Čišćenje i uređenje dvorišta - RENOVIRANJE I ADAPTACIJA\nČišćenje i uredjenje dvorišta je usluga koju već dugi niz godina obavljamo uspešno za mnoge klijente, jer Adaptico ima za cilj da svakom svom klijentu ispuni sve zahteve u sređivanju i uređenju prostora bilo da se radi o eksterijeru ili enterijeru. Baš iz tog razloga čišćenje i uredjenje dvorišta se nameće kao usluga koja je u stalnom porastu i sve više klijenata se odlučuje za naš angažman. Bilo da je u pitanju rušenje objekata ili rušenje zidova ili jednog dela objekta čišćenje a potom i uređenje dvorišta su neminovna dešavanja kada je renoviranje kuće i okućnice u pitanju.\nSređivanje, čisćenje i uredjenje dvorišta\nUkoliko želite da sredite svoje dvorište, da se otarasite starih nepotrebnih stvari, pomoćnih objekata, mi vam nudimo kompletnu uslugu za vaše čišćenje i uredjenje dvorišta. Osnovni deo ove usluge na kojoj se i bazira ova naša delatnost jeste uredjenje dvorišta propraćeno idejnim projektnim rešenjem čiji je najtraženiji deo postavljanje trave, sađenje biljaka, izrada letnjikovaca, bilo koje vrste poslova kada su u pitanju gradjevinski radovi itd.\nPostavljanje trave je usluga koja je u kategoriji uredjenje dvorišta najviše zastupljena i na Vama je da odlučite koja opcija više odgovara vašem terenu, da li tradicionalno sađenje trave ili momentalno postavljena trava, popularna tepih trava. Cene usluga kada je u pitanju uređenje dvorišta variraju od zahteva koje nam saopštite a prvi korak je sam kontakt i detaljan opis posla.\nVarijante za uredjenje dvorišta\nNajzastupljeniji radovi koje obavljamo kada je uređenje dvorišta u pitanju su:\nPopločavanje dvorišta behaton pločama\nFarbanje i izrada fasada( sve vrste)\nIzrada roštilja, letnjikovaca i parkinga\nNivelacija i planiranje terena\nGradjevinski radovi svih obima i zahteva\nČišćenje i održavanje dvorišta\nNaš angažman na Vašem dvorištu može biti višestruk i zaokružen u celosti našim angažovanjem. Radovi koje izvodimo na održavanju vašeg dvorišta su:\nFarbanje ograda i fasada\nOdržavanje travnjaka i biljaka\nPranje betona i trotoara\nPo dogovoru kompletno renoviranje i adaptacija


Grupa građana organizovat će u ponedjeljak mirne proteste ispred zgrade OHR-a u Sarajevu s početkom u 10 sati.\n“U ponedjeljak imamo priliku da ispred OHR pitamo visokog predstavnika zašto ne radi posao za koji je jako dobro plaćen, a posao je da štiti ustavno-pravni poredak naše zemlje. Povodom aktuelne društveno-političke situacije u državi, uzrokovane političkim djelovanjem kojim se ugrožava mir i stabilnost u Bosni i Hercegovini, pozivamo građane na mirne proteste ispred OHR-a u ponedeljak od 10 sati. Svjedoci smo bahatih, beskurpuloznih, nekarakternih i društveno opasnih političara, koji kreiraju strah, šire mržnju i neizvjesnost među građanima. Koji ne poštuju i atakuju na institucije države, ugrožavaju mir i sigurnost, kao i budućnost svih ljudi u BiH, urušavajući sve društvene i demokratske procese postignute u BiH poslije Dayton-a. Zahtjevamo da visoki predstavnik Christian Schmidt u koordinaciji sa EU i SAD odlučno i hitno reaguje povodom aktuelne krizne situacije u zemlji. Da preuzme odgovornost i dužnosti koje ima po svome mandatu, te da koristi sve mehanizme OHR-a u svrhu rješavanja trenutne i budućih kriza, uključujući Bonske ovlasti i zabrane djelovanja političkih aktera u BiH”, kazali su organizatori Sejda Čavćić i Suad Đozić.\nIstiču kako su protesti najavljeni i prijavljeni MUP-u Novo Sarajevo, Ministarstvu zdravlja i Kriznom štabu KS kao i Ministarstvu saobraćaja KS. Dodaju a će saobraćaj biti obustavljen ispred OHR od 10 do 12 sati.\n“Pozivamo roditelje, studente, radnike, penzionere, intelektualce, sve građane Sarajeva i BiH da izađu na proteste, da zahtjevuju hitnu reakciju OHR-a i visokog predstavnika u svrhu očuvanja mira, društva, zbog naše budućnosti i očuvanje Evropske civilizacije i sigurnosti. Izađimo i dostojanstveno u miru izrazimo svoj stav, odnosno tražimo da djeluju oni koji po Ustavu moraju da djeluju, a sve u cilju zaštite ove Bosne i Hercegovine”, poručili su.


Severna Koreja lansirala projektile ‘novog tipa’, SAD najavljuju odgovor – Sandžaklija\nSeverna Koreja lansirala projektile ‘novog tipa’, SAD najavljuju odgovor\nSeverna Koreja je u petak saopštila da je lansirala “taktički navođene projektile novog tipa”.\nTo je prvi test balističke rakete u poslednjih skoro godinu dana i otkako je Džo Bajden postao predsednik SAD.\n“Razvoj ovog oružanog sistema je od velikog značaja za jačanje vojne moći zemlje i odvraćanje svih vrsta vojnih pretnji,” navodi Ri Piong Čol, jedan od najviših zvaničnika koji je nadgledao test.\n„Biće odgovora – ako odluče da zaoštre situaciju, mi ćemo odgovoriti u skladu s tim“, istakao je.\n“Takođe sam spreman za neki oblik diplomatije, ali to mora biti uslovljeno denuklearizacijom kao krajnjim rezultatom,” dodao je američki predsednik.\nMeđutim, nedavne poruke u kojima se upozoravaju SAD da ne stvaraju “smrad” i da će administracija Bajdena “platiti cenu” sugerišu šta je ključni razlog.\n„Ako je to slučaj, čini se da imaju poboljšanu varijantu prethodno testirane rakete KN-23 sa zaista velikom bojevom glavom,“ rekao je za Rojters Džefri Luis iz Džejms Martin centra za studije neširenja oružja.


Osnovna nacela ZOO - BiH Pravo\nOsnovna nacela ZOO\nOsnovna nacela ZOO#2569\nBy pravnik - Mon Jul 02, 2018 6:57 am\n- Mon Jul 02, 2018 6:57 am #2569\nOvim zakonom uređuju se obligacioni odnosi koji nastaju iz ugovora, prouzrokovanja štete, sticanja bez osnova, poslovodstva bez naloga, jednostrane izjave volje i drugih zakonom utvrđenih činjenica.\nStrane u obligacionim odnosima\nStrane u obligacionim odnosima mogu biti fizička i pravna lica.\nČlanovi 3-9 (Brisani) Autonomija volje Član 10\nStrane u obligacionim odnosima su slobodne, u granicama prinudnih propisa, javnog poretka i dobrih običaja, da svoje odnose urede po svojoj volji.\nStrane u obligacionom odnosu su ravnopravne.\nNačelo savesnosti i poštenja\nU zasnivanju obligacionih odnosa i ostvarivanju prava i obaveza iz tih odnosa strane su dužne da se pridržavaju načela savesnosti i poštenja.\n(1)\tZabranjeno je vršenje prava iz obligacionih odnosa protivno cilju zbog koga je ono zakonom ustanovljeno ili priznato.\nZabrana stvaranja i iskorišćavanja monopolskog položaja\nU zasnivanju obligacionih odnosa strane ne mogu ustanovljavati prava i obaveze kojima se za bilo koga stvara ili iskorišćava monopolski položaj na tržištu.\nNačelo jednake vrednosti davanja\n(1)\tU zasnivanju dvostranih ugovora strane polaze od načela jednake vrednosti uzajamnih davanja.\n(2)\tZakonom se određuje u kojim slučajevima narušavanje toga načela povlači pravne posledice.\nDužnosti ispunjenja obaveza\n(1)\tStrane u obligacionom odnosu dužne su da izvrše svoju obavezu i odgovorne su za njeno ispunjenje.\n(2)\tObaveza se može ugasiti samo saglasnošću volja strana u obligacionom odnosu ili na osnovu zakona.\nPonašanje u izvršavanju obaveza i ostvarivanju prava\n(1)\tStrana u obligacionom odnosu dužna je da u izvršavanju svoje obaveze postupa sa pažnjom koja se u pravnom prometu zahteva u odgovarajućoj vrsti obligacionih odnosa (pažnja dobrog privrednika, odnosno pažnja dobrog domaćina).\n(2)\tStrana u obligacionom odnosu dužna je da u izvršavanju obaveze iz svoje profesionalne delatnosti postupa s povećanom pažnjom, prema pravilima struke i običajima (pažnja dobrog stručnjaka).\n(3)\tStrana u obligacionom odnosu dužna je da se u ostvarivanju svog prava uzdrži od postupka kojim bi se otežalo izvršenje obaveze druge strane.\nRešavanje sporova na miran način\nStrane u obligacionom odnosu nastojaće da sporove rešavaju usaglašavanjem, posredovanjem ili na drugi miran način.\nDispozitivni karakter odredaba zakona\nStrane mogu svoj obligacioni odnos urediti drukčije nego što je ovim zakonom određeno, ako iz pojedine odredbe ovog zakona ili iz njenog smisla ne proizlazi što drugo.\nPrimena dobrih poslovnih običaja\n(1)\tStrane u obligacionim odnosima dužne su da u pravnom prometu postupaju u skladu sa dobrim poslovnim običajima.\n(2)\tNa obligacione odnose se primenjuju uzanse ako su strane u obligacionim odnosima ugovorile njihovu primenu ili ako iz okolnosti proizilazi da su njihovu primenu hteli.\nPostupanje u skladu sa opštim aktima\n(1)\tPravna lica u zasnivanju obligacionog odnosa postupaju u skladu sa svojim opštim aktima.\n(2)\tAli, ugovor koji je zaključen ili druga pravna radnja koja je preduzeta suprotno tim aktima ostaje na snazi, osim ako je za to druga strana znala ili morala znati ili ako je ovim zakonom drukčije određeno.\nPrimena drugih saveznih zakona\nNa obligacione odnose koji se uređuju drugim saveznim zakonima primenjuju se odredbe ovog zakona u pitanjima koja nisu uređena tim zakonom.\n(Prestao da važi Odlukom USJ) Primena pojedinih odredaba Član 25\n(1)\tOdredbe ovog zakona koje se odnose na ugovore primenjuju se na sve vrste ugovora, osim ako za ugovore u privredi nije izričito drukčije određeno.\n(2)\tUgovori u privredi su, u smislu ovog zakona, ugovori koje preduzeća i druga pravna lica koja obavljaju privrednu delatnost, kao i imaoci radnji i drugi pojedinci koji u vidu registrovanog zanimanja obavljaju neku privrednu delatnost zaključuju među sobom u obavljanju delatnosti koje sačinjavaju predmete njihovog poslovanja ili su u vezi sa tim delatnostima.\n(3)\tOdredbe ovog zakona koje se odnose na ugovore shodno se primenjuju i na druge pravne poslove.


ODBOJKA Čelnici OSBiH otkrili zašto nismo otišli na EP\nE. J. / Avaz.ba 30.12.2019\nODBOJKA Bile na pripremama pa eskivirale utakmice: Šest igračica iz Brčkog nikad više neće biti pozvane u reprezentaciju\nTalić i Fatić: Mnogo aktivnosti i u 2020. godini\nPredstavnici Odbojkaškog saveza Bosne i Hercegovine, predsjednik Alija Fatić i generalni sekretar Adnan Talić, osvrnuli su se na reprezentativne aktivnosti koje je krovna kuća bh. odbojke imala u godini na izmaku, te najavili aktivnosti za 2020. koja će najvjerovatnije biti jedna od najsadržajnijih.\nFatić je podsjetio da je ženska seniorska reprezentacija BiH došla na korak do plasmana na Evropsko prvenstvo, te naglasio da zbog razloga koji su više politički nego sportski taj cilj nije ostvaren.\nDobivaju plaće iz budžeta\n- Razlog za neuspjeh je nedolazak šest igračica iz Brčkog na odlučujuću utakmicu. Protiv njih je okončan disciplinski postupak i one više nikada neće dobiti poziv u reprezentaciju. Moram istaći da sve te igračice dobivaju plate iz budžeta Brčko Distrikta, a nisu se odazvale da igraju za državnu reprezentaciju.\nNe bi bio problem da su odmah otkazale nastup za državni tim, već su bile tu od početka priprema, potrošile novac uložen u njih, a zatim se nisu odazvale na zadnje dvije utakmice kvalifikacija - objašnjava predsjednik OSBiH, prenosi Fena.\nDodaje da je Savez nakon ovih dešavanja odmah reagirao i pronašao odbojkašice koje nastupaju van BiH koje će se sigurno odazvati pozivu u reprezentaciju. Njih će sa selektorske pozicije najvjerovatnije predvoditi Svetlana Ilić.\nFatić podsjeća da su i bh. seniori u maju igrali Srebrenu Evropsku ligu, dok su u junu i julu omladinske selekcije BiH nastupile na balkanskim prvenstvima, kao i reprezentacija BiH u odbojci na pijesku.\nRazočaran muškim timom\nPredsjednik OSBiH naglašava da će se ovaj modalitet zadržati i u budućnosti, jer čelnici OS BiH vjeruju da su balkanska prvenstva trenutno odgovarajuća jakosna kategorija za mlade bh. odbojkaše. Razočaran je rezultatima muške seniorske reprezentacije u koju je uloženo mnogo sredstava.\n- Obezbijedili smo im najbolje uslove, dobili su sve što su željeli, ali mnogi su nas razočarali odnosom prema reprezentaciji. Neki igrači se više nikada neće naći na širem spisku reprezentacije, jer bez discipline, rada i reda nema ni uspjeha - rekao je Fatić.\nŽenska seniorska reprezentacija BiH u narednoj godini nastupit će u CEV Srebrenoj ligi, gdje će za suparnike imati Sloveniju i Estoniju, dok bh. juniorke u avgustu očekuje nastup na Evropskom prvenstvu u Zenici.\nSeniori i seniorke također će nastupiti u kvalifikacijama za EP. Fatić očekuje da će se ženska reprezentacija plasirati na EP, dok od seniora iz više razloga to ne očekuje. Talić ističe da je Odbojkaški savez BiH u protekloj godini pozitivno poslovao uprkos neinteresovanju institucija vlasti da pomognu i finansiraju ovaj sport.\n- OSBiH je u prošloj godini sa svih nivoa vlasti dobio 13.000 KM. Kada to uporedimo sa savezima zemalja regije to je zaista minoran iznos. Narednu godinu ipak dočekujemo sa većim sredstvima jer se savez uglavnom finansira većinom donacijama privrednika koji su voljni da nam pomognu - rekao je Talić.\nBudžet OSBiH za narednu godinu je približno 1,2 miliona KM.\nOdbojkaška reprezentacija BiH Alija Fatić Adnan Talić


USTAV RS: Do ulaska Srbije u EU predviđene su najmanje dve izmene Ustava, pri čemu su promene u delu koji se tiče pravosuđa direktan uslov za evrointegracije\nSrbija će do mogućnosti da uđe u EU morati najmanje dva puta da promeni Ustav Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006 - dalje: Ustav), ali su samo promene u pravosuđu direktan uslov, kaže pomoćnik ministra pravde, Čedomir Backović.\nBacković je rekao da ono o čemu se često priča u javnosti i nije uvek tačno i da ne postoji definisan broj članova koji moraju da se izmene.\n"Šta mora da se menja je definisano materijom. Deo oko pravosuđa mora da se uskladi sa evropskom regulativom, dok druge promene nisu direktan uslov za ulazak u EU", rekao je Backović.\nKako je naveo, društvo priča o temama kao što su politički sistem ili Kosovo.\n"Te teme kao takve nisu prejudicirane, odnosno ne postoje rešenja koja su postavljena kao preduslov. Na drugoj strani, određena rešenja koja se tiču pravosuđa jesu konkretan preduslov za EU", rekao je Backović.\nNavodeći da će biti neophodna promena izbora članova Visokog saveta sudstva, on kaže da je potrebno imati u vidu da su Ustav, pravosuđe, nadležna ministarstva, sudovi u funkciji građana.\n"Ustav mora svojim opštim odredbama da reguliše da je to moguće. Potrebno je da se sudi u okviru zakona, da zakon važi za sve i da su suđenja efikasna. Paralelno sa tim stoje osnove pravosuđa - 'stručno', 'nepristrasno' i 'marljivo', a ispod svega toga je podvučena crta odgovornosti", rekao je Backović.\nBacković navodi da se u oblasti pravosuđa vide određeni pomaci, ali da se taj napredak mora "učiniti merljivim i dostupnim građanima, ali i inostranim prijateljima".\nNa pitanje zašto su neophodne dve promene Ustava, Backović kaže da je potrebno da omogućimo sebi da Ustavom i zakonodavnim okvirom postignemo rezultate koji će nas kvalifikovati za pristupanje EU.\nNakon toga sledi poluformalni deo, kada bi trebalo da se Srbija, kao i sve ostale članice, odrekne dela svog suvereniteta i prebaci neke nadležnosti na EU.\nIzvor: Vebsajt B92, 14.07.2017.


29.10.2019 u 10:30\nDva migranta u Velikoj Kladuši obolela od malarije\nSARAJEVO - U prihvatnom centru za migrante „Miral” u Velikoj Kladuši dva migranata zaražena su malarijom, saopštili su zvaničnici BiH. „I prošlog meseca jedna osoba bila je zaražena malarijom”, rekla je ministarka zdravstva Unsko-sanskog kantona Nermina Ćemalović. Među migrantima do sada su registrovani oboleli od side, hepatitisa B, C i tuberkoloze. Ćemalovićeva je navela da resorno ministarstvo svake sedmice dobija izveštaj o zdravstvenom stanju iz svih prihvatnih centara na području ovog kantona - „Mirala”, „Bire”, Đačkog doma u Borićima, „Sedre” i „Vučjaka”. Prema njenim rečima, oboleli migranti, čim se malo oporave na infektivnom odeljenju, beže iz bolnice, pa je njihovo kretanje bez nadzora. Velika opasnost, upozorava Ćemalovićeva, od tih ljudi preti lokalnom\n03.05.2019 u 08:16\nProglašena epidemija kolere u Mozambiku\nJOHANESBURG - Na severu Mozambika danas je proglašena epidemija kolere, nedelju dana pošto je tu oblast pogodio snažan ciklon praćen poplavama i jakim kišama, javila je televizija STV. Kako je preneo Rojters, najmanje 41 osoba je izgubila život kada je ciklon „Kenet” prošlog četvrtka pogodio provinciju Kabo Delgado, poplavivši više sela. Tokom naleta ciklona zabeleženi su vetrovi koji su duvali brzimnama i do 280 kilometara na čas.\nSKOPLjE - Severnomakedonska komisija za infektivne bolesti proglasila je epidemiju malih boginja na teritoriji te zemlje, a nakon što je od početka godine registrovano 961 slučajeva. Prema rečima Vladimira Mikića iz Instituta za javno zdravlje to je učinjeno kako bi se sprečilo dalje širenje bolesti, javlja MIA, prenosi Tanjug. Kao još jedna mera predostrožnosti biće uvedeno i vakcinisanje zdravstvenih radnika duplom dozom MMR vakcina, naveo je on. U toj zemlji do sada je epidemiju proglasilo šest zdravstvenih centara, a više od 60 odsto slučajeva zabeleženo je van teritorije Skoplja.\n16.11.2018 u 16:23\nJoš nepoznat uzrok zaraze hepatitisom C u Nišu\nAparati za dijalizu i zdravstveni radnici nisu uzrok zaraze hepatitisom C 25 pacijenata u Klinici za nefrologiju u Nišu, pokazuju rezultati analiza inspekcije Ministarstva zdravlja, saznaje „Politika”. U ovoj instituciji za naš list su naglasili da se i dalje radi na utvrđivanju šta je uzrok zaraze i kako je došlo do širenja virusa među bolesnicima koji su išli na hemodijalizu. Najvažnije je da su bolesnici kod kojih je dijagnostifikovan virus dobro i da je situacija pod kontrolom. – Posle ovog slučaja obavljaćemo češće provere bolnica u kojima se sprovodi dijaliza – dodaju u Ministarstvu zdravlja. Prvi slučaj obolevanja pacijenata u niškoj klinici zabeležen je još 27. juna, a do izbijanja zaraze došlo je u staroj zgradi Klinike za nefrologiju Kliničkog centra u Nišu. Rukovodstvo\n04.10.2018 u 15:32\nOd groznice Zapadnog Nila umrlo 30, obolelo 350 osoba\nU Srbiji je do danas 30 ljudi umrlo od groznice Zapadnog Nila, a registrovano je 350 slučaja oboljevanja, objavljeno je na sajtu Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut”. Po podacima Instituta, potvrđeni slučajevi oboljevanja registrovani su u Beogradu (180), u Južnobačkom (50), Južnobanatskom (45), Podunavskom (16), Braničevskom (20), Zapadnobačkom (6), Sremskom (9), Kolubarskom (6), Severnobanatskom (6), Srednjobanatskom (6), Mačvanskom (1), Zlatiborskom (1), Pomoravskom (1), Raškom (1), Šumadijskom (1) i Borskom (1) okrugu, prenosi Beta.\n30.09.2018 u 22:00\nOd majmunskih boginja do žute groznice\nMajmunske boginje, bolest za koju ne postoji vakcina, pojavila se u Evropi, a slučajevi obolevanja do sada su potvrđeni u Velikoj Britaniji jer su ovim virusom bili zaraženi putnici koji su došli iz Nigerije. Statistika pokazuje da svaka deseta osoba koja oboli od ovog oboljenja umre, a inkubacija, odnosno period od trenutka obolevanja do dana dok se ne ispolje simptomi iznosi od sedam do 14 dana. Međutim, nije ovo jedina bolest od koje epidemiolozi širom planete strahuju. U svetu postoji još mnogo oboljenja za koje ne postoji vakcina, ili još nije izmišljen odgovarajući lek. za viruse kao što je, na primer, ebola trenutno nema poznatog efektivnog lečenja, a vakcina nije razvijena. Opasnost provejava i od zika virusa, koji je pronađen 1947. godine. Tu je i sars, koji prati iznenadna\n01.12.2020 u 18:36\nTrampov ne odustaje, osporio rezultate u Viskonskinu i najavio tužbu


Spajanja i akvizicije - WTW\nWillis Towers Watson nudi sveobuhvatnu paletu proizvoda i usluga osmišljenih kao podrška našim klijentima u svakoj fazi sklapanja poslovnog ugovora bez obzira da li ste strateški kupac, prodavac ili preduzeće u privatnom vlasništvu.\nU vaš ugovor unećemo jedinstvenu kombinaciju stručnih znanja o rizicima i dubinsko razumevanje ljudskog kapitala i organizacijske kulture. Oslanjamo se na iskustvo od preko 1000 transakcija spajanja i akvizicije i vlasničkog kapitala godišnje, kao i naša vlasnička istraživanja kako bismo našim klijentima omogućili kako kratkoročni tako i dugoročni uspeh.\n1. korak: Pre sklapanja ugovora\nSpremnost za spajanje i akviziciju\nKancelarija za upravljanje projektom\n2. korak: Dubinsko snimanje poslovanja i planiranje implementacije\nIzlaganja ljudskih resursa\n3. korak: Nakon sklapanja ugovora\nIntegrisanje radne snage\nRizici i upravljanje rizicima\nDefinisanje i merenje uspeha\nPrelazak na normalno poslovanje\nSve naše proizvode i usluge pružaju veoma iskusni profesionalci koji poseduju dubinsko razumevanje profila organizacije, ljudskih resursa, kulture i rizika.\nIskustvo, potvrđeno našim istraživanjima, pokazuje da uspešne transakcije imaju dva zajednička obrasca:\nRani i intenzivan fokus na pitanja ljudskih resursa\nStrog pristup upravljanju rizicima\nDirektori koji ugovore svojih kompanija ocenjuju uspešnim sa aspekta ispunjavanja primarnih ciljeva, ističu stavljanje naglaska na važnost pitanja ljudskih resursa i uključivanja kadrovske službe u ugovor u njegovoj ranoj fazi. Naša istraživanja pokazuju da ova preduzeća ostvaruju bolje rezultate u zadržavanju radne snage s ključnim veštinama, merljivom liderstvu, komunikaciji i angažmanu zaposlenih te izgradnji kulture usklađene sa strateškim ciljevima.\nKada se radi o rizicima, izbegavanje neočekivanog je od ključnog značaja. Rana identifikacija i upravljanje rizicima omogućava svim stranama da pregovaraju sa većom sigurnošću i pouzdanjem.\nKontinuirano revidiramo, usavršavamo i proširujemo postupke dubinskog snimanja za operativno osiguranje kako bi takva osiguranja bila relevantna i efikasna za ciljne korisnike, kupca i zajmodavca. Naše odeljenje i lokalne kancelarije pružaju stručna znanja kako bi svaki postupak snimanja odražavao najnoviju tržišnu poziciju poslovanja i izlaganja ciljnog korisnika.\nBilo da ste korporativni kupac u potrazi za dugoročnom strateškom integracijom ili preduzeće u privatnom vlasništvu sa kraćim investicionim horizontom, pomoći ćemo vam da se zaštitite od negativnih posledica finansijskih rizika. Radićemo zajedno sa vama kako bismo kreirali i implementirali pobedničku strategiju upravljanja kadrovima i rukovodstvom — ključnim faktorima u situacijama kada ljudski resursi predstavljaju najveću vrednost sklopljenog ugovora.\nSpremni smo da sarađujemo sa vama tokom celog postupka ugovaranja i da vam pomognemo da ostvarite uspešnu transakciju.


Betel: EU ne treba da stalno reaguje na Rusiju sankcijama već da razgovara | Novinska agencija Beta\nAnketa: Pozitivan stav prema migrantima ima 43,3 odsto gradjana\nSVET | 19.06.2017 17:20 > 19.06 17:28\nBetel: EU ne treba da stalno reaguje na Rusiju sankcijama već da razgovara\nPremijer Luksemburga Gzavije Betel apelovao je danas u Varšavi na sastanku premijera zemalja Beneluksa i Višegradske četvorke da Evropska unija prestane da reaguje na Rusiju samo sankcijama, već da počne dijalog i traži zajedničko rešenje ukrajinske krize.\n"Smatram da je jako važno da nastavimo dijalog. Treba da razgovaramo, ne treba da govorimo samo o sankcijama, ne treba da reagujemo isključivo daljim sankcijama. Moramo da nadjemo izlaz iz krize, moramo da nadjemo rešenje krize oko Krima", kazao je Betel na zajedničkoj konferenciji za novinare nakon sastanka premijera.\nPremijer Luksemburga naglasio je da EU naravno ne prihvata aneksiju Krima, ni pritisak koji Rusija vrši na Ukrajinu.\n"Ali moramo da izradimo zajedničko rešenje", kazao je Betel.\nPremijeri su danas razgovarali i o bezbednosti i pretnjama i s juga, tako i sa istoka, a podržali su i da program Istočnog partnerstva ostane otvoren put za one bivše sovjetske republike koje žele da se približe Evropi preko saradnje sa Briselom i primene evropskih standarda.\n"Nova odbrambena politika mora da bude oslonjena na saradnju sa NATO, a da takodje ima zajedničke definicije pretnji koje danas u Evropu stižu u istoj meri sa juga i sa istoka. Podrška EU vojnoj industriji mora da bude pristupačna svima, takodje i poljskoj vojnoj industriji", kazala je poljska premijerka Beata Šidlo.\nPoljska premijerka pred današnji samit premijera Beneluska i Višegradske grupe izjavila je da Rusija isprobava koliko može sebi da dozvoli, a da EU mora da ima zajedničku politiku prema Rusiji.\n"Radujem se što je na prošlom samitu NATO u Varšavi dogovoreno jačanje istočnog krila NATO i da se ti dogovori realizuju. Za Poljsku je jasno da, dok se ne okonča sukob u Ukrajini, EU ne može da popusti sankcije. Politika cele Unije mora da bude jedinstvena i dosledna prema Rusiji. Poljska u tome ima velikog saveznika Nemačku", kazala je Šidlo belgijskoj štampi.\nJedinstveni pristup Rusiji Poljska nije uspela da obezbedi ni tokom svog predsedavanja u Višegradskoj grupi, pošto Madjarska, Slovačka i Češka sankcije i jačanje istočnog krila NATO poštuju, ali kako je naglasio više puta slovački premijer Robert Fico, samo zato da ne bi razbijali jedinstvo EU, dok smatraju da sankcije nemaju efekta, a pogadjaju privredu njihovih zemalja.


Nemogućnost obnavljanja podzemnih voda kao posledica klimatskih promena - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Nemogućnost obnavljanja podzemnih voda kao posledica klimatskih promena\nLondon, 21. april 2019. – Klimatske promene dovele su do toga da ubuduće podzemne vode neće moći da se obnavljaju, što bi moglo da ima fatalne posledice.\nPrirodni rezervoari podzemnih voda smanjuju se i u narednih sto godina verovatno će u potpunosti moći da se obnavlja samo polovina svih postojećih zaliha podzemnih voda u svetu.\nTakvu mračnu sliku pokazala je najnovija međunarodna studija objavljena u stručnoj reviji Nature Climate Change.\n"Podzemne vode su izvan našeg vidokruga i izvan naših glava, taj ogromni skriveni resurs o kojem ljudi baš mnogo i ne razmišljaju, iako on podržava globalnu proizvodnju hrane", rekao je naučnik, dodajući da su već sada rezerve podzemnih voda ugrožene zbog naglog porasta svetskog stanovništva i sve veće proizvodnje namirnica, prenosi Euractiv.\nOznakeklimatske promenepodzemne vode\nPrethodno KRIK: Za ubistvo Olivera Ivanovića osumnjičen i Zvonko Veselinović\nSledeće Električni automobili, po prvi put, čine više od polovine novih u Norveškoj\nBrisel, 4. septembar 2019. – Znaci ekološkog kraha svakim danom sve su jasniji. U nekim de…\nŽeneva, 9. avgust 2019. – Najnoviji izveštaj UN ustanovio je da međusobni uticaj klimatski…\nTop Tags Evropska komisija OCD mladi Vlada Republike Srbije Evropska unija Civilno društvo Politika konkurs mediji Pravosuđe Srbija i Evropska unija evropske integracije lokalna samouprava Društvo vladavina prava


NSinfo: Radovi na Pupinovoj palati u završnoj fazi - Otkrivena replika fasade nekadašnje banke (FOTO)\nRadovi na Pupinovoj palati u završnoj fazi - Otkrivena replika fasade nekadašnje banke (FOTO)\nFasada od kamena će biti isklesana i na delu na bulevaru\nDa su građevinski radovi na Pupinovoj palati u završnoj fazi svedoči i to što je uklonjena zaštitna mreža, pa je fasada nekadašnje banke, odnosno njena nedovršena replika, ovih dana osvanula ispred dela poslovno-stambenog kompleksa u Železničkoj ulici.\nFasadu je, u saradnji sa Zavodom za zaštitu spomenika kulture grada Novog Sada i pod njegovim nadzorom, restauriralo beogradsko preduzeće „Svetigora”. Da bi se postigla simetrija, identična fasada od kamena će biti isklesana i na delu Palate na Bulevaru Mihajla Pupina, prenosi Dnevnik.\nParter nekadašnje Jermenske crkve biće obeležen monumentima, kao podsetnik na kulturno-istorijski značaj srušenog hrama i simbol prijateljstva srpskog i jermenskog naroda.\nOsim toga, uz saglasnost konzulata Jermenije i na osnovu uslova Zavoda za zaštitu spomenika i pod njegovim nadzorom, biće restauriran nadgrobni spomenik porodice Čenezi. Obnova tog autentičnog spomenika poverena je preduzeću SZR „Đorđević” iz Beograda.\n... bulevar mihajla pupina, centar, Istorija Novog Sada, Novi Sad, pupinova palata


Vučić: Želim da izgradimo dvostruko više kilometara autoputa nego Tito (SRB) | Logistic Magazin\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić i potpredsednica Vlade, Zorana Mihajlović, razgovarali su u Rigi sa delegacijom kineskih firmi CRBC i CCCC koje rade na infrastrukturnim projektima u Srbiji\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u Rigi da želi da u narednom periodu u Srbiji bude izgrađeno “dvostruko više” kilometara autoputa nego tokom 35 godina vladavine Josipa Broza Tita.\n“Sutra otvaramo deonicu Ljig-Preljina, dužine 40,4 kilometara a onda staju Obrenovac-Ub i treći deo deonice Lajkovac-Ljig gde imamo problem sa eksproprijacijom. Za nas je prioritetno da sa njima uskoro dogovoramo deonicu Požega-Preljina, u dužini od 31 kilometar, čijim bi završetkom dramatično povećali turistički potencijal Zapadne Srbije”, kazao je premijer.\n“Od Požege do Boljara imamo 107 teških kilometara, i to je najteži deo puta u našoj zemlji. To se nikome ne isplati da gradi jer je taj put procenjen na 1,8 do dve milijarde ali ako se dogovorimo sa Crnom Gorom o nekoj vrsti koncesija za ceo put Beograd-Bar, onda bi to možda mogli da zatvorimo”, kazao je Vučić.\n“Srbija je negde u centru koridora puteva. Sve se više stvari vrti oko Beograda i pre svega Niša”, rekao je Vučić.\nRazgovori sa kineskim firmama\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić i potpredsednica Vlade, Zorana Mihajlović, razgovarali su danas u Rigi sa delegacijom kineskih firmi CRBC i CCCC koje rade na infrastrukturnim projektima u Srbiji, saopštilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nSastanku su prisustvovali potpredsednik kompanije CCCC, Sun Ziu i potpredsednik kompanije CRBC, Jang Jongšen.\nTokom razgovora razmatrani su predlozi o različitim modalitetima realizacije nastavka gradnje Koridora 11, odnosno autoputa od Preljine do granice sa Crnom Gorom.\nNa sastanku je predočeno i da su kompanijz CCCC predložili kineski predsednik Si Đinping i premijer NR Kine Li Kećang da pruži svu pomoć Vladi Srbije u realizaciji velikih infrastrukturnih projekta, kao i da se pronađe način da se u najskorijem roku završi autoput koji povezuje Beograd sa lukom Bar u Crnoj Gori, navedeno je u saopštenju.


Utakmica sa Švajcarskom nije rat za Kosovo - VICE\nI ne, ovo nije tekst "sport nema veze sa politikom". Sport, kao i svaki drugi javni događaj, prepun je potencijalnih simbola kojima može da se da značenje. Postoje razne stvari u istoriji umetnosti koje govore o tome, a koje sada nisu bitne.\nAli suština je sledeća: ova utakmica nije o Kosovu i savremenoj političkoj istoriji Srbije, ali može da bude ako učesnici i posmatrači odluče da treba tako da bude. Ono što srpski mediji i srpski političari rade u poslednjih nekoliko dana nije toliko eksplicitno, jasno i iskreno.\nOni ne govore "Ovo Svetsko prvenstvo je o Kosovu i našoj potrebi da gubitak istog osvetimo."\nOpet, i ovaj prethodni pasus je kontrukcija kao i ono što rade srpski političari i srpski mediji. Nije bitno koja je tačnija, već je važno to što za obe ima dovoljno elemenata da mogu da budu verovatne. Ali sutrašnji meč nije kao Drugi svetski rat, nije o Kosovu i neće ništa promeniti osim stanja na tabeli. I da, prolazak u drugi krug nije toliko "seksi" priča koliko "boj za Kosovo", ali ovo prvo je moguće, a ovo drugo smo kao društvo već nekoliko puta izgubili. Možda je vreme da se to pusti i da se nađe nova priča.


Zašto ne bi imali kameru na biračkom mestu, ako kamere imamo po marketima, kako sitni lopov ne bi ukrao paštetu, upitao je član Predsedništva SDS, Vukota Govedarica, piše Srpskainfo.\n– O izbornim prevarama iz 2018. najbolje govore ponovljeni lokalni izbori u Doboju ove godine, na kojima se videlo da je ukradeno 17.000 glasova. I ptice na grani znaju da izbori nisu odraz volje građana, već rezultat zavere izvežbanih lopovskih struktura koje ne smiju dozvoliti da pobedi demokratija jer će u tom slučaju biti ugroženi njihovi interesi – saopštio je Govedarica.\nOn tvrdi da će Milorad Dodik, Bakir Izetbegović i Dragan Čović sve uraditi da ne dođe do promena Izbornog zakona BiH.\n– SNSD se odlučio veoma lako za blokadu institucija upravo zato što su videli idealan prostor za opstrukciju izbornog zakona. S druge strane, opozicija je morala da bude dosta tvrđa po ovom pitanju i mislim da smo ispustili ovu godinu olako, a da se ništa ozbiljnije nije uradilo po tom pitanju, izuzev što stranci pokušavaju da privole domaće političare da reše to pitanje, što je Sizifov posao – istakao je član Predsedništva SDS.\nGovedarica je kazao da je Dodik shvatio da su sva njegova obećanja o nezavisnosti Republike Srpske ispričane priče za laku noć i da ga po tom pitanju narod doživljava kao nekoga ko manipuliše i bavi se političkim prevarama kako bi nezasluženo ostvario politički benefit.\n– Dodik je, u stvari, pribegao starom metodu koji kaže da, ako ne znate da rešite jedan problem, onda morate da napravite drugi, po mogućnosti što veći i tako je smislio priču o povratku nadležnosti. Dakle, nema tu nikakvog političkog zaokreta, već samo laž i obmana naroda – zaključio je Govedarica.


Tema: Amerikanci najbliži izlasku iz krize, Evropljani i Rusi u problemima, a Kinezi su pri\n13.06.2009., 00:18 #1\nDakle za sve one koji su vrištali kako će Amerika da propadne, evo jednog lepog teksta:\nAmerikanci najbliži izlasku iz krize, Evropljani i Rusi u problemima, a Kinezi su priča za sebe\n1306amerikanci_najblii_izlasku_iz_krize.jpgSvetska ekonomska kriza ima različit uticaj u različitim delovima sveta, a koliko je kriza neki deo sveta pogodila i koliko će joj vremena biti potrebno da iz nje izađe kako sada stvari stoje najviše će zavisiti od njihovih privrednih resursa i infrastrukture\nGlobalna recesija je najveći događaj u svetskom ekonomskom sistemu u toku ove godine. U SAD, skoro da je postalo dogmatsko mišljenje da je recesija najgora od Velike depresije tridesetih godina prošlog veka. A sve se svodi na samo dva pitanja: kome je kriza najviše naudila, i zašto?\nPočnimo sa jednostavnim brojevima. Na svim objavljivanim grafikonima o američkoj ekonomiji, recesija u SAD u ovom trenutku je najgora od 1982, a ne od tridesetih godina, i bledi u odnosu na ono što se dešava u ostatku sveta. Brojke u Kini nisu uključene, delom zbog nepouzdane kineske statistike, ali i zato što je njen finansijski sistem radikalno drukčiji od ostatka sveta, tako da je svako poređenje suvišno.\nAli onda se postavlja drugo pitanje: Zar recesija nije upravo počela u SAD? Jeste, ali američki sistem je mnogo stabilniji, izdržljiviji i fleksibilniji nego većina drugih svetskih ekonomija, a u velikoj meri zahvaljujući geografiji zemlje. Da bi u potpunosti razumeli kako mesto može da oblikuje ekonomiju moramo da napravimo ogroman korak unazad od sadašnjeg sumornog i zlokobnog vremena i istražimo dugoročniju sliku zašto različiti regioni prate različite ekonomske staze.\nPočinjemo od SAD, odakle je svetska ekonomska kriza i počela. Najvažniji aspekt SAD nije samo njegova prosta veličina, već veličina korisnog zemljišta. Rusija i Kina su možda slične veličine u apsolutnim uslovima, ali velika većina ruske i kineske zemlje je beskorisna za poljoprivredu, naseljavanje ili izgradnju. Sa druge strane, Srednji zapad SAD ima najveću nepodeljenu masu obradive zemlje na svetu, a ta zemlja ne uključuju veliki komad korisne teritorije na zapadnoj i istočnoj obali.\nDrugi aspekt je američki vodni transportni sistem. Reka Misisipi, koja je povezana sa rekom Red, Misuri, Ohajo i Tenesi, obuhvata najveću međusobno povezanu mrežu plovnih reka na svetu. U zalivima San Francisko, Česapik, Long ajland, SAD imaju tri najveće i najbolje prirodne luke na svetu. Niz priobalnih ostrva nekoliko kilometara udaljenih od obala Teksasa i na istočnoj obali formiraju takozvani "morski autoput", koji štiti američko priobalni pomorski saobraćaj od skoro svih elemenata koji bi mogli da unište njihove brodove i luke, osim uragana.\nLepota je u tome što se ta dva sistema prepliću u skoro savršenoj simetriji. Priobalski saobraćaj i većina luka su povezani sa poljoprivrednim regionima i sopstvenim rečnim sistemima, dok mreža velike reke Misisipi je cirkulatorni sistem Srednjeg zapada. Čak i bez sistema kanala, moguće da da brodovi dosegnu bilo koju tačku na Srednjem zapadu iz bilo kog dela Meksičkog zaliva ili sa istočne obale. Rezultat nije samo ogromna mogućnost za uzgajanje velike količine žitarica, i ne samo mogućnosti da se žitarice lako i jeftino prevezu do lokalnih, regionalnih i svetskih tržišta, već takođe i mogućnost da se ta ista transportna mreža koristi za bilo koju drugu ekonomsku svrhu bez briga za zalihe hrane.\nPosledice takve povezanosti su duboke i održive. U slučaju gde većina zemalja mora da udruži kapital da gradi puteve i železnicu kako bi razvila temelje ekonomije, a to je transportna sposobnost, geografija je obezbedila SAD skoro savršen sistem koji ništa ne košta. To oslobađa američki kapital za druge stvari i skoro osuđuje Ameriku da bude bogata kapitalom. Svaki deo tradicionalne infrastrukture u SAD je kao šlag na torti.\nKada se sve to vidi postavlja se pitanje da li su SAD stvarno u recesiji. Odgovor je, naravno. Da li će recesija trajati zauvek? Naravno da ne. Činjenica je da postoji veliki broj faktora koji ukazuju na to da je Amerika na ivici oporavka.\nUkoliko u ekonomskom smislu SAD ima sve geografske faktore na svojoj strani, Rusija je potpuno drugačija. Ruske stepe se prostiru celom unutrašnjošću Evroazijske kopnene mase, i kao takva poseduje klimatske uslove koji su mnogo gori za ljudsko naseljavanje i poljoprivredu, nego što je to slučaj na američkom Srednjem zapadu. Čak i u onim dobrim godinama kada sve buja u Rusiji, ona nema mrežu reka koje bi joj obezbedile lak transport proizvoda.\nRusija nema dobre luke u toplim vodama koje bi bile pogodne za međunarodnu trgovinu. Ona ima dugačke reke, ali one nisu povezane kao što je Misisipi povezan sa svojim pritokama, i uglavnom imaju tok ka severu i hladnom Arktičkom okeanu, što je oblast u kojoj malo ljudi živi. Jedini izuzetak je Volga, koja je važna za privredu zapadne Rusije, ali koja se uliva u Kaspijsko more, koje se isušuje i koje nije spojeno ni sa jednim drugim morem. Razvoj takve nepristupačne zemlje zahteva velika izdvajanja samo za izgradnju putne i železničke mreže koja je potrebna za najosnovniji ekonomski razvoj. Troškovi su toliko veliki da prvi ruski interkontinentalni put nije završen do 21. veka, a svojim većim delom to je samo put sa dve saobraćajne trake.\nRuski radnički i kapitalni resursi su u većini neadekvatni kako bi prevazišli državne potrebe i slabosti, kojih je mnoštvo. Ovi endemski problemi teraju Rusiju ka centralističkom planiranju. Neki od mnogo loših rezultata ove strategije je ozbiljna ekonomska neefikasnost i generalna oskudica među domaćim potrošačima. Zbog toga kapital i ostali resursi mogu da budu nasilno izbijeni, ali ipak, aktivnim menadžmentom mogu da se postignu određeni nacionalni ciljevi. To često zna da da utisak značajnog napretka u oblastima koje Kremlj želi da istakne.\nKina takođe ima značajne probleme, ali nijedan nije zabrinjavajući kao oni koje ima Rusija. Kineska privreda je u farmerskom kraju duž basena reke Honagho na severu zemlje, reke koja nije plovna celim tokom i koja je podložna plavljenju. Jednostavno za izbegavanje periodične nestašice hrane potreban je visok nivo državnog planiranja i koordinacije. Kada se doda, da se južni deo zemlje nalazi u subtropskom klimatskom pojasu, koja je prepuna bolesti na koje su južnjaci postali rezistentni, ali ne i njeni sunarodnici sa severa.\nCentralna kontrola, takođe je pretnja za kinesku vodnu geografiju. Kina ima još dve velike reke, ali one nisu međusobno povezane niti sa Hoanghoom prirodnim putem. Takođe, najbolje kineske luke se nalaze na mestima gde se te dve reke ulivaju u more. Šangaj je na ušću reke Jangcekjang, dok su Hong Kong, Makao i Guangžu nalaze na ušću reke Ksijang. Hoangho nema značajniju luku na svom ušću. Kao krajnju rezultat drugi regionalni centri mogu i razvijaju se ekonomski nezavisno od prestonice Pekinga.\nSa geografski komplikovanom situacijom u kojoj sever vlada i u isto vreme podržava ekonomsku nezavisnost juga, javlja se stalni problem Pekinga, a to je da održi jedinstvo države. Peking mora da osigurava masivne programe razvoja da zadrži jedinstvo u zemlji izgradnjom obične infrastrukture, koji su najvidljiviji izgradnjom velikog kanala koji povezuje reke Hoangho i Jangce.\nModerna Kina podržava državnocentralistički ekonomski model. Pod ovim modelom, sav moguć kapital koji je dostupan pojedincima sliva se u državnu kasu, koji ga iznose zahvaljujući brojnim velikim državnim bankama. To omogućava veliki ekonomski stimulus koji postiže maksimalnu zaposlenost i razvoj. Rezultat je ogroman ekonomski rast, ali je takođe neodrživ. Zato i ne čudi što je vlada odlučila da drži dva biliona dolara novčanih rezervi u američkoj valuti.\nDa bi Kina preživela sadašnju recesiju potrebno je da koristi jednostavnu tehniku. Zbog izvoza, koji grubo čini oko polovine kineske ekonomske aktivnosti, koji je dvostruko opao tokom krize, Peking na neki način mora da popuni nedostatak novca. Zato je u prva četiri meseca ove godine odobrila putem državnih banaka više pozajmica, nego tokom cele prethodne godine. Dugoročni rezultat bi mogao da zakopa Kinu u dugove zbog loših pozajmica, što je slična strategija koja je dovela do finansijskog kraha u Japanu 1991. godine. Ali za sada to drži državu na okupu. Kako sada stvari stoje ekonomski oporavak Kine u potpunosti zavisi od inostrane potražnje za njenim proizvodima.\nEvropa se suočava sa zbrkom sličnom kao u Kini. Evropa je bogata rekama koje su uglavnom plovne, što omogućava laku trgovinu i mogućnosti za razvoj. Ali gotovo nijedna se ne spaja sa drugom, što unazađuje političko jedinstvo. Evropa ima još više boljih luka od SAD, ali one nisu raširene celim kontinentom, pa zbog toga pojedine države imaju kapital, dok ga druge nemaju uopšte. Evropa raspolaže ogromnom obradivom površinom, ali je ona dugačka i tanka i veoma naseljena. Čak sedam etničkih grupa živi u tom pojasu, a nijedna od njih nije uspela da ostvari dominaciju. A evropsko bogatstvo u ostrvima blizu kontinenta, sa Velikom Britanijom kao najočitijim primerom, garantuje da kopneni deo nikada neće biti ujedinjen pod jednom silom.\n13.06.2009., 00:19 #2\nRe: Amerikanci najbliži izlasku iz krize, Evropljani i Rusi u problemima, a Kinezi su\nSvaki deo Evrope ima radikalno različitu geografiju, upravo zbog toga svaka evropska država ima različit ekonomski sistem. Velika Britanija ima sistem sličan SAD. Francuska sa tri velike nepovezane reke je svet za sebe, a njen kredo je ekonomski nacionalizam. Ne samo da reke u Nemačkoj nisu povezane, osim kanala Rajna-Majna-Dunav, već mora da ih deli sa drugim državama. Poluostrvo Jitland preseca morsku obalu Nemačke, koja smatra da joj pristup moru ograničava Danska, Šveđani i Britanci. Nemačka mora da planira do tančina kako bi maksimizirala korišćenje sopstvenih resursa kako bi izgradila infrastrukturu koja bi mogla da kompenzuje njene geografske nedostatke i poveže njene dobre geografske delove. Rezultat je država koja na neki način favorizuje slobodno preduzetništvo, ali u okviru nacionalnih interesa.\nA lista razlika se nastavlja. Španija ima dugačku obalu, ali je suva. Austrija je sa svih strana okružena drugim državama i prilično je vlažna i hladna zimi zbog Alpa. Grčka je gotovo cela planinska zemlja da bi se još više razvijala. Holandija je sa druge strane najravnija. Malena Estonija ima problema sa zaleđenim morem u zimskom periodu.\nSadašnja recesija ima svoje korene u finansijskoj krizi koja je najviše udarila na banke, a evropske banke su dokazale da su daleko od imunosti na nju. Dok se evropske banke oporave, Evropa će ostati u recesiji. I pošto ne može biti panevropskog rešenja, evropska recesija može da se pokaže najgorom dosad.\nGeografija ubila američku konkurenciju\nGeografija takođe obezbeđuje da SAD ima malo lokalne konkurencije. Na severu, Kanada je mnogo hladnije i još više planinska regija od SAD. Jedina regija u Kanadi koja je plovna su Velika jezera i Sent Lorensov morski put, koje deli sa SAD, a veći deo obradive zemlje se nalazi blizu granice sa Amerikom. Zato je za većinu kanadskih provincija ekonomski bolje da se udruže sa susednim američkim na jugu, nego sa svojim sunarodnicima na istoku i zapadu. Slično Kanadi i Meksiko ima malo obradive zemlje, podeljene pustinjama i planinama, koja je više korisna za drugu vrstu poljoprivrede. Većina teritorije Meksika je ili suviše suvo, ili previše tropsko ili previše planinsko. Povrh toga Meksiku potpuno nedostaje značajniji rečni sistem koji bi obezbedio neki vodni saobraćaj.\nKineska ekonomija zavisi od izvoza\nZato što je domaće tržište veoma limitirano zbog malo kapitala u zemlji, većina kineskih proizvođača se odlučuje da svoje proizvode izvozi na strana tržišta kako bi imale veću dobit. U većini slučajeva to dobro funkcioniše, ali kad kineska roba nije više potrebna, ceo kineski sistem se raspada. Manjak izvoza smanjuje raspoloživi kapital, što smanjuje mogućnost za pozajmicu. To ne samo da oštećuje mogućnost firmi da zapošljavaju veliki broj kineskih građana, već takođe poništava razlog ekonomski razvijenih regiona da plaćaju redovno dažbine Pekingu.\nEvropljani veruju u lokalne banke\nTako velike regionalne razlike pogodne su za tako različite politike, zbog čega mnoge evropske zemlje imaju manjak poverenja kada se donose odluke koje sežu izvan njihovih granica. Tu se ne misli samo na Evropsku uniju, već na generalno nepoverenje prema bilo kojoj odluci koja se odnosi na dešavanja van državnih granica. To pokazuje da većina država radije koristi lokalne banke, nego berze za stvaranje kapitala. Posle svega, lokalne banke obično koriste lokalni kapital i ograničene su lokalnim propisima, dok su berze internacionalizovane u svakom pogledu. Španija, Italija, Švedska, Grčka i Austrija dobijaju više od 90 odsto svog finansiranja iz banaka, Velika Britanija 84 odsto, Nemačka 76 odsto, dok SAD samo 40 odsto finansiranja dobija iz bankarskih sredstava.\nPoslednji put ažurirao/la Gwydion : 13.06.2009. u 00:22\nPoslednja poruka: 17.02.2009., 11:55\nTITOGORCI ETNOGENETSKI EVROPLJANI\nPoslednja poruka: 08.10.2004., 12:22


Srbi nastavljaju bokserski pohod na SP u boksu\nIz sedam mečeva zabeležili smo šest pobeda. Danas su na redu novi dueli i Srbija će imati tri predstavnika. Pobede donose interesovanje publike, a selektor Milan Piperski i njegovih 12 momaka juče su se složili da podrška sa tribina mnogo znači i da se nadaju da će ona biti još veća. Karte po ceni od 700 i 1.200 rsd mogu se kupiti i direktno po dolasku u dvoranu Arena.\nReprezentativci Srbije će danas imati i podršku popularnog srpskog repera Smoke Mardeljana, koji je napravio himnu srpskim bokserima za SP. Srpski glumački maestro Miloš Biković poželeo je kapitenu našeg tima Vladanu Babiću i ostalim reprezentativcima da nastave u ovakvom ritmu pobeda.\nSatnica naših za četvrtak, 28. oktobar 2021, kada u ring ulaze tri srpska boksera je sledeća:\nU prvoj sesiji od 13 časova treći meč boksuje Veljko Gligorić u kategoriji do 57 kg protiv Kirgistanca Esenbek Akilbeka (oko 13.35 časova), u istoj sesiji osmi meč boksovaće naš superteškaš (+92 kg) Vladan Babić protiv Kamerunca i šampiona Afrike Maksima Jegnonga (oko 14.20 časova). Od 18 časova sedmi meč po rasporedu boksuje reprezentativac Srbije Vahid Abasov u kategoriji do 67 kg protiv Nepalca Sanila Šahija.


FELJTON.rs SAZNAJE: Sinoć uhapšen general Slobodan Malešić, evo šta mu se stavlja na teret! Privedeno još troje | FELJTON.rs G-E0EWZBLP0V\nHome / SRBIJA / FELJTON.rs SAZNAJE: Sinoć uhapšen general Slobodan Malešić, evo šta mu se stavlja na teret! Privedeno još troje\nFELJTON.rs SAZNAJE: Sinoć uhapšen general Slobodan Malešić, evo šta mu se stavlja na teret! Privedeno još troje\nKako Kurir saznaje, njemu se na teret stavlja trgovina uticajem a u toku noćašnje policijske akcije pored generala privedene su još tri osobe\nBEOGRAD – General Slobodan Malešić uhapšen je kasno sinoć, saznaje Kurir!\nMalešić je inače načelnik novosadske policije, a na to mesto došao je s funkcije pomoćnika direktora policije Vladimira Rebića. Pre toga, bio je načelnik policije u Kragujevcu.\nKako Kurir saznaje, njemu se na teret stavlja trgovina uticajem a u toku noćašnje policijske akcije pored generala privedene su još tri osobe.\nIz Tužilaštva za organizovani kriminal, za Kurir je potvrđeno da je Mališić priveden.\nPrema nezvaničnim informacijama, on je doveden kao građanin u zgradu u Ustaničkoj sinoć oko 19.45, ali je onda ipak osumnjičen i zadržan.\nPrevious: NESREĆA U PROKUPLJU: Pijani vozač uleteo u suprotnu traku i izazvao udes, ima povređenih\nNext: „FELJTON.rs otkrio“ namesteno hapsenje, Generalu policije Slobodanu Malešiću uhapšen zbog trača i storniranja kazne za saobraćajni prekršaj!


Dvostruke funkcije u Parlamentu RS uobičajena praksa\nU Republici Srpskoj ne postoji zakonski okvir o nespojivosti bilo koje javne funkcije sa funkcijama u institucijama i preduzećima. Rezultat toga je da je u republičkom parlamentu, od 83 narodna poslanika, 25 na rukovodećim pozicijama u institucijama i u direktorskim foteljama. Iz vladajućeg SNSD-a najavili su da se rade izmjene Zakona o sukobu interesa, dok su u opoziciji skeptični da će se novim zakonskim rješenjem desiti suštinske izmjene.\nOsobina nedemokratskih i neuređenih društava je da jedan čovjek obavlja i izvršnu i zakonodavnu funkciju. Upravo ovakva praksa potvrđena je i u republičkom parlamentu.\nU Transparensi Internešnelu ističu da se novim Zakonom o sukobu interesa mora uspostaviti i kontrola nad imovinskim kartonima i sinhronizovani zakonski okvir na nivou cijele BiH – ista prava i obaveze za sve nosioce funkcija u zemlji.\nVladajuća koalicija u Narodnoj skupštini ne negira da postojeći Zakon o sukobu interesa ima manjkavosti i asimetrija. Ističu da novim zakonom brojne nedoumice moraju biti jasnije definisane.\nOpozicija je nepovjerljiva u iskrene namjere vladajuće većine da će da izglasa kvalitetno zakonsko rješenje, kojim bi se prekinula praksa obavljanja više funkcija.\nU Federaciji Bosne i Hercegovine slična situacija. Sedam ministara u federalnoj vladi su delegati u parlamentima. Predsjednik i potpredsjednik Federacije Marinko Čavara i Meliha Mahmutbegović su i zastupnici u Zastupničkom domu parlamenta FBiH, a šampion je Aljoša Čampara koji je\nistovremeno i federalni ministar unutrašnjih poslova i zastupnik u Skupštini Kantona Sarajevo i izaslanik u Domu naroda federalnog parlamenta.\nTags #dvostruke funkcije u BiH #NSRS #parlament FBiH\n27 godina od zločina nad Hrvatima u Grabovici


A11 | Inicijativa A 11 podnela komentare na dodatni izveštaj Srbije koji je upućen Komitetu Ujedinjenih nacija za ljudska prava u vezi zaključnih zapažanja Trećeg ciklusa periodičnog pregleda Srbije\nA 11 – Inicijativa za ekonomska i socijalna prava dostavila je komentare na dodatni izveštaj u odnosu na zaključna zapažanja, koji je Republika Srbija uputila Komitetu za ljudska prava u januaru 2019. godine.\nInicijativa A 11 je u komentarima upućenim Komitetu za ljudska prava UN, navela da je u vezi sprovođenja zabrane diskriminacije, jednakih prava i usluga za Rome, Srbija poslala nepotkrepljen odgovor i da će najavljene izmene Zakona o zabrani diskriminacije pogoršati poziciju Poverenika za zaštitu ravnopravnosti i dovesti do negativnog uticaja po pitanju zaštite od diskriminacije, koji će se većinom odraziti na osobe iz marginalizovanih grupa.\nPored toga, u dodatnom izveštaju država ne spominje izmene i dopune Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom i Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti, iako su izmene ovih zakona od ogromnog značaja za procenu usklađenosti države sa preporukom Komiteta 15 a) o inkluziji Roma. U izveštaju Inicijative A 11 ukazano je da su ova dva propisa u direktnoj suprotnosti sa preporukom 15 a) Komiteta, kao i da rešenja iz Uredbe o merama socijalne uključenosti korisnika novčane socijalne pomoći i Nacrta zakona o izmenama i dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti dovode do kršenja zabrane prinudnog rada.\nU odnosu na oblast koja se bavi položajem Roma u pristupu pravu na stanovanje, u komentarima je ukazano da Republika Srbija uprkos zakonskoj obavezi nije usvojila Nacionalnu strategiju o stanovanju, kao i da nije uspostavila efikasan sistem zaštite prava posebno ugroženog stanovništva u pogledu pristupa stanovanju i drugim osnovnim uslugama. Pored toga, prvi slučaj iseljenja romskog naselja pored deponije u Vinči, koji je sproveden prema novom zakonskom rešenju pokazao je da i dalje postoji potreba za poboljšanjem pravnog okvira i prakse upravnih organa u slučajevima preseljenja Roma i Romkinja.\nStoga, je Inicijativa A 11 apelovala na Komitet Ujedinjenih nacija za ljudska prava da nastavi dijalog sa Srbijom i da po razmatranju informacija dobijenih od države i drugih aktera, preporuči Srbiji da:\n– Izmeni Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom tako da ukloni diskriminatorni član 25. koji isključuje marginalizovanu romsku decu i sprečava ih da ostvare pravo na roditeljski dodatak.\n– Poveća svoje napore kako bi se svima pod jednakim uslovima osigurao pristup pravu na socijalnu zaštitu, posebno pripadnicima marginalizovanih društvenih grupa i da povuče Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti.\n– Poboljša lokalnu integraciju interno raseljenih Roma usvajanjem posebnih, prilagođenih mera za unapređenje njihovog pristupa osnovnim uslugama i ljudskim pravima, posebno u oblasti stanovanja i socijalne zaštite.\nCelokupan tekst Komentara na dodatni izveštaj Srbije koji je upućen Komitetu za ljudska prava Ujedinjenih nacija možete preuzeti ovde.


3.april 2018. Poslanici Parlamenta Švedske Piri Nijemi (Piri Niemi) i Lars Mejern Larson (Lars Mejern Larsson) u razgovoru sa srpskim kolegama\nPredsednik Poslaničke grupe prijateljstva sa Švedskom prof.dr Milorad Mijatović i članice Odbora za evropske integracije Elvira Kovač i Dušica Stojković primili su danas u Narodnoj skupšini poslanike Parlamenta Švedske Pirija Nijemija (Piri Niemi) i Larsa Mejerna Larsona (Lars Mejern Larsson), sa kojima su razgovarali o procesu evropskih integracija Srbije.\nPoslanike švedskog parlamenta zanimao je napredak Srbije u pregovorima sa Evropskom komisijom, kao i stav Srbije kada su u pitanju Poglavlje 31, borba protiv korupcije i dijalog između Beograda i Prištine.\nZamenica predsednika Odbora za evropske integracije Elvira Kovač istakla je da je strateški cilj Srbije pristupanje EU.\n„Radimo na tome posvećeno i parlament ima svoju važnu ulogu u tom procesu. Situacija jeste specifična, ali mi smo svesni svojih obaveza i u pogledu Poglavlja 31, ali i Poglavlja 35. Srbija je sve uradila sa svoje strane u odnosu na dijalog sa Prištinom i mi ostajemo posvećeni dijalogu i pored incidenta koji se dogodio na KiM pre par dana“, poručila je Kovač.\nOna je, govoreći o borbi protiv korupcije u Srbiji, istakla da je naša zemlja otpočela pregovore sa EU otvaranjem poglavlja 23. i 24, kao i da smo kasnili sa ispunjavanjem obaveza, te će zato i uslediti izmene u akcionim planovima.\nŠvedski poslanici Nijemij i Larson ocenili su da je najvažniji deo pregovora Srbije i EU pitanje borbe protiv korupcije i pozdravili redefinisanje akcionih planova za poglavlja 23. i 24. Oni su ocenili da se Srbija nalazi na dobrom putu i izrazili zabrinutost zbog aktuelne situacije na KiM.\nPredsednik PGP sa Švedskom prof.dr Milorad Mijatović istakao je razgovoru sa švedskim kolegama da je vlast u Srbiji na incident u Kosovskoj Mitrovici reagovala mudro, uz izbegavanje žestokih reakcija.\n„Budite uvereni da nas ovakve stvari neće vratiti unazad i nastavićemo da tražimo prihvatljivo rešenje i za Beograd i za Prištinu. Spremni smo da dalje razgovaramo uz garancije EU da sve što je dogovoreno treba da bude i ispunjeno. Takođe, naša spoljna politika ostaje nepromenjena i bez obzira na dešavanja, naš cilj ostaje članstvo u EU i mi činimo sve da što pre budemo njena članica. Smatramo da je to pravo rešenje, ne samo za Srbiju, već i za čitav Zapadni Balkan“, poručio je Mijatović.\nOn je zahvalio švedskim kolegama na podršci njihove zemlje i izrazio zadovoljstvo saradnjom koju međusobno ostvarujemo u međunarodnim organizacijama.\nČlanica Odbora za evropske integracije Dušica Stojković istakla je u razgovoru da Srbija i Švedska imaju dobre bilateralne odnose, dobru ekonomsku saradnju i predstavila švedskim parlamentarcima zakonska rešenja kojima se Srbija bori protiv korupcije. Ona je izrazila nadu da će sledeći izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije biti pozitivan i ocenila da Srbiju očekuje još dosta posla, posebno kada je u pitanju jačanje nezavisnih institucija.\n„Poglavlje 35. je otvoreno među prvima i predstavlja političko poglavnje, koje nema jasne kriterijume za zatvaranje i koje je pitanje svih pitanja u procesu pristupanja Srbije EU“, istakla je Stojković.\nOna je pozvala EU da bolje prati realizaciju Briselskog sporazuma, kao treća strana potpisnica, jer ni posle 1900 dana od potpisivanja na KiM nije formirana Zajednica srpskih opština.\nU razgovoru srpskih i švedskih poslanika bilo je reči i o tržištu rada i zapošljavanju u Srbiji, pitanju borbe protiv nasilja nad ženama, položaju nacionalnih manjina, ali i demografskoj situaciji u Srbiji i pronatalitetnim merama koje se sprovode.


Bivša komesarka bila direktorka ofšor firme\nBeta 22. septembra 2016. 12:30\nBivša evropska komesarka Neli Kros, nekada briselska funkcionerka pred kojom su drhtale korporacije, nije prijavila da je bila direktorka jedne „ofšor“ firme u vreme dok je bila komesarka, pokazaju novi procureli dokumenti.\nNeli Kros (Neelie Kroes) se u gomili sa 1,3 miliona fajlova sa dokumentima o „ofšor“ firmama, do kojih je došao Medjunarodni konzorcijum za istraživačko novinarstvo, pominje kao direktorka Mint holdinga sa sedištem na Bahamima izmedju 2000. i 2009, preneo je danas Euraktiv Srbija.\nKodeksom ponašanja EU predvidjeno je da „komesari ne mogu da se bave drugim profesionalnim poslovima, bez obzira da li su unosni ili ne“.\nPravni tim Neli Kros rekao je za medije da se njihova klijentkinja „slaže da je formalno trebalo da prijavi tu direktorsku poziciju“.\n„Neli Kros će obavestiti predsednika Evropske komisije o slučaju i preuzeće punu odgovornost“, rekli su iz pravnog tima za britanski Gardijan.\nPravni tim dodaje da je Kros, evropska komesarka izmedju 2004. i 2014, verovala da je Mint holding likvidiran 2002. i da nije bila plaćena za posao u toj kompaniji.\nNeli Kros je od 2004. do 2010. bila evropska komesarka za konkurenciju a od 2010. do 2014. za digitalnu agendu.\nPortparolka Komisije rekla je da ih je Kros sada informisala o toj direktorskoj poziciji i da će Komisija „proveriti i analizirati informaciju pre nego što odluči“ šta da preduzme.\nNeli Kros, koja je danas plaćeni savetnik Banke Amerika i Ubera, u Briselu je uživala ugled „dame od čelika“ nakon što je u sklopu borbe za razbijanje monopola napala Majkrosoft (Microsoft), E.ON, GDF Suec (Suez) i druge gigantske korporacije.\nMedjutim, Kros je stala na stranu Epla (Apple), a protiv svoje naslednice Margrete Vestager, u slučaju u kojem je nedavno od američkog tehnološkog džina zatraženo da plati Irskoj 13 milijardi evra neplaćenog poreza.\nBritanska organizacija Mreža za poresku pravdu saopštila je da procurela dokumenta pokazuju da Bahami mogu da budu „globalna pretnja“ medjunarodnom poreskom sistemu.\nU procurelim dokumentima o 175.000 kompanija sa Bahama pominje se i nova britanska ministarka unutrašnjih poslova Amber Rad (Rudd).\nOna se, prema pisanju Gardijana, pominje kao direktorka dve firme na Bahamima u periodu 1998-2000, odnosno u vreme pre njene političke karijere.\nOrganizacija Transparensi internešenel (Transparency International, TI) zatražila je od Evropske unije da predvodi napore da se razotkriju oni koji imaju dobit od biznisa povezanih sa „poreskim rajevima“.\nKako je prenela agencija AP, direktor TI za EU Karl Dolan (Carl) rekao je da bi veza Neli Kros sa firmom sa Bahama „ostala tajna da nije bilo curenja“ dokumenata.\n„Danas smo dobili još jedan uvid u mračno podzemlje globalnog finansijskog sistema“, istakla je u saopštenju Tove Marija Riding (Maria Ryding) iz nevladine organizacije Eurodad sa sedištem u Briselu.\nSličan slučaj curenja zbio se proletos, kada su u svet dospeli Panamski dokumenti zbog kojih je „palo mnogo žrtava“, uključujući jednog evropskog premijera.


"SUPERMEN" FRANKO SIMATOVIĆ | SENSE Agency | Vest\nMada se operacija "Pauk" ne navodi u optužnici protiv bivših šefova Državne bezbednosti (DB) Srbije Jovice Stanišića i Franka Simatovića, tužioci od početka procesa ukazuju na nju kao na paradigmu učešća srpske tajne službe u borbenim akcijama van Srbije. Te aktivnosti su, po optužbi, sprovođene u saradnji sa drugim jedinicama u sklopu udruženog zločinačkog poduhvata sa ciljem etničkog čišćenja delova Hrvatske i BiH. Operacija "Pauk" sprovedena je od jeseni 1994. do leta 1995. godine u Zapadnoj Bosni kao podrška jedinicama Fikreta Abdića u obračunu sa Petim korpusom Armije BiH. U njoj su učestvovale jedinice iz Srbije, Republike Srpske i Republike Srpske Krajine.\nSvedok Simatovićeve odbrane – penzionisani pukovnik vojne bezbednosti Mladen Karan – je nastojao da umanji ulogu DB Srbije i optuženih u operaciji "Pauk". Tvrdio je da su na čelu operacije bili oficiri Srpske vojske Krajine (SVK), a da su dve taktičke grupe vodili pripadnici Teritorijalne odbrane Istočne Slavonije Milorad Ulemek Legija i Radojica Rajo Božović, dok je Franko Simatović "samo" predvodio grupu za elektronsko izviđanje u komandi "Pauka" na planini Petrova Gora. Tužiteljica Maksin Markus/Maxine Marcus je u današnjem unakrsnom ispitivanju predočila niz dokumenata koji, po njoj, opovrgavaju svedokove tvrdnje.\nZa početak, predočila je dnevnik operacije "Pauk" u kojem se u 15 dnevnih unosa pominje da Franko Simatović određuje vojne ciljeve i bavi se rasporedom snaga. Na tužiteljicinu opasku da se radi o planiranju borbenih aktivnosti a ne o pukom elektronskom izviđanju, Karan je rekao da se "može reći da je to tačno". Ipak, nije mu jasno kako je Simatović mogao u isto vreme da obavlja tako "ozbiljan i obiman" posao kao što je elektronsko izviđanje, a pri tom i komanduje operacijom. Tvrdi da je to mogao da postigne samo "supermen".\nUkazujući na ulogu Jovice Stanišića u operaciji "Pauk", tužiteljica je predočila dokumente sa sastanaka na kojima optuženi sa najvišim srpskim vojnim i političkim zvaničnicima, poput Slobodana Miloševića, Ratka Mladića i Momčila Perišića, razgovara o podršci Fikretu Abdiću. Svedok je odbacio sugestiju da je Stanišić na taj način učestvovao u planiranju operacije, navodeći da se radilo "samo o dogovoru" a da su borbene akcije planirane na terenu.\nBudući da je svedok tvrdio da su se Ulemek i Božović operaciji "Pauk" pridružili kao teritorijalci 11. vukovarske brigade SVK, tužiteljica je predočila dokument DB Srbije u kojem se navodi da su oni tamo poslati kao pripadnici Jedinice za antiteroristička dejstva srpske tajne službe, poznate i kao "Crvene beretke". Pored toga, u dokumentu se navodi da su "Crvene beretke" učestvovale u borbenim dejstvima, a ne samo u obezbeđenju komande na Petrovoj Gori, kako je to tvrdio svedok. Karan, koji je u to vreme bio oficir bezbednosti 21. korpusa SVK, odgovara da o Ulemeku i Božoviću "nije imao takve informacije", ali prihvata da su neki pripadnici "Crvenih beretki" možda učestvovali u borbama iako im, kako je rekao, to nije bio zadatak.\nDokazni postupak Simatovićeve odbrane se nastavlja idućeg utorka.


Amerika u blizini Srbije pravi najveću vazduhoplovnu bazu za obuzdavanje Rusije – Ljepota Islama\nAmerika u blizini Srbije pravi najveću vazduhoplovnu bazu za obuzdavanje Rusije\nU okviru novog vojnog budžeta za 2021. godinu Pentagon je zatražio izdvajanje 130,5 miliona dolara za modernizaciju i proširenje vazduhoplovne baze Kimpija-Turziji u Rumuniji za raspoređivanje većih snaga američkog Ratnog vazduhoplovstva, pokazuje dokument koji razmatra Kongres.\nKonkretno, na vazduhoplovnoj bazi Kimpija-Turziji, između ostalog, predviđa se proširenje piste za slijetanje teških aviona, izgradnja novih mjesta za parkiranje velikog broja lovaca, dodatnih rezervoara za gorivo i skladišta za tehniku i naoružanje. Osim toga, tamo će biti postavljen savremeni sistem za kontrolu vazdušnog prostora i kontrolu letova.\nNakon završetka rekonstrukcije aviobaza će moći da prihvata, privremeno stacionira i kontroliše letove različitih tipova aviona koje posjeduju članice NATO-a.\n„Aviobaza Kimpija-Turziji je od ključnog značaja za Evropsku komandu i njene vojne komponente reagovanja na promjenu situacije u oblasti sigurnosti u Evropi“, navodi se u zahtjevu američkog vazduhoplovstva za dobijanje sredstava iz budžeta u 2021. godini.\nPosljednjih godina Evropska komanda američke vojske ulaže značajna sredstva u modernizaciju aviobaza u Rumuniji, međutim do sada se najviše ulagalo u aviobazu „M. Kogelničanu“ kod Konstance.\nU okviru drugih građevinskih projekata Pentagona koji se finansiraju iz programa „Evropska inicijativa obuzdavanja“, vojni budžet za 2021. godinu predviđa i izdvajanje 59 miliona dolara za modernizaciju infrastrukture morske baze u Rotu (Španija) i 36 miliona dolara, odnosno 25 miliona dolara za modernizaciju aviobaze Ramštajn, gdje se nalazi američka komanda u Evropi i Špangdalem u Njemačkoj.


Paraćinske košarkašice odigrale memorijalnu utakmicu u čast bivšeg trenera - Moje Mesto\nParaćinske košarkašice odigrale su u petak memorijalnu utakmicu u čast bivšeg trenera Živote Žiće Radovanovića.\nU Hali sportova SRC 7. Juli bivše i sadašnje košarkašice OKK Paraćin odale su počast svom nekadašnjem treneru i legendi paraćinskog sporta.\nPosted on 17/11/2021 17/11/2021 Author admin\nPARAĆINSKA GIMNAZIJA ŠAMPION OKRUGA U KOŠARCI\nPosted on 17/12/2021 17/12/2021 Author admin\nNa okružnom takmičenju u košarci koje je juče održano u Svilajncu, i muška i ženska ekipa paraćinske Gimnazije pokazali su potpunu dominaciju. Muškarci su u finalu ubedljivo pobedili ekipu Ćuprije sa 66:42, dok je ženska ekipa Gimnazije Paraćin, deklasirala svoje vršnjakinje iz Jagodine sa 54:11.\nPosted on 25/11/2021 25/11/2021 Author admin\nOdbojkaški timovi paraćinskih srednjih škola danas u Hali sportova odmeravaju snage i takmiče se za titulu opštinskog prvaka. Pobednici današnjeg turnira predstavljaće našu opštinu na okružnom takmičenju čiji če termini i mesto održavanja tek biti određeni.


U prostorijama Doma Mladih Obilježeno deset godina od smrti Miltona Friedmana\n18.11.2016. u 08:14 Broj citanja: 2027\nMilton Friedman je bio jedan od najznačajnih ekonomista svih vremena, čije su ideje uticale na svjetske ekonomske i političke prilike u posljednih nekoliko decenija. Friedman je bio zagovornik slobodnog tržišta i konkurencije, nauštrub državne intervencije, regulacija i monopola javnih kompanija.\nPosljedne godine života Friedman je posvetio unaprjeđenju sistema obrazovanja i to preko ideje uvođenja tzv. „obrazovnih vaučera“. Riječ je o sistemu finansiranja obrazovanja koje fokus stavlja na korisnika, a ne ponuđača obrazovnih usluga. Početkom devedesetih godina prošlog stoljeća, dati sistem je uspješno implementiran u Švedskoj.\nOrganizatori događaja su udruženje „Multi“ iz Tuzle i European Students For Liberty pokret.


Evropa je na pragu serije dramatičnih odluka ove sedmice koje treba konačno da prelome da li evrozona može da opstane ili se opasno približava raspadu, piše Toni Paterson (Tony) u britanskom “Indipendentu” (The Independent).\nIstovremeno, odlukom da kupuje neograničene količine državnih obveznica u cilju spasavanja evra, predsednik Evropske centralne banke Mario Dragi je ugrozio nešto još važnije – demokratiju u Evropi, upozorava Gideon Rahman (Rachman) u “Fajnenšel tajmsu” (The Financial Times).\nU sredu Ustavni sud Nemačke presuđuje da li je u skladu sa ustavom ove zemlje ustanovljavanje Evropskog stabilizacionog mehanizma (ESM) vrednog 500 milijardi evra kao stalnog fonda za spasavanje članica evrozone koje se suočavaju sa dužničkom krizom.\nESM, koji će zameniti privremeni Evropski fond za finansijsku stabilnost, trebalo je da počne da deluje od 1. jula, ali mu je za normalno funkcionisanje potreban nemački novac, zbog čega njegov opstanak zavisi od odluke Ustavnog suda te zemlje. Nemački parlament je jos krajem juna dvotrećinskom većinom usvojio ESM i Evropski fiskalni pakt.\nOdluku nemačkih vlasti osporava 3700 lica koja su podnela tužbu Ustavnom sudu, što samo odražava rasprostranjeno neslaganje javnosti sa idejom da su po zakonu obavezni da plaćaju porez kojim će se puniti Evropski fond za pomoć susednim zemljama u nevolji. To je najveći broj potpisnika protiv nekog zakona podnetog Ustavnom sudu Nemačke.\nNezadovoljstvo u Nemačkoj stanjem u evrozoni dostiglo je vrhunac prošle sedmice kada je čelnik Evropske centralne banke Mario Dragi saopštio da će ova institucija kupovati neograničenu količinu obveznica država članica u cilju pomoći onim koje plaćaju previsoke kamate za pozajmice na tržištu.\nEvropska centralna banka u pozadini simbola evra\nNemačka Bundesbanka je upozorila da se to maltene svodi na finansiranje država štampanjem novca.\nProšlog vikenda je evroskeptični nemački političar Peter Gauvajler (Gauweiler) istakao da Ustavni sud ne treba da podrži ratifikaciju Evropskom stabilizacionog mehanizma sve dok Evropska banka ne povuče plan o kupovini državnih obveznica.\nIstovremeno, posao Ustavnog suda Nemačke otežavaju sve učestalija mišljenja u medijima da odlučivanjem o tako važnom pitanju, ova institucija izlazi od svojih striktno pravnih nadležnosti i zalazi na teren nedopustivog političkog odlučivanja. Presuda protiv ustanovljavanja ovog mehanizma, ili ograničavanje uslova pod kojim može biti korišćen, može izazvati haos na tržištima i označiti mogući krah evra.\nUprkos ovim pesimističnim procenama, većina političara u Nemačkoj i dalje je uverena da će Ustavni sud presuditi u korist Evropskog stabilizacionog mehanizma.\nEvroskepticizam Holandije i problem Grčke\nNakon odluke Ustavnog suda Nemačke slede parlamentarni izbori u Holandiji. Šanse za pobedu ima i evroskeptična Socijalistička partija Emila Roemera, čija je popularnost u usponu na talasu nezadovoljstva građana Evropom.\nTakav ishod bi mogao da izazove rasulo u EU i ozbiljno podrije njenu strategiju za pomoć članicama koje se suočavaju sa finansijskim problemima.\nIpak, pristalice Evropske unije u Holandiji mogu barem na kratko da odahnu, jer prema istraživanju javnog mnjenja početkom ove sedmice centrističke proevropske partije imaju prednost, doduše tesnu.\nU sredu će biti objavljen i plan Evropske komisije o stvaranju bankarske unije. Za petak je zakazan veoma važan sastanak ministara finansija članica evrozone na kome će biti reči o daljim potezima za Španiju i Italiju, koje imaju ogromne dugove. Kao što napisao komentator nemačkog “Špigla”: “Ova sedmica može biti presudan za spasavanje ili krah zajedničke valute”.\nNo, evro agenda se tu ne završava. U utorak je grčki premijer Antonis Samaras zatražio tokom sastanka sa predsednikom Evropske centralne banke Mariom Dragijem odlaganje primene programa štednje što je uslov za dobijanje evropske pomoći.\nInspektori iz takozvane “trojke” koju čine Međunarodni monetarni fond (MMF), Evropska centralna banka i Evropska komisija u ponedeljak su saopštili pesimističnu ocenu o napretku Grčke u ispunjavanju kriterijuma, odnosno uštede 12 milijarde evra da bi dobila sledeći paket pomoći.\nTo znači da čak iako Ustavni sud Nemačke presudi da je osnivanje Evropskog stabilizacionog mehanizma u skladu sa zakonodavstvom ove zemlje, a na izborima u Holandiji pobede proevropske partije – veliki znak pitanja ostaje Grčka. Tri članice vladajuće koalicije i dalje se razilaze oko mera štednje neophodnih za dobijanje međunarodne pomoći, zaključuje Paterson.\nDemokratija gubitnik u borbi za spas evra\nZbog namere Evropske centralne banke da kupuje obveznice, birači od Nemačke do Španije sve više uviđaju da se ključne odluke o nacionalnoj ekonomskoj politici ne mogu menjati na izborima, piše Gideon Rahman u “Fajnenšel tajmsu”.\nNaročito su u Nemačkoj nezadovoljni time što Evropska banka - kao telo koje nije dobilo legitimitet na neposrednim izborima i ponosi se time što je nezavisno od vlade – donosi odluke koje imaju ogromne posledice na poreske obveznike u ovoj zemlji, ali oni ne mogu da je dovedu u pitanje ili promene.\nUstavni sud Nemačke može tako da ocenjuje odluku nacionalnog parlamenta o Evropskom stabilizacionom mehanizmu, ali ne može da preispituje nameru Evropske centralne banke o neograničenoj kupovini obveznica, što znači da je ona izuzeta od demokratske kontrole. S obzirom da je reč o evropskoj instituciji njen rad može da ocenjuje samo Evropski sud pravde.\nTakođe, predsednik nemačke Bundesbanke Jens Vajdman (Weidmann) ima samo jedan glas u Evropskoj centralnoj banci, isto kao i predstavnik Malte ili Slovenije. Vajdman je jedini glasao protiv odluke Evropske banke o kupovini obveznica.\nNemaju samo Nemci razlog za nezadovoljstvo zbog demokratskih implikacija poteza Evropske banke. Da bi Španija i Italija mogle da od nje kupuju obveznice moraju da pristanu na uslove koji se postavljaju “samovoljnom narkomanu”. Madrid i Rim moraju da prihvate nadgledanje svojih budžeta iz Brisela i Frankfurta. Takvo ponižavanje i gubitak nacionalnog suvereniteta, u kombinaciji sa dubokom recesijom, odlična je formula da se birači gurnu ka političkom ekstremizmu, što potvrđuje primer Grčke.\nEvropski idealisti tvrde da je priča o nacionalnom suverenitetu prevaziđena.\nU praksi, međutim, kriza u evrozoni sve više polarizuje evropsku politiku na nacionalnoj osnovi.\nNaravno, evropski idealisti tvrde da je priča o nacionalnom suverenitetu prevaziđena. Evro je nadnacionalna valuta tako da o njegovoj sudbini treba da odlučuju evropski birači i institucije, a ne države pojedinačno.\nU praksi, međutim, kriza u evrozoni sve više polarizuje evropsku politiku na nacionalnoj osnovi. U Italiji i Španiji je uspostavljena neka vrsta nacionalnog konsenzusa – ujedinjavaju se levičarske i desničarske partije protiv, kako je doživljavaju, arogantne i sebične nemačke politike. U Nemačkoj, pak, sve je izraženiji konsenzus partija sa obe strane političkog spektra da su mere štednje na jugu Evrope cena koja se mora platiti za dobijanje pomoći.\nStoga, zašto je gospodin Dragi povukao ovaj potez?\nJasno je da nekoliko stotina milijardi evra predviđenih u evropskim fondovima za spasavanje, nije dovoljno da bi se uklonila pretnja od kolapsa banaka i bankrota pojedinih članica evrozone. Finansijski haos bi mogao da izazove novu Depresiju praćenu političkom radikalizacijom – što je mnogo veća pretnja demokratiji nego diskutabilni potezi Evropske centralne banke.\nNausprot tome, ukoliko se uspostavi kontrola nad troškovima pozajmljivanja Španije i Italije – a njihove vlade podstaknu na sprovođenje važnih strukturalnih ekonomskih reformi – onda prošlonedeljna odluka Evropske centralne banke ima opravdanje. Gospodin Dragi time ne bi samo spasao evro, već bi i kupio vreme koje je Evropi neophodno da podstakne ekonomski rast.\nMeđutim, mnogo toga bitnog mora da se, istovremeno, na pravi način uradi kako bi Dragijev plan profunkcionisao. Veća je verovatnoća da će rasti političko i ekonomsko nezadovoljstvo tokom sledeće godine – kako Nemačka bude klizila u recesiju a Italija i Španija (o Grčkoj i da ne govorimo) suočavale sa još drastičnijim merama štednje.\nU slučaju raspada evrozone, direktni finansijski troškovi Nemačke i drugih poverilaca – kao i rezultirajući problemi – takođe bi bili mnogo viši zbog plana Evropske centralne banke o kupovini obveznica.\nZa svakoga ko zna istoriju, slika izolovanog predstavnika Nemačke u Evropskoj centralnoj banci izaziva zebnju. Centralna ideja evropskoj projekta od 1945. godine bila da Nemačka više nikada ne bude ostavljena izolovanom kao moćna i ogorčena država u centru Evrope. Sada smo opasno blizu te tačke, zaključuje Rahman.\nIstorijski sastanak Evropske centralne banke


Pred čitaocima novi broj "Pozorišta" - Nikšićko pozorište\nPred čitaocima novi broj "Pozorišta"\nIzdavačka djelatnost Nikšićkog pozorišta objavila je novi (32) broj časopisa „Pozorište“. U sadržaju ove publikacije, na 80 - ak stranica su: naslovi koji govore o najnovijoj pozorišnoj produkciji u Crnoj Gori, intervjui sa poznatim glumcima iz zemlje i regiona i nova drama - „Revolt teatar“, Ružice Vasić. Na kraju ovog teksta, kao i u linku časopis "Pozorište", možete preuzeti pdf ove publikacije.\nČasopis „Pozorište“ u novom broju afirmiše premijerne projekte Crnogorskog narodnog pozorišta („Ekvinocijo“), Kraljevskog pozorišta Zetski dom („Bog masakra“, „Apartman Savoja“ i „Kučka“) i Gradskog pozorišta iz Podgorice („Prodavnica igračaka“), koji su inscenirani u prvih pet mjeseci ove godine.\n„Pozorište“ je tematski posvećeno produkciji Kraljevskog pozorišta Zetski dom, koje je u ovoj sezoni insceniralo šest naslova. Pozorište sa Cetinja je lider novog regionalnog, prekograničnog EU projekta i u naredne dvije godine ono će biti nosilac produkcije sa teatrima iz Italije i Albanije. Ovaj projekat ADNICH (Jadranska mreža umjetničkih produkcija), Kraljevsko pozorište dobilo je preko pretpristupnog programa Uvropske unije INTERREG IPA i procijenjen je na milion eura. Zetski dom je početkom februara krenulo u realizaciju još jednog značajnog projekta „Dan umjetničkog obrazovanja“. Oko dvije hiljade osnovaca i srednjoškolaca iz pet crnogorskih opština: Podgorica, Danilovgrad, Bar, Berane i Cetinje, u ovom polugodištu imalo je besplatne organizovane posjete Pozorištu i Muzeju, u prijestonici. Ovaj projekat je od organizatora već okarakterisan kao „regionalni iskorak“ i prerašće u stalnu aktivnost, jer predstavlja jedinstvenu bazu za povezivanje kulture i obrazovanja u zemljama regiona. Zbog producentskog uspjeha Pozorišta sa Cetinja, „Pozorište“ objavljuje intervju sa Lidijom Dedović, umjetničkom direktoricom Zetskog dom, koja cijeni da dobre „ideje otvaraju sva vrata, i novcu i mogućnostima“. Teatrograf Luka I. Milunović, u svom komentaru piše o značaju i ulozi Kraljevskog pozorišta Zetski dom i prema njegovoj ocjeni predstavlja „hram crnogorske kulture, društvenoga i državnog života“.\nPovodom Svjetskog dana pozorišta, te Svjetskog dana pozorišta za djecu i mlade i Svjetskog dana lutkarstva, „Pozorište“ objavljuje poruke poznatih imena dramske umjetnosti u svijetu.\nZa 31 broj „Pozorišta“ govore legende južnoslovenskog glumišta: Predrag Ejdus, Irfan Mensur, Slobodan Boda Ninković i glumac Gradskog pozorišta iz Podgorice, Branko Ilić.\nČasopis najavljuje i nove predstave u produkciji: „Barskog ljetopisa 2018“ ( „O miševima i ljudima“), Gradskog pozorišta iz Podgorice („Pepeljugino blago“). Najmlađu crnogorsku publiku obradovaće novi koprodukcijski, edukativni komad „Cvrčak i mrav“, Kulturnog centra „Nikola Đurković“ iz Kotora, Gradskog pozorišta Podgorica, Herceg Festa i Grad teatra iz Budve.\nU dijelu sadržaja „Nove drame“, časopis objavljuje dramu „Revolt teatar“, Ružice Vasić, spisateljice iz Kragujevca, koja je diplomirala dramaturgiju na Fakultetu dramskih umjetnosti, na Cetinju.\nPozoriste br. 31pdf


PREMIJERKA BRNABIĆ IZ PARIZA: Srbija pozvana na Samit za demokratiju u Vašingtonu! - Informer Ad\nInformer.rs/RTS | 12. 11. 2021.\nPREMIJERKA BRNABIĆ IZ PARIZA: Srbija pozvana na Samit za demokratiju u Vašingtonu!\nPredsednica Vlade Srbije Ane Brnabić kaže da će Srbija u decembru učestvovati na Samitu za demokratiju u Vašingtonu, koji organizuje američki predsednik Džozef Bajden\n- Predsednik Aleksandar Vučić će učestvovati onlajn. Dobili smo pozivnicu, što govori o svom licemerju i besmislenosti kritika i u zemlji i iz regiona - ističe Brnabićeva.\nRekla je da je Srbija ponosna na nasleđe te organizacije i da će nastaviti da insistira na zaštiti svetske kulturne i prirodne baštine, jer je to ključno i za zaštitu kulturnog nasleđa Srbije, posebno na Kosovu i Metohiji.\nBrnabićeva kaže za RTS da je u Parizu istakla zahvalnost što su pod direktnom Uneskovom zaštitom četiri dragulja srpske baštine, ali upozorava da postoje i stotine koje nisu.\n- Imali smo i od strane Evropa nostre proglašen manastir Visoki dečani kao jedno od sedam najugroženijih kulturnih dobara u Evropi, što dovoljno govori o tome koliko još treba da se radi - ističe Brnabićeva.\nNaglašava da je izuzetno važna i depolitizacija Uneska.\n- Potpuno je jasno šta je mandat Uneska u okviru sistema Ujedinjenih nacija - da se bavi obrazovanjem, naukom i kulturom. Politizacija koju pokušavaju da nametnu iz Prištine, kao i njihovi partneri, ne može da prođe - kaže Brnabićeva.\nNapominje i da je Srbija prepoznata kao zemlja koja mnogo ulaže u nauku poslednjih nekoliko godina i najavljuje da će Beograd u septembru 2022. godine biti centar Uneska i Ujedinjenih nacija za nauku i održivi razvoj.\nAna Brnabić Pariz mirovna konferencija samit za demokratiju Vašington


“Ruža generacije 2012” 4. juna u Palama | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti “Ruža generacije 2012” 4. juna u Palama\n“Ruža generacije 2012” 4. juna u Palama\nU Palama će 4. juna biti održana manifestacija “Ruža generacije” koja ima za cilj da okupi sve maturante srednjih škola sa područja grada “Istočno Sarajevo”. Manifestacija je nastala na inicijativu gradonačelnika Istočnog Sarajeva.\nOve godine treba da se održi po treći put i time postane tradicionalna manifestacija za učenike završnih razreda iz svih srednjih škola Istočnog Sarajeva. Odlukom Skupštine grada manifestacija ,,Ruža generacije” je proglašena za krovni događaj od značaja za grad Istočno Sarajevo.\nPrethodni članakPromocija knjige “Možda sam zbog tebe pjesnik postala”\nNaredni članakNovi uspjeh mladih karatista KBV “Zanshin”


Poziv na konkurs za grantove u opremi u okviru Helpovog projekta - JUGPRESS\nPoziv na konkurs za grantove u opremi u okviru Helpovog projekta\nOrganizacija Help i Grad Leskovac organizuju još jednu prezentaciju u okviru informativne kampanje u okviru programa „Socio-ekonomsko osnaživanje Zapadnog Balkana“ 2021-2022. godine. U toku info kampanje otvoren je konkurs za prijavljivanje za grant u opremi, prosečne vrednosti 2.400,00 evra. Prijavljivanje se vrši popunjavanjem elektronske prijave koja se nalazi na veb-sajtu Helpa na adresi: www.help-serbia.org.rs i aktivna je od 19. jula do 16. avgusta 2021. godine.\nU prelaznom periodu ove digitalne transformacije, prijavni formulari biće dostupni i u svom fizičkom obliku, i moguće ih je preuzeti na info sastanku koji će se održati u Leskovcu:\nPonedeljak, 09. avgust 2021. godine u 10 časova – Centar za stručno usavršavanje u obrazovanju Leskovac.\nSvi zainteresovani, u prvom redu, nezaposleni, mladi i žene, mogu da se prijave onlajn preko Helpovog veb-sajta (www.help-serbia.org.rs), strana Konkursi – Help Konkursi , ili slanjem prijavnog formulara, poštom u naznačenom vremenskom roku.\nUgovorom o saradnji sa Gradom Leskovcem biće omogućena podrška za najmanje još 40 mikro i malih biznisa grantovima u opremi prosečne vrednosti 2400 evra i to za zanatske i uslužne delatnosti. Pored toga, podržanim korisnicima biće pružena mentorska i savetodavna pomoć u procesu osnivanja i/ili proširivanja poslovne delatnosti, poslovne i stručne obuke zajedničkim delovanjem lokalnih partnera. Ukupna planirana vrednost direktnih troškova opreme za 40 korisnika je 96.000,00 evra, dok je učešće Grada 33.600,00 evra.\nRegionalni program „Socio-ekonomsko osnaživanje Zapadnog Balkana“ 2021-2022. godine realizuje se uz finansijsku podršku Saveznog ministarstva za spoljne poslove SR Nemačke, u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Kosovu i Srbiji. Fokus ovog regionalnog programa u Srbiji je na ekonomskom osnaživanju lokalnog stanovništva i to u gradovima Leskovac, Kraljevo i Niš, gde će biti podržano 40, odnosno u Kraljevu i Nišu po 20 mikro i malih biznisa.\nZa sva pitanja zainteresovane strane mogu kontaktirati Helpovu kancelariju u Nišu putem telefona 018 25 28 22, imejl porukom: helpnis@help-serbia.org.rs , putem kontakt forme na Helpovom veb-sajtu: www.help-serbia.org.rs\nTreba nam 65.259 dinara za 20% učešća?Odakle nam, kad mnoga mala preduzeća mesečno toliko ne mogu ni da zarade.Izbacite učešće iz projekta,nemoj da ste neljudi.


Sanjin Pehlivanović predvodio selekciju Evrope u velikoj pobjedi nad Amerikom – Sport Centar Sanjin Pehlivanović predvodio selekciju Evrope u velikoj pobjedi nad Amerikom – Sport Centar\nSanjin Pehlivanović osvojio je novi trofej u svojoj bogatoj karijeri u bilijaru, ovaj put u dresu juniorske reprezentacije Evrope koja je u Trevisu (Italija) igrala Atlantic Cup Challenge protiv reprezentacije Sjedinjenih Američkih Država.\nEvropa je pobijedila Ameriku 11:4, a Sanjin je imao perfektan učinak i predvodio je svoju ekipu do trijumfa. Zajedno s Pehlivanovićem, aktuelnim prvakom Evrope i viceprvakom svijeta u juniorskoj konkurenciji, nastupili su: Christian Froelich (Njemačka), Wiktor Zielinski (Poljska), Jan Van Lierop (Holandija), te juniorke My Ngyen (Švedska) i Darya Siranchuk (Ukrajina).\nMeč između juniorskih selekcija Evrope i SAD održava se po uzoru na legendarni Mosconi cup, seniorski okršaj najboljih igrača Evrope i Amerike.\nJuniorska selekcija Evrope tako je osvetila starije takmičare koji su prije sedam dana u Las Vegasu poraženi od SAD.\nPehlivanović je tako zaokružio još jednu sjajnu sezonu u kojoj je ostvario mnogo velikih rezultata, a 18-godišnji član SBK Predator iz Sarajeva krajem mjeseca putovat će u Kinu gdje će nastupiti na Mastersu „kineske osmice“ gdje nagradni fond iznosi oko 500.000 američkih dolara.\natlantic cup challengesanjin pehlivanovic


Evo zašto RTS ne prenosi utakmice Evropskog prvenstva u fudbalu - mediji.net\nPodsetimo, prava za EURO kupila je "Junajted Medija" i mečevi mogu da se gledaju na Nova S\nUtakmicom između Turske i Italije, u petak veče zvanično je počelo Evropsko prvenstvo koje se ove godine igra u 11 različitih zemalja!\nIako na njemu nema reprezentacije Srbije, nema sumnje da je veliki broj ljubitelja fudbala s nestrpljenjem čekakao da, uz godinu dana odlaganja, pomenuti EURO počne.\nMeđutim, mnogi od njih su ostali u šoku kada su videli da utakmice na EP neće moći tako lako da prate, odnosno da Radio-Televizija...\nradio televizija srbijeAktuelna tema\nep 2020Aktuelna tema\nrtsPreko 1200 vesti\nep 2021Aktuelna tema\nSTIGLA JE I MISICA! Brutalna Poljakina ZADIVILA Ruse - izazvala HAOS na EURO!\n"Ukrala" je šou fudbalerima dve selekcije.\nMis EURO se vratila po duplu krunu: Cela Rusija se okretala za najpoznatijom poljskom navijačicom\nReprezentaciju Poljske očekuje prvi meč na Evropskom prvenstvu protiv Slovačke, a sigurno je da podrške neće faliti jer se Marta Barcok već nalazi na stadionu u Sankt Peterburgu.\n(SASTAVI) Poljska - Slovačka: Bez većih iznenađenja u Sankt Peterburgu, Levandovski kreće "jako"\nPolako, ali sigurno "gazimo" četvrti dan Evropskog prvenstva. Do sada nismo videli neki preterano iznenađujući rezultat, ali smo videli zaista pozamašan broj pogodaka od kojih su neki bili posebno impresivni, poput onog koji je postigao Patrik Šik na početku drugog poluvremena meča Škotska - Češka...\nEURO 2020 - GRUPA E: Poljska - Slovačka (UŽIVO)\nNa "Gazprom areni" u Sankt Peterburgu na teren će izaći selekcije Poljske i Slovačke. Dve reprezentacije koje su iznenadile svojim brilijantnim igrama na putu ka prvenstvu Evrope. Upravo to nam nagoveštava pregršt dobrog fudbala večeras od 18 časova.Teksutalni prenos možete pratiti u nastavku.\nUEFA brani svoju odluku o nastavku utakmice Danske i Finske: "Eliminisane su sve druge opcije..."\n(Beta-AP) - Evropska fudbalska unija (Uefa) odbacila je danas tvrdnje danskih reprezentativaca da su bili pod pritiskom da nastave utakmicu sa Finskom na Evropskom prvenstvu, nakon što je njihov saigrač Kristijan Eriksen kolabirao na terenu.Uefa je navela da se "prema tom pitanju odnosila s krajnjim...


Kompletna vidljivost bez obzira na vremenske prilike: Sistemi i motori brisača\nBosch možda ne može da utiče na vreme, ali može osigurati da vozači i putnici mogu videti put ispred sebe. Visoko razvijeni Bosch sistemi brisača za prednja vetrobranska i zadnja stakla uvek garantuju jasan pogled. Pored funkcije savršene za čišćenje, Bosch smatra da su i rad sa niskim nivoom buke i dug radni vek važni za to da se vozač oseća prijatno i sigurno. Kao rezultat toga, Bosch sistemi se koriste za čišćenje vetrobranskih i zadnjih stakala na mnogim vozilima.\nPravo rešenje za svaki prozor: Pogoni za brisače prednjeg vetrobranskog stakla\nRazličite veličine vetrobranskih stakala zahtevaju drugačije dizajnirane sisteme brisača. Pojedinačno podešavanje pogona brisača osigurava efikasno, pouzdano čišćenje stakala. Važno je da koristite originalne Bosch pogone brisača da bi ste osigurali jasan pogled.\nPouzdano rešenje za kompletnu vidljivost: Pogoni brisača za zadnja stakla\nBezbedna vožnja zahteva stalno praćenje saobraćaja. Ovo posebno važi za vozila sa usečenim zadnjim delom. Vidljivost je često pogoršana u kišnim uslovima ili mokrom kolovozu kroz zaprljana zadnja stakla. Bosch pogoni brisača zadnjeg stakla, ručke metlica i kompletni sistemi su savršeno prilagođeni dizajnu, aerodinamici i zadnjem staklu vozila.


Samoj ceremoniji otvaranja prethodiće svečani defile u kom će učestvovati deca iz svih osnovnih škola i PU “Labud Pejović”. Defile će krenuti u 16.50 iz ulice Braće Tan i kretaće se linijom parkinga sporstskog centra, a predvodiće ga štulaši i akrobate iz umetničke trupe “Kreativni pogon” iz Novog Sada, kao i dobošari iz Ade. Ceremoniju otvaranja vodiće glumci iz Beograda, Sofija Juričan i Radomir Nikolić. Takođe, svako odeljenje koje bude učestvovalo u defileu imaće grupni kostim na određenu temu, a tokom otvaranja biće proglašen i nagrađen najbolji kostim.\nKao što znamo, ovaj festival scenskog stvaralaštva dece i mladih je osnovan 1958. godine i reč je o jednoj od najstarijih smotri dramskog stvaralaštva mladih u regionu. Osnovni cilj na kojem počiva ovaj eminentni festival jeste afirmacija dečijeg i omladinskog scenskog stvaralaštva, ali i unapređenje umetničkog stvaralaštva mladih uopšte.\nOva pozorišna smotra trajaće do 22. maja, a kao i svake godine spremljen je bogat i raznovrstan program. Šesnaest predstava iz zemlje i regiona predstaviće se bečejskoj publici u periodu od 13. do 19. maja, dok je poslednji dan (22. maj) rezervisan za smotru dramskog stvaralaštva predškolskog uzrasta.\nU nastavku vam donosimo detaljan program ovogodišnjih Majskih igara.


Grupa od 50 studenata Pravnog fakulteta Univerziteta u Prištini sa privremenim sjedištem u Kosovskoj Mitrovici stigla je u dvodnevnu posjetu Pravnom fakultetu banjalučkog Univerziteta tokom koje će biti organizovani kulturni i sportski sadržaji.\n"Posebno smo emotivno vezani za Kosovsku Mitrovicu, prije svega, jer nas je na određeni način pratila ista sudbina. Ako gledamo kroz šta je prolazila Republika Srpska u posljednjih 20 godina, moramo imati mnogo razumijevanja za ono šta se njima dešava", rekao je Popović, istakavši da će sva izdanja banjalučkog Pravnog fakulteta biti na raspolaganju Fakultetu u Kosovskoj Mitrovici.\n"Nedavno smo imali i humanitarnu akciju u kojoj su svi naši fakulteti izdvojili novčana sredstva za kuhinje na Kosovu, što ćemo uraditi i u narednom periodu", kaže Popović.\n"Siguran sam da će gosti da se osjećaju kao kod kuće, jer su iza ove posjete stali Fakultet i banjalučki Univerzitet", rekao je Todorović.\n"To nije jednostavno, uz nedostatak vode, struje i razne provokacije sa druge strane mosta, ali se trudimo da imamo dobre odnose sa svima", rekao je Milić, navodeći da će posjeta trajati dva dana u Banjaluci i dva dana na Palama.


Besplatno pakovanje poklona Foto Monika Pavlović\nI ne samo da u Galeriji možete da kupite darove za porodicu i prijatelje, pa i one četvoronožne, već će vam pokloni biti besplatno upakovani tako da će svaki biti malo umetničko delo.\nŠetnja po prostranim ulicama i trgovima Galerije u ritmu prazničnih pesama dovešće vas do prave četinarske šume u kojoj vas Deda Mraz očekuje da napravite tradicionalnu prazničnu fotografiju, oslikate unikatne ukrase za jelku ili osmislite čestitku za nekog posebnog. Novogodišnji market na prvom spratu Galerije očaraće vas izborom ručno rađene kozmetike, nakita, neobičnim začinima i jedinstvenom ponudom domaćih dizajnera. Ako ste se uželeli skijanja ili biste da napravite svoj prvi spust, isprobajte ski simulator na Sava Promenadi. Dopustite magiji Galerije da vas uvede u 2021.\nNovogodišnji market Foto Monika Pavlović\nNa novogodišnju čaroliju teško je ostati imun, ali Galerija ne čeka praznike da posetiocima omogući jedinstveno iskustvo kupovine. Zato inovativni program lojalnosti Moj Beograd nudi specijalne pogodnosti i popuste tokom cele godine.\nOvo je jedini ovdašnji program koji vam novac potrošen u radnjama tržnog centra vraća nazad u bodovima, koje kasnije možete da upotrebite za neke naredne kupovine. Sve što je potrebno da uradite jeste da preuzmete Galerija Belgrade mobilnu aplikaciju sa Google Play ili Apple Store onlajn prodavnice, prepustite se čarima šopinga u najvećem tržnom centru u regionu, a zatim skenirate račune. Trošak u dinarima pretvara se u bodove, a kada sakupite najmanje 25.000 bodova, prva sledeća kupovina biće umanjena za 500 dinara.\nDeda Mrazova radionica Foto Monika Pavlović (2)\nDeda Mrazova radionica Foto Monika Pavlović (1)\nKao najveći tržni centar u regionu, upravo zbog svoje impozantne veličine, kao i mnogobrojnih usluga koje su prilagođene aktuelnoj pandemiji, Galerija predstavlja idealno rešenje za sve koji žele da kupuju na bezbedan način. Široke ulice i trgovi, maskomati, veliki broj liftova, parking mesta i toaleta onemogućavaju stvaranje velike gužve, a prodavnice, restorani, kafići i najsavremeniji Cineplexx prilagodili su svoje usluge trenutnoj situaciji. Svoje omiljene proizvode možete da naručite telefonom ili internetom i da ih preuzmete na kasi bez zadržavanja u radnji, a ukoliko ste zaboravili da ponesete masku, maskomati se nalaze na svakom ulazu u tržni centar.


Međunarodni dan osoba sa invaliditetom obilježen i u USK-u — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nMeđunarodni dan osoba sa invaliditetom obilježen i u USK-u\nMeđunarodni dan osoba sa invaliditetom obilježava se 3. decembra i ima za cilj da promoviše razumijevanje problema invaliditeta i mobilizira podršku za dostojanstvo osoba sa invaliditetom. Obilježavanje ovog dana zasnovano je na cilju potpunog i jednakog uživanja ljudskih prava i učešća u društvu osoba sa invaliditetom, kojeg zastupa i Generalna skupština Ujedinjenih Naroda. Tim povodom u Kulturnom centru u Bihaću dana su se okupili članovi kantonalnih invalidnih udruženja i saveza kako bi se družili i u miru porazgovarali o problemima kojim se susreću u svakodnevnom životu.\nObilježavanje Međunarodnog dana invalidnih lica ima za povod da se skrene pažnja na probleme s kojima se osobe sa invaliditetom suočavaju, to su pre svega, siromaštvo, visoka stopa nezaposlenosti, loša zdravstvena i socijalna zaštita te isključenost iz društva. Kao što se vidi na terenu obrazovanje je jedan od ključnih poblem sa kojim se susreću invalidna lica, a ukoliko osoba nije dovoljno obrazovana umanjene su joj šanse da bude negde i zaposlena.\nIako je Bosna i Hercegovina prihvatila niz međunarodnih dokumenata kojima se obavezala da će osigurati uživanje prava osobama sa invaliditetom to se u praksi baš i ne provodi. Jusmir Alibabić iz Koordinacionog odbora udruženja i saveza invalidnih lica kantona kaže da se ova kategorija građana suočava sa brojnim problemima koji ih tište.\nGradske vlasti imaju dobru saradnju sa udruženjima invalidnih lice i, prema riječima gradonačelnika Emdžada Galijaševića, društvo mora imati posebnu senzibilnost prema ovoj populaciji. Grad iz budžeta izdvaja određena sredstva za pomoć ovim ljudina, ali to je za njihove potrebe nedovoljno.\nMeđunarodni dan osoba sa invaliditetom obilježava se od 1992. godine, kada je Generalna skupština UN usvojila rezoluciju kojom se sve zemlje pozivaju na obilježavanje tog dana s ciljem da se invalidima omogući jednako uživanje ljudskih prava i ravnopravno sudelovanje u društvenom životu. Procjene su da približno 15 odsto svjetske populacije živi sa nekim oblikom invaliditeta.


Jokić najbolji igrač na Zapadu za proteklu nedelju - Novagaszeta.rs\nJokić najbolji igrač na Zapadu za proteklu nedelju\n2019-01-08 Novagazeta\tComment(0)\nNikoli je to drugi put ove sezone da je proglašen za najboljeg u konferenciji, a ovo mu je četvrti put u karijeri da dobija takvo priznanje. Srpski košarkaš je u protekloj nedelji imao izuzetan prosek od 28 poena, 13 skokova i devet asistencija, kao i 1.67 blokada i bio je svakako najzaslužniji za seriju od tri uzastopne pobede Nagetsa.\nDenver ima najbolji start u istoriji, a Jokić se pre nekoliko dana pridružio slavnom Majklu Džordanu na listi onih koji su uspeli da postignu 39 poena 12 poena i šest asistencija za manje od 34 minuta u igri.\nNedelju je započeo trip-dabl učinkom protiv Njujorka od 19 poenam 14 skokova i 15 asistencija, uz jednu ukradenu loptu i tri blokade. Postao je prvi košarkaš još od Lerija Birda iz 1987. kojem je to uspelo na jednoj utakmici.\nPotom je po 22 put u godini uspeo da zabeleži dabl-dabl (26 poena i 13 skokova) u pobedi nad Sakramentom 3. januara. Sedmicu je završio a 39 poena protiv Šarlota što je doprinelo tome da bude proglašen košarkašem nedelje.\nNikolu Jokića i Denver naredne noći očekuje veliko iskušenje, gostovanje ekipi Hjuston Rokitsa. Meč počinje u 02 časa po našem vremenu.\nBogdanović bez milosti prema Pelikansima\nRekord finala NBA Kari ubacio devet trojki\nBogdanović trojkom u posljednjoj sekundi srušio Lejkerse\nSedmi tripl-dabl u sezoni za Jokića\nTagged Denver, NBA, Nikola Jokić\nNovak: Srećan Božić, svima, vrijeme je za Australiju\nFoks njuz prekrstio Srbiju u „Serkosovobiju“