnost, a kako se haški pečat ne stavlja baš na sva dokumenta, to se i preporučuje zainteresovanim klijentima da prvo saznaju da li je on neophodan za ona dokumenta za koja zahtevaju direktno prevođenje sa slovačkog jezika na grčki. Ako tom prilikom budu saznali da mora da se izvrši i ova vrsta overe, vrlo je važno da pitaju i u kom trenutku je neophodno staviti haški pečat na ta dokumenta, jer najčešće on se stavlja kada prevodilac i sudski tumač završe svoj posao, ali budući da ima i onih dokumenata gde se prvo stavlja Apostille pečat, pa zatim radi prevod i njega i dokumenta i na kraju overa sudskog tumača, neophodno je da dobiju precizne informacije o svemu. Ovo navodimo zato što upravo od svih tih podataka i zavisi kome klijent prvo treba da dostavi konkretan dokument na obradu.\nUzevši u obzir da ste dužni da dostavite originale na uvid, naglašavamo da imate mogućnost da ih pošaljete ili preporučeno preko “Pošte Srbije” ili da nam ih lično donesete, te da ih pošaljete preko ma koje kurirske službe na adresu jedne od naših poslovnica. Sve ovo isto važi i za hitno prevođenje sa slovačkog jezika na grčki za ma koji dokument, stim što je prethodno dozvoljeno da nam ih pošaljete skenirane preko mejla. U tom slučaju se preporučuje da odaberete onaj način za dostavljanje koji je najbrži, kako bi prevodilac i sudski tumač zaista bili u mogućnosti da ispune vaš zahtev za hitnom obradom dokumenata.\nSve ostale sadržaje možete mnogo jednostavnije i da pošaljete i da primite po završetku obrade, jer je dozvoljeno slanje preko mejla, budući da ne morate da dostavite originale na uvid.\nUz obradu onih dokumenata koje se predaju nadležnim institucijama, a što se odnosi na prevođenje sa slovačkog jezika na grčki kako za različite vrste potvrda, tako i za izjave, odnosno uverenja i saglasnosti (potvrda o slobodnom bračnom stanju, potvrda o visini primanja i o stalnom zaposlenju, uverenje o neosuđivanosti, saglasnost za zastupanje, potvrda o stanju računa u banci, uverenje o nekažnjavanju i ostala), sudski tumači i prevodioci na vaš zahtev u ovoj kombinaciji jezika obrađuju i dokumenta iz oblasti obrazovanja i nauke (svedočanstva završenih razreda osnovnih i srednjih škola, rezultati naučnih istraživanja, potvrde o redovnom školovanju, nastavni planovi i programi fakulteta, uverenja o položenim ispitima, naučni patenti, diplome i dodaci diplomi i druga).\nPrevode i svu poslovnu dokumentaciju (osnivački akt preduzeća, poslovni izveštaji svih vrsta, fakture, statut preduzeća, poslovne odluke, rešenje o osnivanju pravnog lica i druga). Naravno, naši stručnjaci mogu da obrade i potvrdu o prebivalištu, ličnu kartu i uverenje o državljanstvu, kao i krštenicu i venčani list, odnosno izvod iz matične knjige umrlih, te bilo koju vrstu dozvola (dozvola za boravak, saobraćajna, radna, vozačka i ostale). Očekuju vas i direktni prevodi sa slovačkog jezika na grčki kako za građevinske projekte, tako i za dokumentaciju o medicinskim proizvodima, odnosno lekarske nalaze, te za uputstvo za rukovanje, specifikacije farmaceutskih proizvoda i laboratorijske analize tehničkih uzoraka, odnosno za uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, te mnoga druga dokumenta koja se svrstavaju kako u građevinsku, tako i u tendersku, ali i medicinsku i tehničku dokumentaciju.\nSem toga, prevodilac i sudski tumač mogu u pomenutoj kombinaciji jezika da obrade i tekovine Evropske Unije, odnosno punomoćja za zastupanje, zatim bilo koju vrstu sertifikata i licenci, po potrebi prevodimo i presude o razvodu braka, kao i ostale sudske presude, odnosno rešenja i žalbe, a možemo da obradimo i sudske tužbe, odluke i još mnogo drugih pravnih akata.\nPrevodi dozvole za boravak sa slovačkog na grčki jezik\nKada je u pitanju prevođenje dozvole za boravak sa slovačkog jezika na grčki, Prevodilački centar Akademije Oxford svojim klijentima omogućuje i overu urađenog prevoda i to pečatom zvanično ovlašćenog lica (sudski tumač). Tako klijenti u optimalnom roku mogu kod nas da dobiju dokumenta koja su praktično odmah spremna za dalje korišćenje, jer su sa zakonske, odnosno pravne tačke gledišta apsolutno validna. Zato se od klijenata koji su zainteresovani za ovu uslugu i očekuje da na uvid izvrše dostavljanje originala, kao i da se samostalno u okviru nadležnih institucija raspitaju o drugoj vrsti overe za koju nisu prevodilac i sudski tumač zaduženi, a koja podrazumeva stavljanje haškog pečata, odnosno onoga koji je poznat još pod nazivom Apostille.\nNaši stručnjaci, u navedenoj jezičkoj kombinaciji obrađuju i radnu dozvolu, kao i vozačku i saobraćajnu, ali i mnoga druga lična dokumenta (pasoš, krštenica, uverenje o državljanstvu, umrlica, potvrda o prebivalištu, izvod iz matične knjige venčanih, lična karta i druga). Možemo da vam ponudimo i prevod sa slovačkog jezika na grčki za sva dokumenta koja su vezana za oblast obrazovanja i nauke, a što podrazumeva najpre obradu diplome i dodatka diplomi, zatim prepisa ocena, kao i nastavnih planova i programa fakulteta, odnosno svedočanstava o završenim razredima osnovnih i srednjih škola. Naši stručnjaci, takođe obrađuju i prepis ocena, a zatim seminarske, kao i naučne, ali i diplomske radove, zatim naučne patente, rezultate naučnih istraživanja, ali i još mnogo drugih nepomenutih dokumenata iz oblasti bilo obrazovanja ili nauke.\nKada je to potrebno, prevodilac i sudski tumač će da izvrše i direktno prevođenje sa slovačkog jezika na grčki za različite vrste izjava, odnosno uverenja i saglasnosti, te potvrda, tako da će u optimalnom roku da prevedu ne samo uverenje o neosuđivanosti i nekažnjavanju, te potvrdu o slobodnom bračnom stanju i o visini primanja, nego i saglasnost za zastupanje, potvrdu o stanju računa u banci i mnoga druga dokumenta koja se predaju nadležnim službama, onda kada postoji potreba klijenata za tim.\nPunomoćje za zastupanje, zatim sudske odluke i presude, ali i tekovine Evropske Unije, isto tako obrađujemo u navedenoj jezičkoj kombinaciji. A pored toga, sudski tumači i prevodioci rade i prevođenje sa slovačkog jezika na grčki za sudska rešenja i odluke, odnosno za licence, a zatim i za bilo koju vrstu sertifikata, te obrađuju i ugovore i ostala pravna akta.\nGrađevinske projekte, kao i svu ostalu građevinsku dokumentaciju na zahtev klijenata, takođe prevodimo u pomenutoj kombinaciji, ali i sva ona dokumenta koja ulaze u sastav kako dokumentacije za tendere, tako i medicinske, odnosno tehničke i poslovne. Ne samo da će sudski tumači i prevodioci da obrade laboratorijske analize tehničkih uzoraka, deklaracije proizvoda i uputstva za rukovanje, nego i lekarske nalaze i uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, odnosno specifikacije farmaceutskih proizvoda i dokumentaciju o medicinskim proizvodima, ali i statute i osnivačke akte preduzeća, zatim rešenja o osnivanju pravnih lica. A po potrebi, možemo da uradimo i prevod sa slovačkog jezika na grčki za revizorske, finansijske i godišnje poslovne izveštaje, odnosno za poslovne odluke, zatim fakture i još mnogo drugih dokumenata koja ulaze zvanično u sastav pomenutih vrsta dokumentacija.\nPrevođenje književnih dela sa slovačkog jezika na grčki\nKada su u pitanju prevodi dela književnosti sa slovačkog na grčki jezik, sasvim smo sigurni da će sudski tumači i prevodioci, koji su deo našeg tima da ispune sva vaša očekivanja u ovoj oblasti, budući da osim romana i proznih dela, oni prevode i dela poezije, beletristiku i mnoga druga dela književnosti.\nU navedenoj kombinaciji jezika možemo da obradimo i članke iz novina, odnosno stručne, ali i ilustrovane časopise, kao i sadržinu dečijih i mnogih drugih vrsta časopisa. Iako su prvenstveno prevodioci i sudski tumači članovi našeg tima, tu su i profesionalni korektori, to jest lektori, koji mogu da izvrše redakturu različitih vrsta materijala. Radi se o tome da je ova usluga namenjena svim onim sadržajima za koje su prevodi sa slovačkog na grčki jezik već urađeni, ali oni ne zadovoljavaju određeni nivo kvaliteta, te je neophodno da stručnjaci izvrše njihovu lekturu i korekturu i u potpunosti ih prilagode, kako pravilima prevodilačke struke, tako i pravilima grčkog jezika.\nAko bilo koju vrstu događaja organizujete, a potrebno vam je usmeno prevođenje sa slovačkog na grčki jezik, trebalo bi da što pre kontaktirate našu najbližu poslovnicu i precizirate sve detalje. Osim što se u obavezi da nam dostavite informacije o broju učesnika i konceptu samog događaja za koji zahtevate ovu uslugu, trebalo bi da nam date i informacije o njegovom trajanju, odnosno o prostoru u kome bi trebalo da bude održan, kako bismo mogli da pripremimo odgovarajuću ponudu. Ovo se zahteva zato što sudski tumači i prevodioci mogu, u zavisnosti od organizacije samog događaja, da primene kako simultano prevođenje, tako i prevod pomoću šapata, odnosno konsekutivni prevod, pa je neophodno da budemo upoznati sa detaljima organizacije, kako bismo mogli da odaberemo adekvatnu uslugu, uzevši u obzir da se svaka od pomenutih usluga primenjuje za različite vrste događaja. Naglašavamo i da svim onim klijentima za čiji događaj je predviđeno upravo simultano prevođenje u ovoj kombinaciji jezika, možemo da ponudimo i vrlo povoljne cene za iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje.\nPrevod video i audio materijala sa slovačkog na grčki jezik\nUz prevođenje različitih audio i video sadržaja sa slovačkog jezika na grčki, Prevodilački centar Akademije Oxford svim svojim klijentima nudi i mogućnost da dobiju njihovo titlovanje ili uslugu sinhronizovanja tih sadržaja. A to podrazumeva da će naši klijenti na jednom mestu da dobiju kompletno obrađene filmove različitih žanrova, odnosno informativne i obrazovne, ali i zabavne, dečije i sve druge vrste radijskih i televizijskih emisija, kao i reklamne poruke, serije i ostale video i audio sadržaje.\nVršimo i profesionalan prevod sa slovačkog jezika na grčki za internet sajtove, a sudski tumači i prevodioci u pomenutoj kombinaciji jezika mogu da obrade i sve ostale materijale koji su na bilo koji način vezani za oblast interneta (aplikacije, web prodavnice, katalozi, programi i ostalo). Posebnu pažnju će naši stručnjaci da usmere i na SEO pravila (Search Engine Optimisation), koja će i da primene tokom obrade ovih sadržaja, kako bi se oni što pre našli među primarnim rezultatima pretrage.\nNa zahtev klijenata možemo da obradimo i popularne tekstove različite tematike, ali i one koji spadaju u red stručnih. Osim što će prevodilac i sudski tumač da izvrše direktno prevođenje sa slovačkog jezika na grčki za tekstove iz oblasti građevinske industrije, ekologije i zaštite životne sredine, komunikologije i marketinga, odnosno informacionih tehnologija i menadžmenta, oni će na vaš zahtev da prevedu i političke i filozofske, odnosno ekonomske tekstualne sadržaje. Takođe, obrađujemo i one tekstove čija tema se odnosi na oblast kako nauke i obrazovanja, tako i medicine i farmacije, ali i prava i turizma, odnosno finansija, bankarstva i još mnogo drugih oblasti, bez obzira da li su vezane više za prirodne ili, pak za društvene nauke.\nA pored svega što smo ovom prilikom naveli, prevodilac i sudski tumač mogu u pomenutoj kombinaciji jezika da obrade i različite vrste reklamnih materijala. Prevodi sa slovačkog jezika na grčki u ovom slučaju uključuju ne samo obradu kataloga i brošura, već i reklamnih plakata, odnosno flajera, vizit kartica, PR tekstova, letaka i drugih sličnih sadržaja. A naši stručnjaci će tom prilikom da reklamnu poruku, koja je uglavnom skrivena u originalnim materijalima i često ne tako lako uočljiva običnom posmatraču, prilagode kako bi se izvorni govornici grčkog jezika na pravi način upoznali sa onim što se kroz pomenute materijale reklamira.\nPoslovnica slovački na grčki grčki na slovački


"Nema sumnje ko snosi krivicu za logore smrti - Nemci"\nNemački ministar spoljnih poslova Zigmar Gabrijel ukazao je, povodom usvajanja spornog zakona o holokaustu u Poljskoj da istorijsku krivicu za logore smrti snosi samo Nemačka i da je svest o tome...\nNemačka zamrzla izvoz oružja u Tursku\nVlada Nemačke pre formiranja novog kabineta suspendovala je izvoz oružja u Tursku, saopštio je "Špigl", pozivajući se na ministra spoljnih poslova i zamenika kancelara Zigmara Gabrijela.\n"Kina je jedina zemlja na svetu koja ima geopolitičku strategiju", izjavio je nedavno u eksplozivnom intervjuu za "Špigl" nemački ministar spoljnih poslova Zigmar Gabrijel.\nGabrijel bi da ukine sankcije Rusiji\nNemački ministar spoljnih poslova Zigmar Gabrijel predložio je postepeno ukidanje evropskih sankcija Rusiji, saopštio je "Dojče vele".\nNemački ministar: Šta je zajedničko SAD, Rusiji i Kini?\nSAD, Rusija i Kina odnose se prema EU bez dužnog poštovanja, izjavio je nemački ministar spoljnih poslova Zigmar Gabrijel u intervjuu za "Špigl".\n"Ukrajina i Turska u EU? Ne mogu to da zamislim"\n"SAD polako gubi dominatnu ulogu pod Trampom"\nNemački ministar spoljnih poslova Zigmar Gabrijel rekao je danas da se svetski poredak menja i da se polako gubi dominantna uloga SAD kao svetskog lidera pod administracijom predsednika Donalda...\nŠta se krije iza 16+1: Zašto se Brisel plaši Kine\n"Brisel zatečen, dok Kina pruža ruku istoku Evrope", navodi Fajnenšel tajms u tekstu u kom neimenovani diplomata kaže da se o Samitu 16+1 i te kako priča u EU.\nNemačka: SAD velika opasnost, svet će se promeniti\nZigmar Gabrijel, ministar spoljnih poslova u Neamčkoj izjavio je da očekuje da će predsednik SAD Donald Tramp osuditi nuklearni sporazum s Iranom.


01/06/2021 - podunavlje.info\nNušićeva nagrada za životno delo glumcu-komičaru Petru Božoviću\nSMEDEREVO, 1. jun 2021 – Žiri za dodelu Nušićeve nagrade za životno delo glumcu-komičaru, koju dodelјuje festival „Nušićevi dani“, a ove godine čine ga Miroslav Radonjić, teatrolog, direktor Sterijinog pozorja (predsednik žirija), Gordana Đurđević Dimić, dramska umetnica i Nebojša Dugalić, dramski umetnik, doneo je odluku da se Nušićeva nagrada za životno delo dodeli istaknutom dramskom umetniku Petru Božoviću. Petar Božović…\nNušićeva nagrada za životno delo glumcu-komičaru, Petar BožovićLeave a comment\nSMEDEREVO, 1. jun 2021 – Na pojedinačnom prvenstvu Srbije u boksu za mlađe kategorije, održanom u Lazarevcu, nade BK Despot su osvojile dva odličja. U konkurenciji 198 takmičara, pionira, kadeta i juniora, smederevskim mladim bokserima pripala je jedna zlatna i jedna srebrna medalja. Kadet Branislav Marković, u kategoriji do 50 kilograma, posle dvodnevnog nadmetanja, u finalu je bio uspešniji od…\nBokserski klub Despot, Nemanja Gavrilović, Zoran MladenovićLeave a comment\nSMEDEREVO, 1. jun 2021 – Policija je identifikovala dvadesettrogodišnjeg muškarca iz Smedereva koji je pre nekoliko dana vozio „mercedes“ francuskih registarskih oznaka brzinom od 157 kilometara na sat, što je za 107 više od dozvolјene brzine u naselјenom mestu. Automobil, koji nije u njegovom vlasništvu i kojim nije smeo da upravlјa jer nema prebivalište u Francuskoj gde je registrovan, snimlјen…\nkamere, naseljeno mesto, prekoračenje brzineLeave a comment\nSMEDEREVO, 1. jun 2021 – Međunarodni festival poezije Smederevska pesnička jesen raspisao je konkurs za dodelu nagrade Zlatna struna, saopšteno je danas. Nagrada Zlatna struna se dodeljuje jednom godišnje jednoj osobi za najbolji rukopis neobjavljenih pesama pristiglih na konkursu. Za nagradu mogu da konkurišu isključivo autori koji stvaraju na srpskom jeziku. Autori na konkurs treba da pošalju 30 do 50…\nSMEDEREVO, 1. jun 2021 – Malo je toga što može da pokvari slavlje maturantima, nije to moglo ni loše vreme, ni činjenica da Krizni štab tek treba da odluči o tome da li će se i kako mature slaviti. Dok to čekaju, pešačkom zonom u centru Smedereva prodefilovali su u majicama na kojima s ponosom ističu pripadnost odeljenjima i sentence…\nJavni poziv srednjoškolcima i studentima za dodelu finansijske pomoći\nSMEDEREVO, 1. jun 2021 – Grad Smederevo je danas raspisao javni poziv za dodelu finansijske pomoći učenicima srednjih škola i studentima osnovnih i master studija, kao u srednjoškolcima i studentima sa invaliditetom za ovu školsku godinu. Za podsticanje obrazovanja učenika i studenata na teritoriji Smedereva za školsku 2020/21. godinu, Grad je Odlukom o budžetu obezbedio sredstva u iznosu od 6…\nfinansijska pomoć, studenti srednjoškolci, učeniciLeave a comment\nSMEDEREVO, 1. jun 2021 – Sutra se igra poslednje kolo prvenstva u Super B ligi za rukometaše. Uoči pretposlednjeg, koje je igrano u nedelju, Smederevo je bilo prvo na tabeli i u Velikoj Plani, protiv domaće Morave, trebalo je samo da overi plasman u najviši rang srpskog rukometa, praktično da se vrate gde su bili. Da tako ne bude pobrinuli…\nRK Morava, RK Smederevo, Super A liga, Super B ligaLeave a comment\nSMEDEREVO, 1. jun 2021 – U Koncertnoj dvorani Centra za kulturu u Smederevu večeras će, sa početkom u 19 sati, biti održan klavirski koncert Dine Hadžiomerović. Ulaz na koncert je slobodan, a gostovanje u Smederevu je praktično nedelju dana uoči njenog solističkog nastupa u Kolarčevoj zadužbini u Beogradu. Dina Hadžiomerović je rođena 1981. u Beogradu. Srednju muzičku školu “Kosta Manojlović”…\nObjavljen program ovogodišnjih, 38. po redu Nušićevih dana\nSMEDEREVO, 1. jun 2021 – Pozorišni festival „Nušićevi dani“ biće održan po 38. put u Smederevu, ove godine od 13. do 20. juna, a danas je najavljen i kompletan program manifestacije. „U susret Nušićevim danima“ biće u znaku tribine „Teatralizacija vlasti u komedijama Branislava Nušića“ koja će biti održana 10. juna sa početkom u 18 i 30. O temi kojoj…\n25/05/2022, 2:46 am


Pljačke, provale, prevare, trgovina belim robljem: Bande iz BiH haraju Evropskom unijom\n12.01.2018. 21:50 > 21:50\n- Organizovane kriminalne grupe iz BiH uključene su u pljačke stanova i privatnih kuća, nasilne provale i teške prevare, kao i trgovinu belim robljem. Oni se ističu i u poslovima narkošverca - navodi se u izveštaju, koji će razmatrati i Evropski parlament.\nU dokumentu se upozorava i da je BiH destinacija za vozila ukradena na području EU, piše Dnevni avaz.\n- Ostaci velikih količina oružja po stokovima u BiH predstavljaju rizik jer se mogu koristiti za šverc ubojitih materija - navodi se u izveštaju.\nEvropska komisija naglašava važnost saradnje vlasti BiH i evropskih institucija, posebno Evropola.\nU izveštaju su mnogo lošije prošle Albanija koja je problematična zbog šverca migranata i droge, Moldavija zbog pranja novca i korupcije, kao i Ukrajina.\nLopovi rade u parovima i KRADU SKUPOCENU ROBU: Bande iz FBiH sve češće pljačkaju po tržnim centrima u Banjaluci\nZAKON ULICE U BOSNI Od maloletnih kradljivaca do bandi koje KONTROLIŠU cela naselja\nEvropska unija sprečila ulazak 20 OPASNIH OSOBA iz BiH\nKocijančić: Važno je da se dijalog o sporazumu Beograda i Prištine intenzivira


FLEŠ IZ SURDULICE: Nije lako pobediti istog rivala tri puta! - Domaći fudbal, Fudbal\nHotSport»Fudbal»Domaći fudbal»FLEŠ IZ SURDULICE: Nije lako pobediti istog rivala tri puta!\nFLEŠ IZ SURDULICE: Nije lako pobediti istog rivala tri puta!\n| 2019-04-25T09:36:28+02:00\t25. apr 2019. 9:35|0 komentara|FK Radnik Surdulica\nTreća po redu na „domaćem terenu“ prvenstvena utakmica dva superligaša juga Srbije na programu je danas od 18 časova na Gradskom stadionu u Surdulici. Iz oba susreta Radnik je na svom terenu, jednom kao domaćin, a jednom kao gost ostvario dve pobede i skor ova dva tima je 5:0 u korist Surduličana.\nZa očuvanje superligaškog statusa bori se gost Dinamo, koji se trenutno nalazi na predposlednjem mestu tabele sa 13 bodova. Sa duge strane, ekipa Radnika je na sigurnijem odstojanju od ugrožene zone sa 20 bodova, no želja i plan stručnog štaba i fudbalera ostaje s kraja ligaškog dela prvenstva da ukoliko se nije moglo u gornji deo, onda završiti prvenstvo pri vrhu donjeg dela tabele Superlige Srbije:\n– Istina da plej-aut nije počeo onako kako smo planirali, ali i dalje smo u formi i psihički i tehnički. Najbitnije je psihološki se što bolje pripremiti i što bolje ući u ovu utakmicu. Teško je pobediti jednu ekipu tri puta za redom, ali to je naša obaveza i ja se nadam da ćemo protiv Dinama i ovu treću utakmicu rešiti u našu korist – kazao je na redovnoj pres konferenciji pred utakmicu trener Radnika, Milan Milanović.\nKonferenciji za novinare prisustvovao je i strelac pogotka za Radnik na poslednjoj utakmici u Surdulici, Bogdan Stamenković, koji ima motiv više da scenario iz utakmice sa Bačkom ponovi ili duplira.\n– Slažem se sa šefom da je teško istu ekipu pobediti više od dva puta, no mislim da smo dosta kvalitetnija ekipa od Dinama. Imamo respekt prema njima. Mislim da treba pokazati da smo dosta bolji te da ćemo pobediti i uzeti i ovoga puta sva tri boda. Gol pred „mojom“ publikom sa prošle utakmice mi je dodatni motiv, nadam se novim prilikama i voleo bi da to ponovim. Verujem u sebe i svoje saigrače i isto tako verujem da možemo našoj publici prikazati dobru sportsku priredbu, kao što je uvek slučaj u duelima sa komšijama iz Vranja – kaže mladi Radnikov napadač, Bogdan Stamenković.


februar 2022 - ecofeminizam\nZagađenje plastikom raste, ni desetina se ne reciklira\nfeb 28, 2022 Sandra Iršević\nPovećano zagađenje plastikom.U svetu se proizvodi dva puta više plastike nego pre dve decenije od čega najveći deo završi na deponijama, u spalionicama ili u životnoj sredini. Samo 9% se…\nU politikama klimatskih promena potrebne žene\nfeb 25, 2022 Sandra Iršević\nŽеnsko lidеrstvo u politikama klimatskih promеna i zaštitе životnе srеdinе tema je konsultacija koje su održane. Naime, Vlada Rеpublikе Srbijе i Rеgionalna kancеlarija UN Women za Evropu i Cеntralnu Aziju…\nfeb 14, 2022 Sandra Iršević\n“Stakleni plafon” je fenomen sa kojim se suočavamo. “Podaci pokazuju da žеnе nеmaju istе uslovе niti istu brzinu naprеdovanja u poslu. To je jе fеnomеn “staklеnog plafona” sa kojim sе…\nfeb 11, 2022 Sandra Iršević\nKudravi nesit primećen je na Dunavu. Primetili su ga ornitolozi, članovi i volonteri Društva za zaštitu i pročavanje ptica Srbije. Tokom Međunarodnog zimskog popisa ptica vodenih staništa, zabeležili su prisustvo…\nNaučnice su nedovoljno zastupljene u istraživačkim i naučnim krugovima. Danas se obeležava Mеđunarodni dan žеna i dеvojčica u nauci. „Nauka jе jеdan od glavnih pokrеtača društvеnog razvoja i upravo zato…\nZa akva park na Paliću obećan novac\nfeb 10, 2022 Sandra Iršević\nAkva park na Paliću može biti završen u dogledno vreme. Vlada Republike Srbije obezbediće novac. To je dogovoreno prilikom susreta predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Ištvana Pastora, lidera Saveza vojvođanskih…


REČIMA RUŠIMO BARIJERE (VIDEO) – Info LIGA\nby infoLIGA · 21/05/2018\nU saradni sa opštinom Ivanjica, Info LIGA i Medija Tim Ivanjica realizuju projekat ’’Rečima rušimo barijere’’ u kroz koji ćemo približiti javnosti život i rad osoba sa invaliditetom, njihovu svakodnevicu i probleme sa kojima se susreću.\nPredsednik Društva za dečiju i cerebralnu paralizu opštine Ivanjica, Svetlana Glavinić, pre 16 godina uhvatila se u koštac sa tada velikom problematikom prepoznavanja potreba osoba sa invaliditetom od strane čitave društvene zajednice. U odnosu na početke učinjeni su veliki iskoraci zahvaljujući kojima osobe sa invaliditetom danas imaju status ravnopravnih članova društva.\nDruštvo za dečiju i cerebralnu paralizu opštine Ivanjica bavi se razvojem i održavanjem praktičnih veština korisnika dnevnog boravka neophodnih za svakodnevni život, o čemu govori predsednica, Svetlana Glavinić.\nŽivot osoba sa invaliditetom na teritoriji ivanjičke opštine znatno je unapređen. U serijalu ’’Ručima rušimo barijere’’, koji će naredna četiri meseca biti emitovan na portalu InfoLIGA, predstavićemo život i rad lica sa posebnim potrebama kao i ljude i institucije zahvaljujući kojima ova populacija sada ima bolji i bezbrižniji status u društvu.\nTags: info ligainvalidiMEDIA TIM IVANJICAopstina ivanjicaprojekatREČIMA RUŠIMO BARIJERE\n21/05/2018 u 21:18\nNa nedavno održanom Evropskom prvenstvu u karateu(Olimpijski sport)održanom u N.Sadu učestvovali su i takmičari sa posebnim potrebama gdje je jedna takmičarka iz reprezentacije Srbije isvojila srebrnu medalju,a inače je članica karate kluba „Evropa“ Beograd\n21/05/2018 u 19:32\nNext story Izvor sa vodom na sudu\nPrevious story Planinari održali godišnju akciju na Goliji


Predsednik SAD Džordž Buš ocenjuje da iračke snage preuzimaju veću kontrolu u zemlji\nPredsednik SAD Džordž Buš izjavio je da su iračke snage po prvi put od početka rata, sada brojnije od američkih vojnika.\nBuš je u svom nedeljnom radijskom obraćanju naciji pozvao Kongres da završi posao pružanja materijalne pomoći američkim vojnicima u Avganistanu i Iraku. Predsednik Buš ocenio je da se iračke snage bezbednosti sve više osamostaljuju i preuzimaju veću odgovornost za stabilnost zemlje.\n«U ovom trenutku, više od 150.000 iračkih vojnika je obučeno i opremljeno, i po prvi put, iračka armija, policija i snage bezbednosti brojčano nadmašuju američke snage u Iraku. Pomoći ćemo im da ostvare taj cilj, a posle toga će naši vojnici moći da se vrate kući sa počastima koju su zaslužili»\nU Iraku je do sada poginulo više od 1,500 Amerikanaca. Povratak većeg broja američkih vojnika kući podrazumeva obuku i do 270,000 iračkih snaga bezbednosti koji treba da se bore protiv pobunjenika i brane novu vladu. U nedeljnom radijskom obraćanju, predsednik je pozvao Kongres da reši preostale nesuglasice u pogledu dodatnog finansiranja američkih vojnika u Avganistanu i Iraku. On je istakao da ti vojnici štite Amerikance od, kako je rekao, «odlučnog neprijatelja», i preobražavaju nacije koje su do nedavno znale «samo za tiraniju i očaj».\n«U Avganistanu, milioni ljudi su počeli da glasaju od kako smo pomogli oslobodjenje njihove zemlje od Talibana. U Iraku, žrtve naše vojske pomogle su Iračanima da formiraju vladu koja je odgovorna narodu, umesto da narod odgovara vladi.»\nDok se bori protiv terorizma u inostranstvu, predsednik Buš ističe da paralaleno nastavlja da sprovodi ekonomsku politiku u cilju jačanja rasta američke privrede. On želi da Kongres eliminiše ili značajno smanji više od 150 federalnih programa i održi diskreciono trošenje sredstava iz ovogodišnjeg budžeta ispod projektovane stope inflacije. Predstavnički dom američkog Kongresa protekle nedelje je usvojio zakon o energetici koji podstiče eksploataciju domaćih resursa, što je bio jedan od predsednikovih najvećih ekonomskih prioriteta. To je peti put u četiri godine da je Predstavnički dom odobrio Bušov plan u oblasti energetike. Ali prethodna četiri puta zakon nije prošao u Senatu. Demokrate u Kongresu kažu da taj plan dovodi do veće američke zavisnosti od stranih izvora nafte zato što ne podiže standarde efikasnosti goriva za američka vozila. Kongresmen iz Masačusetsa Edvard Marki kaže da taj plan ne podstiče dovoljno korišćenje alternativnih izvora energije i umesto toga, kroz poreske olakšice i subvencije daje 12 milijardi dolara proizvodjačima nafte, prirodnog gasa, nuklearne energije i uglja.\n«Danas, dok se suočavamo sa izazovom rastućih cena nafte i sve veće zavisnosti od nafte OPEK-a, predsednik Buš priznaje da njegov predlog zakona o energetici neće čak ni početi da smanjuje cene benzina. Umesto toga, na svom ranču u Krofordu, on će ugostiti lidera svetskog naftnog kartela – saudijskog princa Abdulaha – od koga će da traži pomoć u smanjenju cena benzina. Predsednik je u pravu kada želi da se sastane sa tim moćnim čovekom, ali je pogrešno da lider SAD mora da traži usluge od princa jedne strane zemlje.»\nPredstavnici Bele Kuće kažu da će predsednik Buš i prestolonaslednik princ Abdulah u ponedeljak u Teksasu razgovarati o svetskim cenama nafte, ali dodaju da će teme sastanka biti i bliskoistočni mirovni proces kao i nova vlada Iraka.


Daewoo FRE280NWC frižider sa zamrzivačem cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nDaewoo FRE280NWC frižider sa zamrzivačem cene\nDaewoo FRE 280NWC Samostojeći, Energetski razred A+, Kapacitet frižidera 171 l, Kapacitet zamrzivača 41 l... specifikacija\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Daewoo FRE280NWC frižider sa zamrzivačem po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Daewoo frižider sa zamrzivačem FRE280NWC na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kombinovani frižideri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Daewoo Kombinovani frižideri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Daewoo FRE280NWC frižider sa zamrzivačem sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Daewoo FRE280NWC frižider sa zamrzivačem. Pre kupovine, podatke za Daewoo frižider sa zamrzivačem FRE280NWC proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Rusija traži povlačenje stranih trupa NATO iz Rumunije i Bugarske - Politički.rs\nRusija traži povlačene stranih trupa NATO iz dve zemlje članice, Bugarske i Rumunije u okviru sporazuma za koji se zalaže da bi se smirile tenzije oko ukrajinske krize.\n“Nema dvosmislenosti”, objavilo je rusko ministarstvo spoljnih poslova u odgovoru na pisano pitanje jedne medijske kuće.\nReč je o povlačenju stranih snaga, opreme i oružja kao i drugih mera sa ciljem vraćanja na situaciju iz 1997. u zemljama koje tada još nisu bile članice NATO, navelo je ministarstvo.\nMinistarstvo je dodalo da je to slučaj sa Rumunijom i Bugarskom, ali da se odnosi i na mnoge druge zemlje u centralnoj i istočnoj Evropi, kao na primer na Poljsku i na baltičke zemlje.\nTo je bio pisani odgovor ministarstva na pitanje na koje ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov nije odgovorio tokom svoje konferencije za novinare 14. januara.\nOdgovor je objavljen danas kada se u Ženevi održava sastanak šefova diplomatije Rusije i SAD, Lavrova i Entonija Blinkena na temu Ukrajine. Vašington optužuje Moskvu da priprema novu ofanzivu na tu bivšu sovjetsku zemlju koja je postala prozapadna sa namerama da se priključi NATO.\nKao garanciju za svoju bezbednost Rusija traži od Amerikanaca i Evropljanja da potpišu sporazume prema kojima bi NATO odustao od svakog širenja i vratio se na bezbednosnu konstrukciju postignutu u Evropi posle kraja hladnog rata i raspada Sovjetskog Saveza.\nPrema Kremlju Zapad je dao verbalno obećanje Rusima tokom 1990-ih da nikad neće proširiti Alijansu, obećanja koja su prekršena sa širenjem NATO na bivše zemlje pod komunističkim okriljem Sovjetskog Saveza.\nZa Zapad ti ruski zahtevi su neprihvatljivi, navodeći sa jedne strane da je njihov savez defanzivan, a s druge strane naglašavajući suverenitet država koje treba da imaju slobodu da biraju svoje saveze.\nPoruka Rogozina NATO-u: “Uništićemo vas za pola sata”\nTagged: BUGARSKA, NATO, RUMUNIJA, RUSIJA


Niška televizija » Otvoreno pismo premijeru Aleksandru Vučiću (VIDEO)\nObjavljeno 09.05.2014. 11:31\nSindikat novinara Srbije, Kragujevačka inicijativa i Koalicija zaposlenih u medijima, čiji je član i Sindikat Studija B, uputili su premijeru Srbije Aleksandru Vučiću otvoreno pismo kojim žele da ga upoznaju sa sledećim činjenicama:\n1. Nacrti medijskih zakona koji predviđaju potpuni izlazak države iz medija u suprotnosti su sa najvišim pravnim aktom, Ustavom Srbije.\n2. Nacrti medijskih zakona pripremani su u nedemokratskoj i nezakonitoj atmosferi, s obzirom da u njihovoj izradi nisu učestvovali predstavnici medija čiji su osnivači lokalne samouprave, a da su se od Nacrta ogradili i članovi radne grupe čija se imena nalaze u rešenjima o formiranju Radne grupe\n3. Imajući u vidu dosadašnje rezultate privatizacije medija jasno je da je ovakav koncept u direktnom interesu moćnog lobija koji okuplja tajkune. Građanima će biti uskraćeno pravo da budu objektivno informisani čime će direktno biti ugrožen javni interes.\n4. Beskompromisnim konceptom privatizacije medija biće ograničena i prava manjinskih zajednica, što je takođe suprotno Ustavu i praksi evropskih država\n5. Nesporna je činjenica da u Evropskoj uniji postoje mediji čiji su osnivači lokalne samouprave, kao i Regionalni javni servisi.Takvu mogućnost predviđa i važeća Medijska strategija koja je dobila pozitivno mišljenje Evropske unije.\n6. Sindikat novinara Srbije, Kragujevačka inicijativa i Koalicija zaposlenih u medijima insistiraju da se pre usvajanja medijskih zakona otvori izveštaj Verice Barać. Pojedini ljudi koji vode medije prozvane u ovom Izveštaju, bili su deo tima koji je kreirao set medijskih zakona. Pod njihovim direktnim pritiskom pripremana su rešenja koja štite interese krupnog kapitala, i koja će, ukoliko budu usvojena, voditi u dalju tajkunizaciju i tabloidizaciju medija. Javnost će ostaviti bez nepristrasnih informacija, a više od 4.000 ljudi bez posla.\nU suprotnom, pozvaćemo građane da se suprostave uvođenju medijskog mraka i da odbrane javni interes i Ustavom zagarantovano pravo na objektivno i pravovremeno informisanje.


Nenad Vučković Archives - KRIK\nVeljko Belivuk oslobođen za pomaganje u ubistvu na šinama\nVeljko Belivuk zvani Velja Nevolja, navijač Partizana i jedan od najbližih saradnika kriminalca Aleksandra Stankovića zvanog Sale Mutavi, pravosnažno je oslobođen optužbi da je u januaru 2017. učestvovao u ubistvu Vlastimira Miloševića nakon što je presudu potvrdio i Apelacioni sud. Presudom su oslobođena i druga dvojica okrivljenih Marko Miljković i […]\nViše tužilaštvo: Po našem nalogu uhapšeno 10 osoba\nMinistar policije Nebojša Stefanović izjavio je u petak da je oko 150 ljudi uhapšeno u okviru akcije protiv organizovanog kriminala, međutim, taj broj je teško potvrditi. Iz Višeg tužilaštva u Beogradu za KRIK su rekli da je po njihovom nalogu u akciji uhapšeno deset osoba, dok ostala tužilaštva i dalje […]\nUbistvo kriminalca i vođe navijača Partizana Aleksandra Stankovića zvanog Sale Mutavi ispituje Tužilaštvo za organizovani kriminal, saznaje KRIK. Više tužilaštvo koje je prvobitno vodilo ovaj slučaj nije želelo da odgovori kada je prosledilo predmet. Piše: Bojana Pavlović Istraga o ubistvu Stankovića nije zvanično otvorena ni posle godinu i po dana. […]\nPoverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić naložio je Ministarstvu unutrašnjih poslova da u roku od tri dana dostavi KRIK-u informacije o tome da li je Sektor unutrašnje kontrole proveravao veze pripadnika žandarmerije Nenada Vučkovića sa kriminalcima iz ekipe Aleksandra Stankovića – Saleta Mutavog. Piše: Milica Vojinović Pripadnik Žandarmerije […]\nOdbačena krivična prijava za zloupotrebu vojnog strelišta\nOsnovno javno tužilaštvo u Pančevu odbacilo je krivičnu prijavu Vojnog sindikata protiv brigadnog generala i potpukovnika zbog sumnje da su omogućili kriminalcima Aleksandru Stankoviću i Veljku Belivuku i njima bliskom žandarmu Nenadu Vučkoviću da koriste strelište i municiju Vojske Srbije, otkriva „Insajder“. Piše: Milica Vojinović Tužiteljka u ovom slučaju donela […]\n„Insajder“: Navijač Partizana pretio novinarima na inauguraciji\nNa inauguraciji predsednika Aleksandra Vučića krajem maja ove godine novinarima „Insajdera“ i VICE-a pretio je navijač Partizana Marko Todorov, otkriva „Insajder“. Piše: Jelena Radivojević Prvo osnovno tužilaštvo u Beogradu obavestilo je redakciju „Insajdera“ da je identifikovalo Marka Todorova kao osobu koja je njihovoj novinarki uputila pretnje, ali da nema osnova […]


Parlament RS odbacio bonska ovlašćenja i promovisao pravo na samoopredeljenje entiteta – ERVROPSKE ROMSKE NOVINE – ERVROPAKO ROMANO LIL – EUROPEAN ROMA NEWSPAPERS\nNarodna skupština Republike Srpske u jutarnjim satima 12. novembra usvojila je zaključke kojima se odbacuju “bonska ovlašćenja” visokog predstavnika i najavljuje da će parlament RS pokrenuti inicijativu za ukidanje Кancelarije visokog predstavnika (OHR). U zaključcima se promoviše i pravo RS na samoopredeljenje, što, u okvirima Dejtonskog sporazuma, podrazumeva očuvanje dejtonske strukture i široke autonomije entiteta.\nU zaključcima parlamenta, koji su izglasali poslanici vladajuće većine SNSD, DNS, DEMOS, SP, Ujedinjene Srpske i NDP, “bonska ovlašćenja” odbacuju se kao “potpuno neustavna, nezakonita i nelegitimna, s ozbirom na to da njihova primena predstavlja flagrantnu povredu ustavnopravnog poretka BiH i kršenje osnovnih ljudskih prava, kao i međunarodnih instrumenata za njihovu zaštitu”.\n“Neprihvatljiv je i neproduktivan dalji ostanak i ponašanje visokog predstavnika u BiH, čije izjave češće doprinose nesporazumima nego sporazumima u BiH”, dodaje se u zaključcima.\nNarodna skupština RS usvojila je Informaciju o neustavnoj transformaciji dejtonske strukture BiH i uticaju na položaj i prava RS, u kojoj se navodi da institucije Republike Srpske imaju obavezu da insistiraju na doslednom sprovođenju Dejtonskog sporazuma, posebno Aneksa četiri – Ustava BiH.\nU informaciji su navedene i teške optužbe na račun opozicije u RS i predstavnika SDS i PDP u institucijama BiH u Sarajevu, koji su označeni kao “izdajnici, bakirovci, nosioci probosanske politike”.\n“Novi Ustav RS zasnivaće se na izvornim principima Dejtonskog sporazuma i omogućiće RS povrat oduzetih nadležnosti i funkcionisanje u skladu sa Dejtonskim sporazumom”, navodi se u zaključcima.\nU zaključcima se nalaže institucijama RS da, bez odgađanja, preduzmu neophodne aktivnosti i pripreme sveobuhvatne informacije o okolnostima i aktivnostima koje su dovele do donošenja odluke o davanju saglasnosti RS na sporazume o formiranju Zakona o odbrani BiH, Zakona o indirektnom oporezivanju BiH, Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savetu BiH, kao i drugih zakona kojima su “derogirane nadležnosti Republike Srpske”.\n“U slučaju negiranja prava naroda na samoopredeljenje koje je proklamovano Poveljom UN i daljoj podršci aktivnostima koje vode razgradnji Dejtonskog sporazuma, Republika Srpska zadržava pravo da konačno odluči o svom budućem statusu”, navodi se u usvojenim zaključcima.\n“Takve aktivnosti treba odrediti kao krivično delo po Кrivičnom zakonu Republike Srpske”, navedeno je u zaključcima.\n“Pre svega zbog toga što neprihvatljivim smatra formiranje NATO granice prema Srbiji, kao i zbog ogromnih troškova koje bi pristupanje ovom savezu proizvelo za RS i BiH”, navodi se u zaključcima.\nU slučaju “nasilnih” pokušaja pristupanja BiH NATO savezu, dodaje se, Republika Srpska će održati referendum na kojem će građani odlučiti o članstvu RS u bilo kakvim vojnim savezima.\nPrijedor: Novac za zapošljavanje Roma izbačen iz budžeta


Tema: SAD: Jedan od temelja integracije Srbije u zapadni svet su zasluge đenerala Draže\n31.07.2008., 16:06 #1\npolako stvari dolaze na svoje mesto\nAmerička ambasada u Beogradu i NVO “Evroatlantska inicijativa” kao jedan od temelja integracije Srbije u zapadni svet vide zasluge đenerala Draže i njegovih četnika\nNasuprot ubeđenju mnogih, vodeći mediji u Srbiji ipak se ne utrkuju u propagiranju svih inicijativa koje dolaze sa Zapada. Naime, ima jedna inicijativa koju oni bojkotuju, dok se vladajuće strukture drže po strani. To je akcija američke ambasade u Beogradu, koju vodi njen vazduhoplovni ataše potpukovnik Džon Kapelo, a pomaže ambasador Kameron Manter, da najveća misija spasavanja oborenih savezničkih pilota u Drugom svetskom ratu najzad dobije tretman kakav zaslužuje. Piloti su većinom bili Amerikanci, a spasioci Srbi – četnici pod komandom đenerala Draže Mihailovića.\nRečenu inicijativu pokrenula je nevladina organizacija “Evroatlantska inicijativa”, koja je, po prirodi stvari, tesno vezana za američku ambasadu u Beogradu. Osnivači “Evroatlantske inicijative”, Bojan Dragićević i Danijel Šunter, snimili su 2004. godine izjave jednog od spasenih pilota, Klera Masgroua, i jednog od spasilaca, Miodraga Pešića. Snimke su “stavili u fioku”, kaže Dragićević za NIN, jer je bilo jasno da od emitovanja u skorije doba neće biti ništa, ali takođe i da “to jednog dana može biti nacionalno bogatstvo”. “Uostalom, kada je reč o evroatlantskim integracijama, ovo je, u istorijskom smislu, najreprezentativnija srpska priča”, kaže još Dragićević.\nSrećom, stvari su mnogo bolje stajale kod druge strane – američke. Primera radi, američki ratni veterani tražili su da se zabrani prikazivanje filma “Bitka na Neretvi” u Sjedinjenim Državama, zbog krajnje ogoljene ratne propagande. Ili, gradonačelnik Los Anđelesa Tom Bredli proglasio je 17. jul 1986. godine za “Dan sećanja na generala Dražu Mihailovića” (toga dana, 1946. godine, komunisti su pogubili đenerala). Dug je spisak kongresmena i senatora koji su zajedno sa četničkim veteranima učestvovali u obeležavanju Dražin-dana širom Amerike. Dražu je javno hvalio i predsednik Ronald Regan, u čije vreme je američka štampa pisala o zločinima Albanaca nad Srbima na Kosovu i Metohiji.\nSvakako je najpoznatija priča o pokušajima grupe spasenih pilota da se đeneralu Draži podigne spomenik u Vašingtonu, na javnom zemljištu u blizini Bele kuće. Pokušaj je osujećen protestima komunističkih vlasti iz Beograda. Nešto posle ovoga, vlast u prestonici preuzima Slobodan Milošević. Može se samo pretpostaviti šta bi se desilo devedesetih godina da je Milošević poništio protest svojih prethodnika, da je pozvao spasene pilote u Beograd i obnovio inicijativu za podizanje spomenika ispred Bele kuće. U to doba, Franjo Tuđman je tesno sarađivao sa ustaškom emigracijom – dakle, sa osobama koje su se nalazile u neprijateljskom taboru, dok Milošević nije imao snage i mudrosti da savlada ideološke barijere ni po jednom tako krupnom pitanju (on je i u Rusiji odabrao pogrešnu, gubitničku komunističku struju, ali to je druga tema). Ni naredne vladajuće garniture, koje su navodno demokratske, nisu uspele da odbace nasleđe svojih roditelja: beogradski protest protiv podizanja spomenika đeneralu Draži u Vašingtonu još nije povučen.\nI tako, kada je prošle godine u Beograd stigao potpukovnik Džon Kapelo, novi vazduhoplovni vojni ataše američke ambasade, došlo je vreme da Dragićević i Šunter izvuku svoje stare radove iz fioke. Kapela je fasciniralo što u Srbiji veliki broj ljudi ne zna za akciju spasavanja savezničkih pilota od strane četnika, koju je on smatrao mogućim temeljom u izgradnji boljih odnosa između Srbije i Zapada.\nJedan od prvih poteza potpukovnika Kapela bio je poseta Pranjanima – sela ispod Ravne gore u kome je postojao aerodrom sa koga je evakuisan najveći broj spasenih pilota. Kapelo je povezao Pranjane sa državom Ohajo, sa kojom Srbija već ima potpisan sporazum o vojnom i ekonomskom partnerstvu. Zahvalnicu meštanima Pranjana, koju je potom poslao guverner Ohaja, odneo je lično Kameron Manter, američki ambasador u Srbiji. Bio je to njegov prvi odlazak iz Beograda. Američki ambasador obećao je Pranjancima da će pomoći koliko može u realizaciji planova potpukovnika Kapela. Uskoro su, na Svetog Savu ove godine, američki marinci u svečanim uniformama podelili 300 poklona đacima seoske škole. Usledilo je organizovanje izložbe fotografija o misiji “Heljard”, kako se zvala operacija evakuisanja spasenih pilota iz Srbije. Izložba je najpre bila postavljena u Američkom kutku u Kragujevcu. Na otvaranju, potpukovnik Kapelo je govorio o zaslugama đenerala Draže i posthumnom odlikovanju koje je dobio od predsednika Harija Trumana, naglasivši: “U američkim vojnim krugovima ova misija smatra se jednom od najuspešnijih spasilačkih misija iza neprijateljskih linija u istoriji ratova”. Krajem maja izložba je iz Kragujevca preseljena u Vranje, a potom će obići i ostale gradove u kojima postoji Američki kutak (Bujanovac, Niš, Novi Sad, Subotica i Beograd).\nU razgovoru za NIN, Kapelo, Dragićević i Šunter kažu da ih najveći deo posla čeka oko podizanja velikog muzeja u Pranjanima. U odgovarajuće hangare biće postavljeni avioni koji su tu nekada sletali, muzej će imati kopije svih dokumenata o misiji “Heljard”, predmete koji se mogu sakupiti, voštane figure četnika i američkih pilota, itd. U restoranu će se svakako služiti gibanica i šljivovica, koje su se Amerikancima veoma svidele, pa su ih posle posete Pranjanima stavili na meni svoje ambasade.\nS druge strane bare, u najvećem muzeju vazduhoplovnih snaga, u Ohaju, otvoriće se Četnički kutak. Imaće deo sadržaja iz pranjanskog muzeja, poput voštanih figura i fotografija.\nU toku je izrada i jednog dokumentarnog filma o misiji “Heljard”. Autori su Dragićević i Šunter, a finansijsku podršku pruža američka ambasada.\nInače, prva dva američka aviona Nemci su oborili nad Srbijom 24. januara 1944. godine.\n31.07.2008., 16:06 #2\nRe: SAD: Jedan od temelja integracije Srbije u zapadni svet su zasluge đenerala Draže\nPosle oštre borbe sa Bugarima, jednu posadu spasili su četnici Topličkog korpusa, dok su do druge posade pre Nemaca stigli četnici Zlatiborskog korpusa. Avioni su pripadali američkom 15. vazduhoplovnom korpusu, koji je minule jeseni iz Afrike premešten na aerodrom u Fođi kod Barija. Meta američke avijacije bila su naftna polja u Ploeštiju, nedaleko od Bukurešta, koja su bila od vitalnog značaja za nemačku ratnu privredu.\n“Amerikance primati najljubaznije i sa najvećim gostoprimstvom”, glasio je uobičajeni Dražin odgovor na vesti o spasavanju pilota koje su stizale iz cele Srbije. Draža je naredio da se piloti koncentrišu u oblast Ravne gore, na teritoriju 1. ravnogorskog korpusa pod komandom kapetana Zvonimira Vučkovića, kako bi mogli biti evakuisani sa improvizovanog aerodroma na Galovića poljani kraj Pranjana. Izveštaj o ovom aerodromu, koji je verovatno postojao i pre rata, kapetan Vučković je poslao još u jesen 1943. godine, kada se posle kapitulacije Italije očekivao dolazak zapadnih saveznika. Februara 1944, pod nadzorom inženjerijskog kapetana Nikole Verkića, aerodrom je proširen, ali je britanska komisija presudila da je prekratak. Tako je 19. aprila jedna grupa od 11 spasenih pilota, sposobnih za dugo pešačenje, uz pratnju četnika krenula ka Jadranskom moru. Radovi na aerodromu su nastavljeni i noću 29. maja u Pranjane sleću prvi saveznički avioni (bili su britanski). Ove noći evakuisano je 40 spašenih pilota. Uskoro Amerikanci pokreću misiju “Heljard” (“Đavolji put”) i vraćaju u Srbiju kapetana Džordža Musulina. Najveća evakuacija – ujedno najveća u istoriji ratova – izvedena je u noći između 9. i 10. avgusta, kada je odvezeno 237 spasenih pilota, većinom američkih. Operacija je ponovljena 12, 15. i 18. avgusta, kada je evakuisano još oko 210 spasenih pilota.\nMusulin odlazi iz Pranjana 29. avgusta, verovatno sa još jednom grupom pilota, predajući dužnost svom zameniku kapetanu Niku Laliću, Amerikancu srpskog porekla. Lalić je najpre nadgledao evakuaciju sa još jednog improvizovanog aerodroma, u Koceljevi, odakle 17. septembra odlazi 20 spasenih pilota. Po prelasku četničke glavnine u Bosnu, treći improvizovani aerodrom sagrađen je u Boljaniću kraj Doboja. Odavde je 27. decembra 1944. godine odletela grupa od još 20 spasenih pilota. Sa njom je otišao i kapetan Lalić, poslednji saveznički oficir u četničkim redovima. Piloti su i dalje padali na četničku teritoriju. Krajem februara 1945. godine po grupu od 25 spasenih pilota u Boljanić sleću dva američka aviona. Kod četnika se tada nalazio još samo jedan američki pilot, Vilijam Hil, koga su diverzanti Dinarske četničke divizije aprila prethodne godine oteli od hrvatske legionarske “Plave” divizije. Hil je sa četnicima vojvode Momčila Đujića ostao sve do 6. maja 1945. godine, kada je cela jedinica otišla kod saveznika u Italiju.\nOborene američke pilote ubijali su ustaše i Bugari, a prema Dražinom izveštaju od 1. januara 1945. godine pet pilota ubili su i partizani. Oni su pripadali devetočlanoj posadi koja je 26. decembra pala kod Manastira Gomjenica zapadno od Banjaluke (preostalu četvoricu spasili su četnici).\nPrema izveštaju generala Donovana, šefa OSS-a (buduća CIA), s kraja oktobra 1944. godine, na području Kraljevine Jugoslavije četnici su spasili 561, a partizani 527 savezničkih pilota. Računajući i pilote spašene u ranijem periodu, koje Donovan nije obuhvatio ovim izveštajem, kao i one evakuisane iz Boljanića, četnici su spasili oko 660 savezničkih pilota. Na partizansku teritoriju, u zapadnim delovima Jugoslavije, padali su uglavnom avijatičari koji su iz Italije leteli prema Austriji i Nemačkoj. Zbog toga što su komunisti pilote oborene u unutrašnjosti zemlje tretirali kao ratne zarobljenike, kojima su uskraćivali čak i njima namenjene lekove, a svakako i iz ideoloških razloga, u američkim redovima nikada nije stvoren mit o partizanskom spasavanju avijatičara.\nPotpukovnik Džon Kapelo, vazduhoplovni vojni ataše američke ambasade u Beogradu\nPriča koju je trebalo ispričati\nKako ste došli na ideju da organizujete izložbu o misiji “Heljard”?\n- Uvek me je zanimala istorija, posebno vojna. Bio sam upoznat sa savezničkim misijama bombardovanja naftnih rafinerija u Ploeštiju u Rumuniji i pročitao sam puno izveštaja tih misija. Ali tek kada sam došao na službu u Beograd saznao sam za jedan veoma interesantan i važan aspekt tih misija. Veliki broj aviona koji su poletali za Ploešti, i druge ciljeve u Rumuniji i Mađarskoj, bio je teško oštećen i nije mogao da se vrati u svoje baze u Italiji. Stotine vazduhoplovaca je moralo da skače padobranima iz tih oštećenih aviona, od kojih su mnogi sleteli u centralnu Srbiju. Kada sam našao više informacija o tom delu cele priče, postao mi je jasan značaj truda srpskog naroda u zaštiti avijatičara. Takođe sam postao svestan da je mnogima taj deo istorije nepoznat. I jedni i drugi, i Srbi i Amerikanci, ne shvataju dovoljno značaj tih događaja. Imao sam veliku čast da posetim Pranjane, mesto gde se nalazila pista napravljena da se saveznički vazduhoplovci evakuišu. Kada sam bio tamo, sastao sam se sa meštanima koji su učestvovali u spasavanju, kao i sa njihovom rodbinom. Postao sam svestan da je tu priču potrebno ispričati. To je priča o junaštvu i žrtvovanju koja bi trebalo da ostane zapamćena, kojoj treba podići spomenik. Odeljenje za zvanične poslove u ambasadi SAD pomoglo mi je da finansiram štampanje fotografija koje su nastale tokom tih spasilačkih misija. Ove prekrasne stare fotografije opisuju dešavanja u centralnoj Srbiji tokom 1944. godine. Napravili smo izložbu u Američkom kutku u Kragujevcu, a potom i u Vranju. Plan je da se te fotografije izlože u svih sedam američkih kutaka širom Srbije, kao i u drugim mestima koja mogu biti zainteresovana da saznaju više o tom važnom delu srpsko-američke istorije.\nkuca od temelja do useljenja\nAutor dragantattoo u forumu Dom i porodica\nPoslednja poruka: 04.02.2014., 15:15\nDa li je ovo jos jedan cin veleizdaje vlasti Srbije !?\nPoslednja poruka: 02.04.2008., 09:47


Francuska i Italija dobile novi rok da srede javne finansije | EurActiv Srbija\nFrancuska i Italija dobile novi rok da srede javne finansije\nObjavljeno : 28.11.2014.\t Tweet\nEvropska komisija dala je 28. novembra Francuskoj, Italiji i Belgiji još tri meseca da uvedu mere za smanjenje deficita i duga ili će biti kažnjene. Planovi budžetske potrošnje dve od tri najveće ekonomije zone evra - Francuske i Italije, kao i Belgije, ocenjeni su kao suviše rasipnički u vreme kada treba da se štedi. Komisija želi da članice strogom štednjom zauzdaju rast ogromnih dugova koji su pre nekoliko godina oterali region u krizu. Francuskoj problem pravi deficit a Italiji i Belgiji javni dug. Budžete za 2015. pet članica zone evra Komisija je ocenila kao saglasne sa odredbama Pakta za stabilnost i rast, budžete četiri kao uglavnom saglasne a kod sedam članica su budžetski planovi takvi da sadrže rizik od nepoštovanja odredaba Pakta.\nJedine dve članice zone evra čije budžetske planove za 2015. Komisija nije razmatrala jesu Grčka i Kipar koje su u programu ekonomskog prilagođavanja.\n"Poslednjih godina ostvaren je značajan napredak u obnovi finansijske stabilnosti i održivosti javnih finansija. Sada je vreme da krenemo napred sa ambicioznim strukturnim reformama kako bi osigurali rast i zapošljavanje", istakao je potpredsednik Komisije zadužen za evro i socijalni dijalog Valdis Dombrovskis.\nEvropski komesar za ekonomiju, finansije, poreze i carine Pjer Moskovici rekao je da će Komsija početkom marta imati jasniju sliku da li su vlade preduzele reforme na koje su se obavezale dodajući da svako mora da uradi svoj deo kako bi se ojačao ekonomski oporavak.\nKomisija je krajem oktobra već zaključila da nijedan od nacrta budžeta za 2015. ne pokazuje "posebno ozbiljno odstupanje" od odredaba Pakta za stabilnost i rast koji treba da obezbedi zdrave javne finansije u Evropskoj uniji.\nNacrti budžeta Nemačke, Irske, Luksemburga, Holandije i Slovačke ocenjeni su kao saglasni sa Paktom, dok je za budžetske planove Estonije, Letonije, Slovenije i Finske utvrđeno da su uglavnom saglasni. Međutim, Komisija je procenila da budžeti Belgije, Španije, Francuske, Italije, Malte, Austrije i Portugalije ukazuju na opasnost od nepoštovanja odredaba Pakta pozivajući zemlje iz druge i treće grupe da preduzmu potrebne mere kako bi obezbedili da budžeti za 2015. budu potpuno u skladu sa Paktom za stabilnost i rast.\nNa "crnoj listi" tri zemlje\nU nekim slučajevima, kako je navela Evropska komisija, rizik od nesaglasnosti s Paktom je takav da nameće mogućnost primene mera iz procedure za prekoračenje deficita. Zato će Komisija u slučaju Francuske, Italije i Belgije ponovo proceniti situaciju početkom marta 2015.\nVlasti te tri zemlje su 21. novembra u pismima Komisiji najavile programe strukturnih reformi.\nFrancuska, Italija i Belgija su se obavezale da će početkom 2015. godine usvojiti i sprovesti strukturne mere usmerene na jačanje ekonomskog rasta koje će pozitivno delovati na održivost javnih finansija na srednji rok.\nFrancuska za 2015. planira smanjenje troškova za 21 milijardu evra a 24. novembra je najavila i dodatno smanjenje od 3,6 milijardi. Uprkos tome, očekuje se da Francuska u 2015. ima deficit od 4,3% bruto domaćeg proizvoda (BDP), što je poprilično iznad granice EU od 3%.\nAko Komisija u martu ne bude ubeđena da je Pariz preduzeo mere da smanji deficit, Francuska bi mogla da bude kažnjena sa 4,2 milijarde evra.\nItalijanski deficit će pak biti ispod limita od 3% BDP ali je dug te zemlje ekstremno visok i Rim kaže da će odložiti uravnoteženje budžeta do 2017.\nItalija i Belgija su se našle na "crnoj listi" zbog javnog duga koji daleko premašuje limit od 60% BDP predviđen Paktom za stabilnost i rast.\nInače, Evropa je podeljena oko toga da li je velikim evropskim ekonomijama trebalo dati još tri meseca da poprave budžetske planove.\nOni koji brane Francusku i Italiju ističu da preoštre mere za smanjenje deficita u vreme slabog privrednog rasta i recesije samo pojačavaju problem. Po mišljenje te strane, fokus treba da bude na investicijama i podsticanju ekonomskog rasta, uključjući državnim subvencijama ili poreskim olakšicama.\nProtivnici takvog pristupa, a zagovornici fiskalne discipline, posebno nemački zvaničnici, smatraju da je davanje novog roka rizično za EU koja može da bude optužena da je "pustila s lanca" Francusku i Italiju jer su velike zemlje, nakon što je naterala Grčku, Irsku, Portugaliju i Kipar na teške mere štednje.\nDeficit pada, dug blago raste\nKomisija je ocenila i budžetsku situaciju i fiskalne pozicije zone evra kao celine.\nOčekuje se da ukupan budžetski deficit 16 zemalja zone evra, prema planovima članica, u 2014. padne na 2,6% BDP i zatim na 2,2% BDP u 2015, nakon što je u 2013. godini prvi put od 2008. smanjen ispod 3% BDP.\nPrema proceni Komisije iz jesenjih ekonomskih prognoza, smanjenje će biti nešto manje, za 0,2 procentna poena, na 2,4% BDP u 2015. godini.\nDug zemalja zone evra prema BDP će ostati manje-više isti prema nacrtima budžeta i u 2014. godini će biti 92,5%.\nEvropska komisija međutim predviđa blagi rast duga zone evra na 93,1% BDP u 2014. i 93,6% u 2015. godini.\n: EU predstavila investicioni plan za zapošljavanje i rast\n: Rizik od stagnacije u zoni evra\n: Veliki posustaju, EU smanjila prognoze rasta\n: Teške reči u Briselu zbog budžeta\n: Postignut dogovor o budžetu EU za 2014.


Baza važećih zakona i propisa Srbije dostupna na internetu Baza važećih zakona i propisa Srbije dostupna na internetu – Personal magazin\nMinistar pravde i državne uprave u Vladi Republike Srbije Nikola Selaković izjavio je danas da građani Srbije od 1. januara ove godine mogu da se besplatno, na internetu, upoznaju sa…\nMinistar pravde i državne uprave u Vladi Republike Srbije Nikola Selaković izjavio je danas da građani Srbije od 1. januara ove godine mogu da se besplatno, na internetu, upoznaju sa svim važećim zakonima putem Pravno-informacionog sistema Republike Srbije.\nSelaković je na konferenciji za novinare u Vladi Srbije istakao da Pravno-informacioni sistem Republike Srbije, koji vodi JP “Službeni glasnik”, predstavlja jednu od najvećih zbirki pravnih podataka u našoj zemlji, koja je uspostavljena na internet adresi www.pravno-informacioni-sistem.rs.\nMinistar je objasnio da će taj sistem građanima na lak način omogućiti potpuno besplatan pristup ne samo najsveobuhvatnijoj bazi podataka Srbije, već, gledano u perspektivi, i pravnim regulativama Evropske unije.\nOn je ocenio da će Pravno-informacioni sistem u velikoj meri olakšati funkcionisanje kako pravosuđa, tako i državne uprave, kao i rad advokata i svih zainteresovanih subjekata.\nOno što prožima svaki od pet ključnih principa Strategije za reformu pravosuđa od 2013. do 2018. godine koje treba ostvariti, a to su odgovornost, stručnost, nezavisnost, nepristrasnost i efikasnost, jeste javnost, odnosno transparentnost, naglasio je Selaković.\nTakođe, on je izrazio nadu da će ujednačena sudska praksa i pravna predvidljivost doprineti jačanju poverenja građana u pravosuđe.\nVršilac dužnosti direktora JP “Službeni glasnik” Radoš Ljušić iskazao je nadu da će Vlada Srbije u narednom periodu obezbediti da svi podaci iz Pravno-informacionog sistema Republike Srbije budu besplatni za sve građane Srbije.\nLjušić je ukazao na to da pravnu praksu sa najreprezentativnijim sudskim odlukama za sada besplatno mogu da pretražuju pravosudni organi, tužilaštva i sudovi, pravobranilaštva i drugi korisnici predviđeni zakonom.\nOvaj sistem, kako je naveo, obuhvata elektronski oblik „Službenog glasnika RS“, arhivu službenih glasila, bazu koja sadrži registar i tekstove važećih propisa i drugih akata Srbije objavljenih u „Službenom glasniku“, kao i bazu koja sadrži sudsku praksu, druge podatke o pravnom sistemu Srbije i vezu sa pravnim aktima EU.\nJedna od najvažnijih novina za građane Srbije jeste to da su im svi važeći propisi od početka ove godine u svakom trenutku, lako i besplatno, dostupni u okviru Pravno-informacionog sistema.\n“Službeni glasnik” je svim korisnicima interneta, radi lakšeg pristupa i bržeg i jednostavnijeg upoznavanja sa sadržajem i funkcionisanjem Pravno-informacionog sistema, obezbedio podršku posredstvom korisničkog servisa, i to putem telefona i elektronske pošte.\nBaza važećih zakona i propisa Srbije dostupna na internetu was last modified: January 28th, 2014 by Redakcija\n5G mobilni internet u Južnoj Koreji\nDejan R. Popovic, dipl. inz. Jan 28, 2014 at 11:48\nLepo je sto građani Srbije (od 1. januara ove godine) mogu, konacno, da se besplatno, na internetu, upoznaju sa (svim?) važećim zakonima putem “Pravno-informacionog sistema Republike Srbije” (www.pravno-informacioni-sistem.rs).\nVerujem da ovakakav rezim nece finansijski upropastititi “Sluzbeni glasnik RS”.\nPrimedba: Izgleda da u ovom novom sistemu nema, za sada, mogucnost koriscenja (kopiranja) teksta propisa u latinicnom pismu, sto je hendikep za pojedince koji koriste ovo pismo. Nema razloga da i Sluzbeni glasnik RS nema baze važećih zakona i propisa Srbije dostupne na Internetu, na cirilicnom i latinicnom pismu, ako takve baze vec odavno ima Narodna skupstina.RS.


Bezrazložan strah od propuštenog - Veselin Jevrosimović\nLjudi su u dvadeset i prvom veku neprekidno bombardovani informacijama i vestima. Za razliku od nekih prošlih vremena, sada se dešavanja ne odigravaju samo u fizičkom svetu oko nas, već i u virtuelnom prostoru interneta, društvenih mreža i video igara. Na žalost, većina nije imala dovoljno vremena da se prilagodi ovima promenama, što može negativno da se odrazi na funkcionisanje naše svakodnevice.\nJedna od manifestacija nesnalaženja modernog čoveka u digitalnom dobu sveprisutnih informacija je i fenomen nazvan FOMO. Radi se o skraćenici engleskog izraza “fear of missing out”, u slobodnom prevodu – strah od propuštenog. Ako vas uhvati nemir kada prođe nekoliko minuta a niste proverili poruke i naloge, to je znak da ste potpali pod uticaj FOMO efekta. Ako telefon držite pored uzglavlja i prvo što uradite ujutro kad otvorite oči je da pogledate šta se u međuvremenu desilo na mreži, verovatno patite od ovog poremećaja. Ako ne postoji vreme, mesto, društvo i prilika u kojoj isključujete uređaje i ne javljate se na poruke i pozive, treba da se zabrinete. Problem o kome govorim nije nov. Naziv FOMO prvi put se pominje još sredinom devedesetih godina prošlog veka, ali je razmere prave epidemije dobio u poslednjih nekoliko godina, sa masovnim uključivanjem ljudi svih životnih dobi i različitih nivoa računarske pismenosti u društvene mreže. Pored očiglednog pada produktivnosti, zanemarivanja obaveza i pogoršanja odnosa u porodici, FOMO može da dovede i do drugih posledica. Eksperti tvrde da dugoročna izloženost ovom poremećaju stvara negativan uticaj na definisanje i ostvarivanje ličnih ciljeva, dovodi do građenja nerealne slike o sebi, nezadovoljstva i anksioznosti. Mislite o tome kada sledeći put uhvatite sebe kako nekontrolisano posežete za telefonom svakih nekoliko minuta zabrinuti da nešto ne propustite.\nVerujem da će ljudi vremenom uspeti da pronađu pravu meru interesovanja za događaje oko sebe, bilo da se oni odigravaju u realnosti ili u sajber svetu. Dobro je što danas imamo priliku da saznamo praktično svaki podatak o bilo čemu, ali je bitno i da naučimo da odvajamo bitno od nebitnog, kao i da najveći deo slobodnog vremena posvetimo onome što nam je u životu najvažnije.


Sajam nameštaja 2018 u Budvi, Crna Gora\nSajam nameštaja 2018 u Budvi\nOd 11. do 15. aprila 2018. godine u Izložbenom centru Budve održaće se 42. Sajam namještaja, kućanskih aparata, opreme za kancelarije i uređenje enterijera.\nIzložbeni centar, koji se nalazi na jadranskoj obali u srcu popularnog turističkog grada Budve, postoje već 50 godina i trenutno je jedna od glavnih informativnih lokacija Crne Gore, gde tokom cijele godine se održavaju različite izložbe, sajmovi i drugi događaji državnog i međunarodnog nivo.\nSajam nameštaja u Budvi tokom poslednjih nekoliko godina je prilično uspešna platforma za pružanje informacija o mnogim mogućnostima i prednostima drveta kao potpuno prirodnog i obnovljivog materijala, kao i o većim domaćim i stranim proizvođačima nameštaja. Takođe, na izložbi nameštaja u Budvi, posetioci mogu se upoznati sa novitetima, jedinstvenim trendovima u prerađivačkoj industriji različitog namještaja za kuću i kancelariju.\nCiljevi izložbe nameštaja u Budvi: podsticanje tržišnog interesa, promocija domaćih noviteta, dizajnerskih rješenja i drugih potencijala domaće industrije finalnih proizvoda i sveukupnih aktivnosti ove industrijske grane u Crnoj Gori.\n42. Sajam namještaja okuplja kompanije koje se bave proizvodnjom i prometom namještaja za stanovanje, stilskim i klasičnim namještajem, baštenskim namještajem, kao i projektovanjem enterijera i izrade namještaja po mjeri. Prisustvo stranih kompanija i proizvođača, kolektivni nastupi u organizaciji regionalnih državnih i privrednih komora, strukovnih udruženja i agencija, dodatno afirmiše međunarodni karakter izložbe.\nBez sumnje, ove godine učesnici izložbe nameštaja će predstaviti najviši kvalitet svojih proizvoda i usluga. Pored toga, na sajmu nameštaja - 2018, žiri će izabrati najinovativniji i najbolji dizajn nameštaja. Pobednik će dobiti prestižnu nagradu EXPO TROPHY..\nZa dodatne informacije i sugestije, možete nas kontaktirati:\nTel: +38233410405 ,


Zgrada u obliku šahovnice sa balkonima prepunim drvećem u Vijetnamu - Gradjevinarstvo.rs\nVijetnamski arhitektonski biro Vo Trong Nghia Architects je započeo izgradnju administrativne zgrade FPT Univerziteta - sedmospratnu prefabrikovanu strukturu sa dramatičnom zelenom i belom fasadom u obliku šahovnice.\nZgrada je smeštena nedaleko izvan Hanoja, a njena bujna zelena fasada je projektovana sa ciljem da uvuče parkovsku atmosferu u zatvoreni prostor. Pored balkona ispunjenih drvećem, stepenasta zgrada je ukrašena sa nizom zelenih krovova koji izoluju objekat i pomažu u smanjenju utroška energije.\nZaobljeni oblik zgrade je projektovan da evocira sliku letećeg zmaja, a njeni zeleni dodaci pomažu u ublažavanju oštrog izgleda naslaganih modularanih betonskih blokova. Pošto objekat služi kao kapija univerziteta, arhitetke su iskoristile njen značajan položaj u pejzažu da promovišu održivi razvoj u Vijetnamu, zemlji koja pati od povećanog zagađenja usled brze industrijalizacije.\nKako bi smanjili oslanjanje objekta na klimatizaciju, arhitekte su orijentisale zgradu tako da se ona suočava sa preovlađujućim vetrom i na taj način iskoristi maksimalno unakrnu ventilaciju. Veliko drveće koje se nalazi na svakom balkonu pomaže u hlađenju vazduha pre nego što on stigne u unutrašnjost.\nPlitki profil zgrade i obilno zastakljivanje je omogućilo filtriranje prirodne svetlosti kroz celu zgradu, što je posledično smanjilo zavisnost od veštačkog osvetljenja.


Milovan Vučićević: Ponosan sam na rad Udruženja penzionera u Prokuplju - Blace Info Press\nMilovan Vučićević: Ponosan sam na rad Udruženja penzionera u Prokuplju\nAutor: Gorica Šegović · 14. maja 2019.\nNa Skupštini Udruženja penzionera u Prokuplju razmatrani su Izveštaj o radu u prošloj i Plan rada za ovu godinu, kao i finansijski izveštaj za 2018. godinu.\nPredsednik Udruženja, Milovan Vučićević, istakao je da je poboljšanje materijalno socijalnog položaja penzionera bio prioritet rada u prošloj godini.\n-Tokom prošle godine, na odloženo plaćanje, suhomesnate proizvode kupilo je 617 penzionera, ogrevno drvo 375, ugalj 105, a krompir 56, izjavio je on i dodao da je organizacija delila pozajmice i za kupovinu lekova i plaćanje električne energije.\nNa sednici je istaknuto da je do 14. maja ove godine, preko 100 penzionera dobilo pozajmice po 15.000 dinara za kupovinu ogrevnog drveta, a da je 188 članova na odloženo plaćanje kupilo suhomesnate proizvode u ukupnoj vrednosti od 94.000 dinara.\n-Finansijsko poslovanje organizacije je pod stalnom kontrolom Nadzornog i Izvršnog odbora, kao i delegata Skupštine, kaže Vučićević i dodaje da organizacija trenutno raspolaže sa skoro 4,5 miliona dinara.\n-Da je prioritet rada Udruženja pružanje pomoći članovima sa najnižim penzijama, govori podatak da je u poslednjih mesec dana pakete sa osnovnim životnim namirnicama dobilo više od 2.000 penzionera, istaknuto je na sednici.\nTokom prošle godine, u saradnji sa Domom zdravlja, svakog petka organizovani su preventivni zdravstveni pregledi.\n-Da organizacija dobro radi, govori činjenica da se prošle godine učlanilo 236, a do 14. maja ove godine skoro 350 penzionera. Zbog sveukupnog rada Udruženja, koji je javan i transparentan i koji broji blizu 8.000 članova, ponosan sam na sve aktivnosti koje se realizuju u Udruženju penzionera, zaključio je Milovan Vučićević.\nSledeća vest Zdravstveni radnici Doma zdravlja Blace obeležili Međunarodni dan fizičke aktivnosti\nPredhodna vest Opštinska uprava opštine Blace u saradnji sa Fondacijom Ana i Vlade Divac organizuje predavanje za pčelare i stočare sa teritorije opštine Blace


Konkursi u svim javnim preduzećima do kraja 2015. - Istinomer\n„Do kraja godine u svim javnim preduzećima sedeće direktori izabrani na javnom konkursu.“\nNajveći problem javnih preduzeća jesu partijski postavljeni direktori koji nemaju dovoljno znanja i iskustva da rukovode njima! Ovako je pre 2012. govorila aktuelna vlast u želji da sprovede dugo najavljivanu departizaciju u javnim preduzećima. Sudeći prema prve četiri godine vlasti Srpske napredne stranke, takve namere ostale su samo to – namere.\nAnaliza Istinomera pokazala je da je u samo dva od 12 značajnih javnih preduzeća direktor postavljen preko javnog konkursa iako je to bila zakonska obaveza za sve!\nProverom informatora o radu odnosno odluka Skupština opština o imenovanju direktora javnih preduzeća, izbegavanje javnih konkursa događa se i na nivou lokalnih samouprava. Od pet posmatranih direkcija za izgradnju gradova, u tri nisu sprovedeni konkursi za direktore, a nekima vd status traje daleko duže od zakonski propisanog roka od šest meseci.\nEkonomisti glavne probleme javnih preduzeća vide u niskoj efikasnosti, velikom broju zaposlenih, gubicima iznad visine kapitala kao i u sklapanju nepovoljnih ugovora. Problema, koji javna preduzeća čine sigurnim kućama za kupovanje socijalnog mira, ima još, zbog čega je izuzetno važno da se država njima ozbiljno pozabavi. Ipak, kako je vreme i pokazalo, tog partijskog kolača stranke se najteže odriču. S obzirom da ni početkom 2016. godine u velikom broju javnih preduzeća nije sproveden konkurs za izbor najboljih rukovodilaca, obećanje ministarke Mihajlović ocenjujemo kao neispunjeno.\nDruge činjenice koje prate postavljanje rukovodstava u javna preduzeća u prethodnih nekoliko godina kao da su pravljene za rubriku “verovali ili ne”! Najčudnije je svakako to što je Zakon o javnim preduzećima donet 15. decembra 2012. godine, da bi nekoliko dana kasnije Vlada Srbije odlučila da po starom zakonu imenuje direktore nekoliko javnih preduzeća, između ostalih i direktora EMS-a Nikolu Petrovića.\nKonkursi raspisani, ali ne i okončani\nPrema analizi primene Zakona o javnim preduzećima koju je organizacija Tranasparentnost uradila 2014. godine fenomen je i to što su u velikom broju javnih preduzeća javni konkursi za izbor direktora raspisani, ali zapravo nikad nisu okončani! Istraživanje Istinomera pokazuje da takvih slučajeva ima i danas. Najreprezentativniji primer nepoštovanja aktuelnog Zakona o javnim preduzećima jeste Službeni glasnik. Osamnaest meseci nakon što je raspisan konkurs za izbor direktora Službenog glasnika, na čelu tog preduzeća promenjen je vršilac dužnosti direktora, pa je na to mesto došla Jelena Trivan. Šta se desilo sa javnim konkursom ni danas niko ne zna.\nVečni vd status\nStručnjaci napominju da je imenovanje vršilaca dužnosti direktora višestruko problematično . Za to mesto, naime, nije potrebno ispuniti posebne kriterijume! Osnivač preduzeća (Vlada Srbije) ima diskreciono pravo da na to mesto imenuje bilo koga na period od šest meseci. Taj status se može i produžiti u vanrednim okolnostima na još jedan ciklus od pola godine, ali se pokazalo da se i ta mogućnost zloupotrebljava, pa u ovom trenutku imamo vd direktore javnih preduzeća koji su na tom mestu i duže od dve godine. Takva situacija, stručnjaci kažu, onemogućava razvoj preduzeća na dugoročni period jer se vršioci dužnosti retko odlučuju da prave planove razvoja preduzeća koje vode jer nemaju četvorogodišnji mandat.\njavna preduzeća direktori javni konkurs


Gotovo za svaki pojedinačni program na računaru može se uraditi prevod na željeni jezik i pismo, samo ukoliko ste za to raspoloženi. Tehničke prepreke za to su odavno prevaziđene, tako da je prevođenje internet stranica recimo, jednako ispisivanju prevoda na papiru.\nPiše: Zoran Marinković\nMeni je prošlog leta 2004. godine smetalo što trenutno najveći internet pretraživač na svetu, za svoju zvaničnu srpsku verziju ima latinično izdanje, pored svih mogućih „srpsko-hrvatskih” varijanti, koje su opet sve do jedne latinične.\nIz razloga pomenute smetnje, registrujem se tako kao prevodilac na Googleu i promenim kodni raspored srpskog prevoda sa latin-1 y UTF-8 (Uni-code). Krenuo sam, reč po reč, prevođenje sa pisma Ljudevita Gaja na pismo Vuka Stefanovića Karadžića. Iako sama stranica pretraživača sadržajem nije opširna, u pitanju je ipak obiman posao. Samo deo koji se odnosio na pretraživanje sadrži preko 1.600 fraza, a kod ostalih Google grupa i više od 3.000 pojedinačnih. U radu me zateče i godišnji odmor. Uspeo sam da prevedem oko 40–45% materijala koji sam planirao. Ostatak prevoda kanio sam da dovršim u toku narednih nedelja. Tako ja sa dozom grižnje savesti odem za Srbiju i u Kraljevo na odmor. Nekoliko dana nakon dolaska, ponovo sedam za računar sa namerom da prevedem još koju frazu. Tada, na moje veliko iznenađenje (i oduše-vljenje!), primetim da je gotovo do kraja urađen prevod pretraživača. Naime, prevodioci, koji su imali želju da srpska verzija pretraživača bude ćirilična, nostojali su i pre mene, ali izgleda da im je neko bio potreban za startni „signal“. Raduje me da sam ga baš ja „ispalio”.\nDijaspora/Diaspora, godina VIII, 2005., broj 46


Posao za žrtve nasilja – Odbor za ljudska prava Vranje\n/ Vranje,Danas, 07.10.2013. / Posle 22 godine u braku napustila sam supruga jer više nisam mogla da trpim psihičko i fizičko nasilje. Svesna sam činjenice da sam jedna od retkih žena, žrtava porodičnog nasilja, koja je uspela da dobije posao, priča za Danas Violeta S, jedna od deset žena koja je kao korisnica usluga Prihvatilišta za žene žrtve porodičnog nasilja u Vranju završila kurs rada na računaru.\nKurs je organizovala OCD Odbor za ljudska prava u okviru koga radi SOS telefon za žrtve porodičnog nasilja – jedini takve vrste u sedam opština Pčinjskog okruga.\n– Cilj ovog kursa bio je osnaživanje žena da kroz sticanje znanja u oblasti informatike dobiju šansu za zaposlenje, a samim tim i ekonomsko osamostaljivanje. Mehanizam socijalnog osamostaljivanja je jedan od segmenata rodne ravnopravnosti, pogotovu u ovoj osetljivoj oblasti – objašnjava za Danas Alisa Idi konsultantkinja SOS telefona u Vranju.\nVolonterski tim SOS telefona u Vranju, koji postoji dvanaest godina, od početka 2013. godine registrovao je 150 poziva žena. Podaci ukazuju da je u osamdeset odsto slučajeva reč i o ekonomskom nasilju, te da su žrtve uglavnom nezaposlene žene srednjih godina.\n– Prateći socijalna kretanja na siromašnom jugu Srbije shvatile smo da ženama nije dovoljno samo da se uz asistenciju policije ili Centra za socijalni rad zaustavi nasilje, jer one su bez dovoljno kapaciteta da se osamostale i ekonomski postanu nezavisne, kako bi, kada izađu iz kruga nasilja, mogle da ravnopravno učestvuju u borbi za svoju egzistenciju – ukazuju iz organizacije SOS telefona.\nU Prihvatnoj stanici koja postoji u Vranju za žene koje se tu smeštaju nakon što policija i socijalni radnici procene da im je život ugrožen, trenutno su 32 osobe iz Vranja, Vladičinog Hana, Trgovišta, Surdulice, Bujanovca …\n– Sve one zavise od svog partnera i jednostavno nemaju drugi način da reše svoj egzistencijalni problem. Većina njih je bez posla i nikada nisu radile, pa su primorane da se vrate suprugu – nasilniku, jer nemaju sredstva da izdržavaju sebe, ni decu. Izlaz iz tog kruga je upravo metod SOS telefona iz Vranja, koji je organizovao edukaciju za rad na kompjuterima za deset naših štićenica. One su to prihvatile kao jednu mogućnost da sutra budu samostalne koliko-toliko – kaže psihološkinja Dejana Bogdanović, rukovoditeljka Prihvatne stanice.\nZa Tatjanu Stojević, direktoricu Narodnog univerziteta u Vranju, čiji je stručni tim radio na dvomesečnoj obuci deset žena za rad na računarima, ovo je „inicijalni osnov da sa sertifikatom o poznavanju osnova informatike dođe do posla“.\n– U sistemu rodne ravnopravnosti ekonomska samostalnost je jedan od, čini mi se, presudno važnih mehanizama kako bi se zaustavila spirala nasilja nad ženama. Svesni smo činjenice da na ovaj način dajemo samo mrvu nade, ali nada podrazumeva borbu, a borba vodi do pobede – objašnjava za Danas Suzana Antić, koordinatorka Odbora za ljudska prava. Ona podseća da je za dvanaest godina registrovano blizu tri hiljade poziva žena koje su prijavile različite oblike nasilja u porodici. U poslednjih godinu dana, kaže ona, uz pomoć nadležnih gradskih institucija jedna žena, žrtva porodičnog nasilja, dobila je posao.\n– To nije dovoljno, ali verujem da i lokalni tim koji smo formirali na nivou Grada Vranja, u kome su prisutni svi od gradonačelnika, preko policije, pravosuđa, institucija socijalne zaštite, nevladinog sektora, ima kapacitete da osnaži mehanizme ekonomskog osamostaljivanja žrtava nasilja – kaže Antićeva i podseća na nekoliko slučajeva kada je nasilje eskaliralo do te mere da su žene smrtno stradale (slučaj ubistva Suzane Mitić i dva maloletna deteta u martu 2008. godine).\n– Nije mi bilo teško da savladam osnovna pravila iz informatike, jer stalno su mi u mislima bila moja deca i šansa da bolje živimo – kaže Suzana J., koja je sa uspehom prošla prvo suočavanje sa računarom.\nUskoro sigurna kuća\nSasvim sigurno da će realizacija projekta izgradnje sigurne kuće u Vranju biti dodatan korak u zaštiti žena žrtava porodičnog nasilja, ali i u stvaranju ambijenta za socijalno integraciju i ekonomsko osnaživanje. Projekat izgradnje Sigurne kuće pokrenut je još 2008. godine, ali sada je čini se na dohvat ruke.\n– Imamo koordiniranu akciju gradske uprave sa Fondom B92, predstavnicima Ambasade SAD i Odbora za ljudska prava iz Vranja da ovoj projekat krene u realizaciju i bude završen naredne godine – konkretna je Bojana Veličkov, zamenica gradonačelnika Vranja.


Hrapović: Akcije pomoći za liječenje su najveća opomena zdravstvu | Mladi Nikšića\nHrapović: Akcije pomoći za liječenje su najveća opomena zdravstvu\nAkcije prikupljanja pomoći za liječenje djece i inicijative njihovih roditelja da ih sami vode u inostranstvo opomene su za cijeli zdravstveni sistem, ocijenio je ministar zdravlja Kenan Hrapović.\nHrapović se, u emisiji Živa istina, osvrnuo na sve češće žalbe pacijenata koji su upućeni na liječenje u Beograd gdje su, kako kažu, izgubili vrijeme umjesto da su odmah upućeni u najbolje svjetske klinike.\n“Konzilijumi i komisije koje odlučuju o upućivanju na inostranstvo ne samo da znaju, nego su u kontaktu sa svim najboljim klinikama”, kazao je on.\nSmatra da se od ljekara u Crnoj Gori očekuje da naprave dijagnostiku, liječe koliko je moguće i odrede klinike gdje se može najbolje liječiti neka bolest.\n“Razumijem roditelje koji dobiju informacije da negdje mogu dobiti bolji tretman i rezerve građana. Ministarstvo pažljivo razmatra te žalbe, ali ljekari u komisijama su se godinama usavršavali i znaju gdje će upućivati pacijente”, kaže Hrapović.\nOn smatra da je odlazak najboljih ljekara veliki problem zdravstva Crne Gore, koji traje već duže vrijeme.\n“Sistem je dozvolio da nas najbolji napuste ali učinićemo sve da se to više ne ponovi. Radimo na tome da poboljšamo uslove rada doktora, podignemo zarade, priznamo druge benefite i podignemo standard zdravstvenih radnika te time zaustavimo problem”, rekao je Hrapović.\nNeki od modaliteta kojim se sprječava odlazak jeste plaćanje prekovremenog rada, kao i uredba koja će uskoro postati primjenljiva – davanje zaposlenom “nagrade” u iznosu do dvije bruto plate uz saglasnost ministra.\nMoguć povratak Vučinića u Bolonju\nNikšićani šetaju i ove nedjelje


Dunavske priče broda Amorados - Danubia - SDCafe.rs\nHome\tInfoKultura\tDunavske priče broda Amorados – Danubia\nU ponedeljak, 12. jula, sa početkom u 21.00, na putničkom pristaništu na Dunavskom keju, Smederevci će imati priliku da se upoznaju sa umetničkom porodicom, ujedno i francusko-rumunskom pozorišnom trupom „Des châteaux en l’air“ koja putuje Dunavom do Crnog mora svojim brodom «Amorados». Iz Strazbura su krenuli 2. maja, a u Smederevo stižu u nedeju 11. jula. Oni usput kreiraju i sakupljaju slike, zvukove, priče iz Podunavlja, i po povratku u Francusku napraviće multimedijalnu emisiju inspirisanu ovim putovanjem. Na svakoj usputnoj stanici organizuju susrete sa stanovnicima, kao i prikazivanje filma koji ima onoliko sekundi koliko su u tom trenutku prešli kilometara.\nPoseta Smederevu se realizuje u saradnji sa pozorištem PATOS, koje poziva sve iskrene ljubitelje Smedereva i poznavaoce autentičnih priča o smederevskom Dunavu da dođu u ponedeljak na „šlep“ na Keju, pogledaju dosadašnje sakupljene priče ove porodice, i ujedno podele svoje.\nCilj je da se javnosti skrene pažnja na stanje rečnih tokova, u ovom slučaju Dunava, ugroženost njegove flore I faune kao i da se prikaže negativan uticaj koji ljudi svojim svakodnevnim neodgovornim delovanjem ugrožavaju ovu evropsku reku.\nUmetnička rezidencija/ projekat Danubia realizovan je uz pomoć Francuskog instituta kroz program Teatroskop.\nDobitnici ovogodišnje plakete “Branislav Mane Šakić” Mila Milosavljević...\nPetar Božović dobitnik Nušićeve nagrade za životno delo...\nMeđunarodni festival poezije Smederevska pesnička jesen raspisuje konkurs...\nNIKOLA TASIĆ CALE 12.07.2021 - 12:34\nBravo za PATOS zbog dobre saradnje sa ovom francusko-rumunskom trupom, a i za SDCAFE koji je obojavio ovu korisnu informaciju i poziv na susret i saradnju sa gostima iz Francuske. Kao alaski sin imao sam prilike da, u dečaštvu i u ranoj mladosti, veoma često bivam na Dunavu (rad sa mrežama) i u Dunavu (kupanje, plivanje). Kasnije, u zrelim godinama i danas, svakodnevno sam na Dunavu (Šetalište, Dunavski park, „Francuska kapa“) i sa Dunavom, jer sam u mnogim mojim člancina na portalima, u knjigama i novinamam, pisao o “našem“ Dunavu. Često sam i na nekoliko televizija pričao o njemu, a neki su te moje priče postavili i na YOUTUBE. Pored isticanja lepote Dunava, govorio sam o njegovoj zaštiti od zagađenja (mehaničko i hemijsko ), od krivolova (struja, dinamit,..), ali i o poribljavanju i čuvanju ribljeg fonda.\nXI Međunarodna smotra arheološkog filma\nSmederevci najbolji u crtanju grafita svuda sem...


Sprema se porodična oaza: Jelena Janković ovde gradi luksuznu vilu – Gloria\nNakon što je krajem novembra u javnost dospela vest da će bivša srpska teniserka Jelena Janković i njen partner, doktor Branko Barać postati roditelji, buduća mama još jednom je u centru pažnje javnosti.\nKako prenose domaći mediji, Jelena se sprema za najvažniju ulogu u životu u kojoj želi da uživa daleko od gradskog haos. Naime, ona je uložila oko dva miliona evra u plac i gradnju kuće na Fruškoj gori gde je njena porodica kupila veliko zemljište. Reč je o lokaciji u blizini mesta gde je Novak Đoković sagradio luksuznu vilu.\nBivša teniserka je o tome razmišljala već duže vreme, pa je nakon višemesečne potrage pronašla mesto na kom će izgraditi svoj raj na zemlji, piše “Kurir”.\nPomenuti list navodi i kako je Jelena preko prijatelja saznala da se prodaje zemljište velike površine na Fruškoj gori koje joj odgovara za sve što želi da izgradi.\nZa sada je poznato da će porodica bivše teniserke imati veliku kuću na sprat koja će imati minimum pet spavaćih soba i toliko kupatila, veliku kuhinju, trpezariju i dnevnu sobu, kao i veliko dvorište. U planu je i izgradnja teniskog terena, bazena i bašte gde će moći da se druži s porodicom i prijateljima.\nJelenina želja je da ima teniski teren jer hoće da ostane u formi i da može da igra svoju omiljenu igru kad god poželi.\nFoto: Lintao Zhang/Getty via Guliver


SAD i Slovenija potpisale dogovor o 5G mreži – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ex-Yu/SAD i Slovenija potpisale dogovor o 5G mreži\n„Slododne države moraju da sarađuju da bi se suprotstavile autoritarnim pretnjama. Apsoslutno je važno da svaka nacija napravi dobru suverenu odluku o tome kako će se odnositi prema ličnim informacijama svojih građana“, naveo je Pompeo.\n„Zaštita mreža za komunikaciju od mešanja ili manipulacije, osiguranje privatnosti i ličnih sloboda građana Sjedinjenih Država i Slovenije, vitalne su da se obezbedi da naši narodi imaju koristi od izvanrednih ekonomskih mogućnosti koje će pružiti 5G“, navodi se u deklaraciji.\n„Plima se okreće protiv kineske Komunističke partije i njene namere da kontroliše informacije“, kaže Pompeo.\n„Amerikanci su Slovence dva puta u prošlom veku spasili, najpre pred nacizmom i fašizmom, a onda i pred komunizmom“, rekao je Janša.\nDirektor iz Kragujevca štićenike doma "liječio" lijekom za ovce i goveda protiv vaški i šuge


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Izgorjeli autobus 135 puta nelegalno izašao iz zemlje\n26. 11. 2021. 20:40 >> 20:47 0\nIzgorjeli autobus 135 puta nelegalno izašao iz zemlje\nVlasti Sjeverne Makedonije saopštile su danas da je autobus kompanije "Besa trans", koji je izgorio u Bugarskoj, za prelazak granice nezakonito koristio izvod licence za drugi autobus iste firme.\nMakedonski ministar unutrašnjih poslova Oliver Spasovski izjavio je da je autobus, u kojem je poginulo 45 osoba, 135 puta nelegalno izašao iz zemlje prema evidenciji granične policije, 22 puta u prošloj, a 113 puta u ovoj godini.\nAutobus, koji je u utorak rano ujutru izgorio na autoputu blizu Sofije, nije ni bio prijavljen u bazu podataka Ministarstva za transport i veze Sjeverne Makedonije i zbog toga nije posjedovao izvod iz licence za prevoz putnika, rekao je danas resorni ministar Blagoj Bočvarski.\n"Izvod licence koji se pojavljuje u elektronskom sistemu Carinske uprave, koji je koristio izgorjeli autobus pri izlasku iz zemlje, jeste izvod licence za drugo vozilo, sa drugim registarskim tablicama istog prevoznika", rekao je Bočvarski novinarima.\nOn je kazao da je skopskoj firmi "Besa trans" zbog zloupotreba oduzeta licenca za prevoz putnika u me]unarodnom saobraćaju, kao i licenca za prevoz putnika u unutrašnjem saobraćaju, koja je istekla u oktobru.\nMinistar policije Spasovski kazao je da je taj autobus prvi put registrovan u Skoplju 15. oktobra 2020. godine, da je proizveden 2007. i da je bio ispravan na posljednjem tehničkom pregledu, početkom oktobra.\n"Tajne službe S. Makedonije su filijale srpskih službi"\nNovih 1.348 zaraženih i osam žrtava u S. Makedoniji\nNovih 1.635 zaraženih i devet kovid žrtava u S. Makedoniji


06.10.2020. 13:04h 06.10.2020. 13:04h\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske promovisalo je danas u Banjaluci 325 kadeta 21. klase Jedinice za policijsku obuku - Policijske akademije i sedme klase Specijalne antiterorističke jedinice (SAJ).\n"MUP vašim školovanjem nastavlja ostvarenje svog cilja, a to je da podmladimo policiju i da imamo mlade kadrove za budućnost Republike Srpske. Vlada ulaže ogromna sredstva da bi MUP bio na usluzi građanima. Samo u Centar za obuku je i biće uloženo više od devet miliona KM", rekao je Lukač, koji je uručio diplome trojici najboljih u klasi.\n"Zato je vaša uloga veoma važna, da obezbedite da ovaj narod ima poverenja u vas. Vi ste najbolji među nama, koji uspevaju da naše snove pretvore u stvarnost, da Republika Srpska bude zemlja stabilnosti, da nikome ne dozvolite kršenje zakona, bez obzira koliko bio visoko pozicioniran", poručio je Dodik kadetima.\n"Vaša dobrota mora da se oseti na svakom mestu, ali i strogoća, jer ne sme biti propusta nigde. Imamo velike nade u vas, krenuli smo sa ovom akademijom davno, ranije su vaše kolege školovane i odlazile na ulicu, ali vratili smo praksu da vi koji upišete akademiju imate posao", istakao je Dodik.\nOn je napomenuo da je "Republika Srpska izgubila vojsku, ali nije i policiju, koja treba da bude bedem u odbrani Republike Srpske i njenih vrednosti, stabilnosti i mira".\n"Činićemo sve da budete zadovoljni jer smatramo da radite jedan od najvažnijih poslova u Republici Srpskoj", naglasio je Dodik, prenela je Srna.\n"Cilj mora biti očuvanje Republike Srpske, da bude jaka, stabilna, neupitna i jedino mesto za život svih nas", poručila je Cvijanović.\nOna je naglasila da građani RS imaju poverenje u policiju znajući da ona štiti ustavni poredak entiteta, bezbednost i građane, zbog čega institucije moraju da vode računa o primanjima i uslovima u kojima radi policija.\nMilorad DodikRepublika SrpskapolicijaPolicijska akademijaobukaDragan Lukačministar unutrašnjih poslovakadetiMUPškolovanjegrađaniPredsedništvo BiH


Novinari pod pritiscima lokalnih moćnika | Autonomija\nVlast se sve bahatije ponaša prema medijima, a novinari su izloženi stalnim pritiscima, pretnjama, tužbama lokalnih moćnika i drastičnom sudskom kažnjavanju, ocenili su danas u Beogradu predstavnici novinarskih udruženja i asocijacija.\nPredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Đorđe Vlajić rekao je na konferenciji za novinare da su u posebno teškoj situaciji novinari u lokalnim medijima koji, za razliku od „velikih medija“, ostaju nezaštićeni kada se zamere nekom od lokalnih moćnika.\nPrema njegovim rečima, novinari zbog pretnji i ucena počinju ozbiljno da boluju od autocenzure boreći se za egzistenciju.\nNedim Sejdinović iz Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV)rekao je da postoji strah od toga da mediji budu ugašeni iz „nekih drugih razloga“ a ne zbog ekonomske logike.\n„Imamo veoma oslabljene medije i lokalnu vlast kojoj je jedini cilj da mediji budu njihovi glasnogovornici zbog čega se često ucenjuju“, kazao je on.\nDejan Miladinović iz Poslovog udruženja „Lokal pres“ naveo je da su prihodi i tiraži lokalnih medija pali i da novinari polako prelaze u volontere zbog kašnjenja plata a dodatni problem su pritisci, tužbe lokalnih moćnika kojima su izloženi u radu.\nKao primere drastičnog ugrožavanja radne ali i životne sigurnosti novinara, on je naveo redakcije Vranjske, čačanske novine, Bečejski mozaik, TV Forum iz Prijepolja, TV Jedinstvo, Pirotske novine, Radio Novi Bečej..\nPredstavnici NUNS-a, ANEM-a, NDNV-a i Lokal presa zatražili su danas od Ministarstva pravde i ostalih pravosudnih i organa uprave da pokažu nameru i ispune obećanje koje su dali o primeni evropske prakse i standarda u sudskim postupcima protiv novinara.


Najavljena rekonstrukcija dijela magistralnog puta prema Gradišci vrijedna 14 miliona KM - Akta.ba\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljko Ćorić najavio je Kozarskoj Dubici skoru rekonstrukciju dijela magistralnog puta prema Gradišci.\n12.06.2021. 09:21 / Izvor: Akta.ba\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljko Ćorić najavio je Kozarskoj Dubici skoru rekonstrukciju dijela magistralnog puta prema Gradišci, na dionici od Vrbaške do Kozarske Dubice, čija je ukupna vrijednost 14 miliona KM.\n"U toku je postupak nabavke za izvođenje radova i očekujemo da će taj postupak u zadatom roku biti i završen i da ćemo u narednih mjesec ili mjesec i po dana imati početak radova na rekonstrukciji magistralnog puta od Vrbaške do Kozarske Dubice", rekao je Ćorić.\n"Ovo je vrlo važno za opštinu Kozarska Dubica, a važne su i ostale putne komunikacije prema Prijedoru, Kostajnici i Novom Gradu da se u narednom period rekonstruišu i dovedu u primjereno stanje, jer je to region sa oko 200.000 stanovnika, koji je oslonjen na Evropsku uniju", izjavio je Milunović.\n"Danas je prebačeno 1.900.000 evra na račun opštine Kozarska Dubica, a druga važna stvar danas je posjeta ministra Ćorića, tokom koje je finalizovan dogovor da se započne sa sanacijom puta od Gradiške do Kozarske Dubice. Već je raspisan tender za sanaciju tog puta", rekao je Topić.\n"Predstavnici koalicije koja čini skupštinsku većinu su danas nastupali jedinstveno u cilju da pomognemo građanima u Kozarskoj Dubici jer zajedno možemo više, bez obzira na političku pripadnost", rekao je Topić.\n"To nije sve jer je ministar Ćorić danas u Kozarskoj Dubici, na osnovu inicijative Milorada Dodika srpskog člana Predsjedništva BiH najavio rekonstrukciju i rehabilitaciju magistralnog puta M-15 Gradiška – Kozarska Dubica, od mjesta Vrbaška do Kozarske Dubice, a vrijednost tog projekta je 14 miliona KM", naveo je Banjac.\n"Ne možemo odustati od izgradnje regionalnog puta Moštanica – Mrakovica i to je stav svih nas jer je taj put veoma značajan za Kozarsku Dubicu, kao i rekonstrukcija i izgradnja seoskih i gradskih puteva u naredne tri godine", naglasio je Banjac.\n"Imamo priliku da zajedničkim djelovanjem dokažemo da u Kozarsku Dubicu mogu da dođu ozbiljni projekti ida Dubica u narednom period može da ide putem stabilizacije i razvoja. Mi tu šansu ne smijemo propustiti", poručio je Banjac.\n#magistralni put prema Gradišci\n#dionica od Vrbaške do Kozarske Dubice\nU toku uređenje obale Une kod gradskog keja\nPoznato ko će graditi novu petlju kod Aerodroma Banja Luka\nIskazan interes za željezničkim pravcem Sarajevo-Čapljina\nJoš se ne zna šta će biti sa prijedlogom uvođenja diferencirane stope PDV-a\nObjavljen Pravilnik o sadržaju pismenog obračuna plate u RS\nOHR se oglasio: Centralna banka BiH nikada nije bila međuentitetska institucija\nPravilnik o sadržaju pismenog obračuna plate\nJOVANA DUIA 25 78000 BANJA LUKA


Šta se dešava ukoliko je neko do zaposlenih pozitivan na koronavirus - CORONAfacts\nHome Zapošljavanje i rad Šta se dešava ukoliko je neko do zaposlenih pozitivan na koronavirus\nU situacijama u kojima se neko zarazi koronavirusom na radnom mestu, vakcinisane osobe moraju nastaviti sa radom po dotadšanjim merama, dok će sve nevakcinisane osobe biti u obavezi da ispune meru karantina.\nOva nova uredba sada izaziva žučnu raspravu u političkoj i poslovnoj zajednici budući da pojedine države, poput Nemačke, više nisu spremne da plate novčane gubitke koji su uslovljeni karantinom. Zbog toga osobe koje su bile u kontaktu sa nekim koje pozitivan na koronavirus, a koje su vakcinisane ne moraju biti u izolaciji, dok je za nevakcinisane mera 14 dana karantina obaveza.\n„Svako ima priliku da se vakciniše. Oni koji dobrovoljno odluče da to ne učine nemaju pravo na nastavak isplate plata”, argumentuju u Nemačkoj.\nOvakvu odluku pozdravljaju i pojedini austrijski poltiičari ističući da bi trebalo uvesti nove mere koje će povećati stopu vakcinacije.\nPrevious articleViše od 600 razreda širom Beča u karantinu\nNext articleBroj infekcija u porastu, moguće novo pooštravanje mera u Beču


Penzionerka u Bosni i Hercegovini ima 102 godine i porodičnu penziju prima više od šest decenija! – Kakanj-X\nPenzionerka u Bosni i Hercegovini ima 102 godine i porodičnu penziju prima više od šest decenija!\nNa 4 pro, 2019 194\nU Fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje (PIO) Republike Srpske kažu da ove činjenice na indirektan način potvrđuju da se produžio životni vijek stanovništva.\nU Fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje (PIO) Republike Srpske trenutno je 29 korisnika prava na penziju starijih od 100 godina, među kojima korisnica od 102 godine porodičnu penziju prima više od šest decenija, rečeno je Srni u ovom fondu.\nMeđu njima je 21 žena i osam muškaraca, od kojih 23 ima prebivalište u Republici Srpskoj, a najstarija korisnica, čije je prebivalište u Srbiji, u Vojvodini, ima 107 godina i porodičnu penziju prima 43 godine.\nSlijedi korisnik kojem je 103 godine, takođe, nastanjen u Vojvodini, a starosnu penziju prima više od pola vijeka, pune 52 godine.\nNajstarija korisnica, koja ima 107 godina, nema i najduži periodom korišćenja penzije jer taj status pripada pet godina mlađoj korisnici prava koja porodičnu penziju prima 61 godinu.\nKada je riječ o korisnicima prava dobi između 90 i 100 godina, njih je u evidencijama Fonda 3.364, što predstavlja 1,2 odsto ukupnog broja korisnika prava Fonda PIO koji je sada 266.753.\nMeđu njima je 1.298 korisnika starosne penzije, prednjače muškarci, kojih je 965, a žena 333, dok 406 korisnika u ovoj kategoriji prima invalidsku penziju, od kojih 236 muškaraca i 170 žena.\nU navedenoj starosnoj grupaciji nalazi se i 1.660 korisnika prava na porodičnu penziju.\nU ovom Fondu kažu da ove činjenice na indirektan način potvrđuju da se produžio životni vijek stanovništva.


Gradski muzej Subotica: Projekcija dokumentarnih filmova “Ime Muhamed” i “Makedonci u Istanbulu” u petak, 14. maja\nU petak, 14. maja, u Gradskom muzeju Subotica će u sklopu manifestacije “Muzeji za 10” biti održana projekcija dokumentarnih filmova sa Međunarodnog festivala etnološkog filma u Beogradu.\nTako će se prikazati francuski film iz 2016. “Ime Muhamed”, koji svedoči o tome da ovo ime, iako najpopularnije na svetu, nije lako nositi u nekim njegovim delovima. O tome u filmu govori dečak Muhamed, prepričavajući razne životne situacije u Francuskoj. Roditelji ga podsećaju na poruku mira i ljubavi koju je širio Glasnik islama, Glasnik Muhamed.\nDrugi film je “Makedonci u Istanbulu” iz 2011, koji prikazuje petu generaciju građana Istanbula koji su poreklom Makedonci, a čiji su se preci krajem XIX i početkom XX veka doselili u Tursku u potrazi za poslom. Ta mala zajednica se kroz jezik i tradiciju još uvek seća svojih korena.\nPočetak programa “Od tradicije do savremenosti: Od domovine do rasejanja” je predviđen za 19 časova, a ulaz je slobodan.