ŠANSA – DOMAĆIN EVROPI - Šansa za Roditeljstvo\nŠANSA – DOMAĆIN EVROPI\nFertility Europe, krovno udruženje pacijenata koje se zalaže za bolje uslove vantelesne oplodnje na nivou Evrope, održaće redovni prolećni sastanak u Beogradu u periodu od 26. do 30. marta 2019. godine.\nUdruženje Šansa za roditeljstvo od prošle godine redovni je član ove krovne organizacije, a na sastanku koji je održan u Ženevi (Švajcarska) 2017. godine u okviru ESHRE sastanka Udruženje Šansa za roditeljstvo je primljeno u redovno članstvo. Svake godine asocijacija Fertility Europe ima dva obavezna sastanka – jedan u okviru ESHRE kongresa i drugi prolećni sastanak koji se održava svake godine u nekoj od zemalja članica. U 2018. godini ovaj sastanak je održan na Malti (Valeta) i tada su domaćini ovog sastanka bili članovi udruženja Malta Infertility Network i Malta kao zemlja članica. Sastanak na Malti otvorio je premijer Malte, a otvaranju su prisustvovali ministar zdravlja, članovi državne uprave, kao i mnoge druge zvanice.\nZa redovan sastanak organizacije Fertility Europe koji će se održati u Beogradu u periodu od 26. do 30. marta 2019. godine u Srbiji, predviđeno je obraćanje naših nadležnih institucija na otvaranju sastanka. Udruženje Šansa za roditeljstvo počastvovano je što će u 2019. godini biti domaćin ovako velikog skupa koji ima za cilj da dodatno podigne svest o značaju lečenja neplodnosti i utiče na poboljšanje uslova lečenja u Srbiji. Fertility Europe organizacija zastupa težnje čak 25 miliona pacijenata koji se suočavaju s problemom neplodnosti u Evropi. Zemlje članice ove asocijacije su: Belgija, Bugarska, Hrvatska, Finska, Francuska, Grčka, Island, Irska, Izrael, Italija, Malta, Holandija, Norveška, Poljska, Portugal, Ruminija, Srbija, Španija, Švedska, Turska, UK, Bosna i Hercegovina (Brčko distrikt), Slovenija…\nNadamo se da će dolazak svih predstavnika iz više od 25 zemalja kao i održavanje ovog bitnog sastanka u Beogradu uticati na poboljšanje uslova lečenja neplodnosti u Srbiji jer se smatra da se u Srbiji svaki 5. par suočava sa ovim problemom. Ova činjenica govori upravo o tome koliki je problem neplodnost. Ipak, tačnih podataka o broju ljudi u Srbiji koji imaju problem sa začećem još uvek nemamo što, takođe, predstavlja problem. Neizostavno je da je veća i bolja pomoć države potrebna, da su potrebni bolji uslovi lečenja, uključivanje većeg broja lokalnih samouprava u finansiranje postupaka, smanjenje diskriminacije muškog partnera u procedurama koje se finansiraju preko Republičkog fonda, rad na podzakonskim aktima, podizanje svesti o značaju ove procedure, ali i bolja informisanost i edukovanost ljudi koji se susreću sa ovim problemom. Osnovna stvar za koju se Udruženje zalaže, a koja će, svakako, doći do izražaja na ovom sastanku, je pravo svakog na finansirano lečenje. Takođe, Udruženje Šansa za roditeljstvo insistira na transparentnosti i jakoj kontroli procedura potpomognute oplodnje u Srbiji.\nU okviru otvaranja ovog sastanka premijerno će biti prikazan dokumentarni film o neplodnosti na kom udruženje intenzivno radi. Ideja ovog filma je prikazati realnu situaciju u Srbiji, bez ulepšavanja, kako bi društvo uvidelo sve probleme sa kojima se parovi suočavaju kako bi došli do potomstva.\nPredviđeni su razgovori i sastanci stručnjaka iz Srbije sa gostima iz Evrope kako bi se asocijaciji Fertility Europe prikazali svi aspekti – i zakonodavni i stručni, ali i aspekt krajnjeg korisnika, a to su parovi u borbi za bebu.\nNadamo se da će ovaj sastanak u Beogradu pomeriti granice lečenja neplodnosti, da će uticati na poboljšanje uslova i kvalitet usluga u Srbiji.\nNastavak ovog sastanka svakako će biti ESHRE redovni sastanak koji će se ove godine održati u Beču u period od 23. do 26. juna na kom će u okviru sesije za pacijente govoriti predsednica Udruženja Šansa za roditeljstvo Sandra Jovanović, na temu Komunikacija tokom prve posete lekaru sa dijagnozom neplodnosti. Ovo je još jedna velika čast, kako za Udruženje Šansa za roditeljstvo, tako i za Srbiju.\nŠANSA – DOMAĆIN EVROPI was last modified: April 6th, 2019 by Miroslava\nU RAZGOVORU SA PAROVIMA MORAMO BITI POŠTENI...\nSve smo mi Simka (Žena kao dežurni...\nŠTA NE REĆI A ŠTA REĆI, PITANJE...\nŠTA NAM GOVORI AMH?\nŠTA JOŠ URADITI?\nSJAJNO JE IMATI ŠANSU ZA ČLANA


U prvom kvartalu prikupljeno 621,9 miliona KM javnih prihoda - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Ekonomija > U prvom kvartalu prikupljeno 621,9 miliona KM javnih prihoda\n24. Aprila 2019. Istinito510Leave a Comment on U prvom kvartalu prikupljeno 621,9 miliona KM javnih prihoda\n– Naplata doprinosa je u prvom kvartalu ove godine zabilježila znatan rast, te je naplaćeno 371,7 miliona KM, što je za 29,8 miliona KM ili devet odsto više nego u istom periodu prošle godine – navodi se u saopštenju.\n– U prvoj fazi ovog projekta, Poreska uprava Republike Srpske će ove prijave popunjavati samo za poreske obveznike-fizička lica. Ova nova mogućnost važan je korak ka ispunjenju jednog od glavnih ciljeva Poreske uprave Republike Srpske u budućnosti, a to je pojednostavljenje procedura – ističe se u saopštenju.\n– U odnosu na isti period prethodne godine pokrenuto je 1.537 postupaka prinudne naplate više, a ukupan iznos naplaćenih obaveza po rješenjima prinudne naplate viši je za 5,86 miliona KM nego u istom periodu prošle godine – navode iz Poreske uprave.\nTagged istinito naplata poreska uprava porez prihodi\nMilanović pušten na slobodu, podnesen izvještaj protiv Balde, Đukanovića i Kovačevića\nDio Banskog dvora u novom ruhu


Vlasti u BiH od Fejsbuka za tri godine tražile podatke o 115 osoba – dijalogin.tv\nVlasti u BiH od Fejsbuka za tri godine tražile podatke o 115 osoba\nVlasti u BiH uputile su Fejsbuku u prvih šest meseci 2016. godine 13 zahtjeva za dostavu podataka povezanih sa korisničkim računima na popularnoj društvenoj mreži.\nFejsbuk je u svom izvještaju o transparentnosti naveo da su organi vlasti iz BiH uputili 13 zahtjeva koji se odnose na 30 korisnika od januara do juna 2016. godine.\nU istom periodu prošle godine, BiH je Fejsbuku uputila 17 zahtjeva koji se odnose na 38 korisničkih računa, dok je u drugoj polovini godine dostavljeno 5 zahteva za 7 korisnika. To znači da su vlasti BiH prošle godine uputile 22 zahtjeva za dostavu podataka, a koji se odnose na 45 Fejsbuk korisnika.\nOve godine organi bezbjednosti BiH uputile se i šest zahtjeva za devet korisnika kojim se traži čuvanje podataka u toku pravnog procesa. Fejsbuk je naveo kako se to odnosi na čuvanje informacija u periodu od 90 dana zbog službenih istraga koje se vode u zemljama koje upućuju zahtjeve.\nIz ove kompanije navode da oni odgovaraju samo na zahtjeve koji se tiču krivičnih postupaka i da ne odgovaraju na preopširne i nejasne zahtjeve.\nPodsjećamo, Fejsbuk je objavio da je u 2016. godini za 27 odsto povećan broj zahtjeva vlada da im se dostave podaci povezani sa korisničkim računima na popularnoj društvenoj mreži. U njihovom izvještaju o transparentnosti navedeno je da su svjetske vlade u prvih šest mjeseci ove godine uputile 59.229 zahtjeva za dostavu podataka.\nNajviše zahtjeva (56 odsto) stiglo je iz Sjedinjenih Američkih Država i oni su uglavnom bazirani na sporazumu o tajnosti, što u prevodu znači da korisnici nikada neće saznati da su vlasti imale pristup njihovim podacima.


NASA nastavlja pripreme za Rogozinovu posetu - 02.01.2019, Sputnik Srbija\nPripreme za posetu direktora „Roskosmosa“ Dmitrija Rogozina Sjedinjenim Američkim Državama se nastavljaju uprkos tome što su neki predstavnici vašingtonskog... 02.01.2019, Sputnik Srbija\n„Planiranje moguće posete generalnog direktora (’Roskosmosa‘ Dmitrija Rogozina) se nastavlja“, izjavila je Pauersova, prenosi „Politiko“. „Odnosi između Sjedinjenih Američkih Država i Rusije u oblasti svemira vuku korene iz sedamdesetih godina prošlog veka“, naglasila je portparolka NASA.\n„NASA je istorijski pozivala direktore ruske svemirske agencije da posete Sjedinjene Američke Države. Sledeći te prethodne primere i nakon posete direktora NASA Džima Brajdenstajna Rusiji u oktobru, gde je pratio slanje posade na Međunarodnu svemirsku stanicu, NASA je pozvala generalnog direktora ’Roskosmosa‘ da poseti postrojenja NASA u Sjedinjenim Američkim Državama, kao i da razgovara o aktuelnoj saradnji naših zemalja u oblasti vezanoj za svemir“, dodala je ona.\n3 Decembar 2018, 13:57\nBrajdenstajn je ranije saopštio da bi sankcije direktoru „Roskosmosa“ mogle da budu privremeno ukinute, kako bi on mogao da dođe u SAD i razgovara sa predstavnicima NASA o daljoj saradnji.\nNeki američki poslanici, i demokrate, i republikanci, kritikovali su te planove, izjavivši da one podrivaju sankcije protiv Rusije.\n„Poseta šalje apsolutno pogrešan signal u vezi sa ukidanjem sankcija, čak i samo privremenim, kako bi Rogozin bio pozvan da se obrati studentima na jednom od naših najboljih univerziteta“, rekao je američki senator iz redova demokrata Mark Vorner, koji je član Odbora Senata SAD za obaveštajne poslove.\nRogozin će posetiti SAD u drugoj polovini februara. On namerava da prouči proizvodnju u preduzeću „Boing“, a mogao bi da se sastane i sa direktorom svemirske kompanije „Spejs iks“ Ilonom Maskom. Osim toga, direktor „Roskosmosa“ planira da razgovara o novim ugovorima za lansiranje raketa „Proton“.\nRogozin se na spisku američkih i evropskih sankcija nalazi od 2014. godine.


Ko završi pregovore o pristupanju do 2023. može u EU 2025. | Analitika - Informativni Portal\nSena Marić, Centar za evropske politike\nKo završi pregovore o pristupanju do 2023. može u EU 2025.\nOstaje da se vidi da li će eventualno članstvo naših država zaista biti rezultat temeljnih i sveobuhvatnih reformi i dostizanja standarda EU – kako stoji u svim strateškim dokumentima – ili će, kao i u prethodnim slučajevima, ključni faktor i motiv za prijem biti geopolitički, ocjenjuje Marić.\nObjavljeno: 19. 03. 2018 - 00:00 Promjenite veličinu teksta: A A A\nAko neka država Zapadnog Balkana u potpunosti okonča pregovore o pristupanju najkasnije do 2023. godine, postoji mogućnost da 2025. postane članica EU, kazala je za Portal Analitika istraživačica beogradskog Centra za evropske politike, Sena Marić.\nOna smatra da je navođenje 2025. kao okvirnog datuma proširenja EU u Strategiji Evropske komisije (EK) za Zapadni Balkan dobar potez, jer se, prema njenim riječima, tako daje motiv za ostvarenje tog cilja.\n„Na ovaj način je EU rekla da je 'loptica' u rukama država kandidata, te da će ishod ključno zavisiti od njih samih. Unija je tako uvećala svoj kredibilitet – koji je dosta izgubila u prethodnih deset godina – kada nismo dobijali uverljive poruke o iskrenoj nameri za integracijom Zapadnog Balkana“, napominje Marić.\nUpitana koliko je izvjesno da će EU u procesu integracije regiona afirmisati tzv. princip regate (vrednovanje rezultata svake države ponaosob) umjesto prijema u „paketu“, Marić odgovara:\n„EU tvrdi da svaku državu ocenjuje pojedinačno, na osnovu zasluga, kao i da nije fer ukoliko bi države s različitim stepenom dostizanja kriterijuma za članstvo u EU bile posmatrane u paketu. Međutim, iz praktičnih razloga, za EU može biti racionalnije da sledeće proširenje ipak bude paket makar dveju država, s obzirom na izvesnost da se u određenim državama članicama (na primer, Francuskoj) organizuje referendum po tom pitanju. Zamislite kakav bi bio njegov ishod – u sadašnjim političkim okolnostima u EU u kojem proširenje na Zapadni Balkan nije uopšte popularno u ključnim državama članicama – ukoliko bi se svako malo održavao referendum po tom pitanju“.\nANALITIKA: Koji motivi, po Vašem uvjerenju, stoje iza odluke EK da usvoji Strategiju za Zapadni Balkan? Da li je ona znak da EU ima iskrene namjere s regionom ili taj dokument, prije svega, ima geopolitičku namjenu?\nMARIĆ: Motivi za veći fokus EU na Zapadni Balkan svakako su geopolitički. Uostalom, to je i ekspilcitno priznato u tekstu Strategije, u kojoj se na samom početku navodi da je članstvo zemalja regiona u EU politički, bezbednosni i ekonomski interes Unije. Evropski zvaničnici su u nekoliko navrata to i ponovili, i tu nema nikakve tajne.\nZajednički bezbednosni izazovi, borba protiv terorizma, percepcija nezaustavljivih migracija preko zemalja Balkana kao bezbednosne pretnje i Bregzit kao geopolitički gubitak za Uniju sigurno su doprineli da se dodatno prepozna značaj Zapadnog Balkana za budućnost EU. Dakle, EU je iskrena po pitanju priznanja članstva Zapadnog Balkana u EU kao njenog geopolitičkog interesa.\nOstaje da se vidi da li će eventualno članstvo naših država zaista biti rezultat temeljnih i sveobuhvatnih reformi i dostizanja standarda EU – kako stoji u svim strateškim dokumentima – ili će, kao i u prethodnim slučajevima, ključni faktor i motiv za prijem biti geopolitički.\nANALITIKA: Mogu li se Strategijom suzbiti uticaji Rusije, Turske i, ekonomski sve superiornije, Kine na Zapadnom Balkanu?\nMARIĆ: Treba da napomenemo da je sama Strategija dokument koji je izradila Evropska komisija, a da će konačnu reč o svim merama koje ona predviđa imati države članice, kao isključivi donosioci odluka za politiku proširenja. Sigurno da bi veća politička posvećenost i konkretna angažovanost Unije u zemljama regiona dala do znanja ostalim globalnim i regionalnim akterima da je EU superiorna u regionu, po svim pokazateljima. Inače, stiče se utisak da na Zapadu postoji određen stepen paranoje od Rusije, Turske i Kine, odnosno da precenjuju njihov značaj i uticaj u regionu.\nANALITIKA: Predsjednik EK Žan-Klod Junker je kazao da 2025. godina nije datum kojim se obećava članstvo Crne Gore i Srbije u EU, već “perspektiva kojoj treba ići brzim korakom”. Postoji li mogućnost da neka zemlja Zapadanog Balkana postane članica do 2025?\nMARIĆ: Postoji, ukoliko ta država bude u potpunosti završila pregovore o pristupanju najkasnije do 2023. godine, budući da je, prema iskustvima prethodnih proširenja, potrebno predvideti makar dve godine za ratifikaciju Sporazuma o pristupanju u nacionalnim parlamentima država članica.\nANALITIKA: Podgorica se nada da Crna Gora i Srbija neće biti u potpunosti vezane jedna za drugu u procesu pristupanja, već da će se napredak svake države procjenjivati pojedinačno (tzv. princip regate). Koliko je to izvjesno ili će pak ove dvije zemlje ići u „paketu“?\nMARIĆ: EU uporno tvrdi da svaku državu ocenjuje pojedinačno, na osnovu zasluga, kao i da nije fer ukoliko bi države s različitim stepenom dostizanja kriterijuma za članstvo u EU bile posmatrane u paketu. Međutim, iz praktičnih razloga, za EU može biti racionalnije da sledeće proširenje ipak bude paket makar dveju država, s obzirom na izvesnost da se u određenim državama članicama (na primer, Francuskoj) organizuje referendum po tom pitanju. Zamislite kakav bi bio njegov ishod – u sadašnjim političkim okolnostima u EU u kojem proširenje na Zapadni Balkan nije uopšte popularno u ključnim državama članicama – ukoliko bi se svako malo održavao referendum po tom pitanju.\nANALITIKA: Da li je bilo pametno navesti 2025. u Strategiji, pa čak i kao „ohrabrenje“? Taj potez EK je naišao na mnoge kritike, prije svega u Njemačkoj. Šta preostaje Zapadnom Balkanu ako se plan o pristupanju 2025. izjalovi?\nMARIĆ: Mislim da je navođenje konkretne godine bio dobar potez, jer davanje konkretnih datuma daje podsticaj i motiv za dostizanje tog cilja. Na ovaj način je EU rekla da je „loptica“ u rukama država kandidata, te da će ishod ključno zavisiti od njih samih. Unija je tako uvećala svoj kredibilitet – koji je dosta izgubila u prethodnih deset godina – kada nismo dobijali uverljive poruke o iskrenoj nameri za integracijom Zapadnog Balkana.\nEvropski zvaničnici su bili vrlo pažljivi u naglašavanju da ovaj datum predstavlja samo ohrabrenje, a ne i obećanje članstva. U tom smislu, sam datum nije od presudnog značaja, već proces, način na koji će kandidati u narednim godinama sprovoditi reformsku agendu. Dokle god postoji izvesnost članstva, odnosno snažna politička podrška Unije članstvu Zapadnog Balkana, ne mislim da će propuštanje prilike 2025. doneti tektonske promene u regionu.\nANALITIKA: Da li može doći do rasta euroskepticizma ako ne bude članstva 2025?\nMARIĆ: U samoj EU sledeći test za eventualni rast evroskepticizma će se desiti prilikom narednih izbora za Evropski parlament 2019. godine. Evrospkeptične političke partije i njihovo glasačko telo su obično negativno nastrojeni prema prijemu novih članica, te eventualni rast njihovog značaja narednih godina može osujetiti trenutno pozitivno raspoloženje i planove EU prema članstvu Zapadnog Balkana.\nŠto se tiče evroskepticizma u državama kandidatima, za Srbiju mogu reći da je ta pojava godinama stabilna i značajna, odnosno da je oko polovina građana protiv članstva u EU. To možemo objasniti zamorom od ovog dugotrajnog procesa, nejasnim porukama koje dolaze iz same Unije i percepcijom da nas Unija ucenjuje – da u zamenu za perspektivu članstva traži velike političke žrtve, kao što je priznanje Kosova.\nANALITIKA: Njemački mediji upozoravaju da će EU napraviti grešku ako nastavi da podržava stabilokrate na Zapadnom Balkanu. Koliko takva politika EU može da košta region? Iz Unije, kao što dobro znate, uporno pozivaju na sprovođenje vladavine prava, a podržavaju lidere koji sprovode antidemokratske politike.\nMARIĆ: Ta vrsta licemerja EU zabrinjava civilno društvo i intelektualnu elitu država kandidata. Od najvećih evrofila oni danas s razlogom postaju evroskeptici, jer znaju da bez zaista posvećenog političkog vrha priča o borbi protiv korupcije, depolitizaciji pravosuđa i državne uprave i slobodi medija nema nikakvog značaja. A EU podržava lidere kojima upravo odgovara status kvo u ovim oblastima. Reforme u ovim oblastima su vezane i za ekonomski razvoj i ostale vitalne grane funkcionisanja društva. Ovakvo stanje niti odgovara građanima naših država niti samoj EU, čiju funkcionalnost i efikasnost mogu dodatno usporiti demokratski nekonsolidovane i nestabilne nove članice regiona.\nANALITIKA: Hoće li prioritet koji se daje Crnoj Gori i Srbiji u Strategiji omesti ostale zemlje regiona? Vlasti u Prištini su, podsjetiću Vas, optužile Brisel za zanemarivanje kada je riječ o Kosovu. Da li ste saglasni s tom ocjenom?\nMARIĆ: Nadam se da će isticanje naprednih kandidata dati pozitivan podsticaj ostalim državama da ih dostignu, kao što je to bio slučaj s viznom liberalizacijom. Makedonija, koja je prednjačila u ovom procesu, dala je vetar u leđa da je Srbija i Crna Gora u poslednjem času sustignu i dobiju bezvizni režim u isto vreme, dok je najveći broj kriterijuma u slučaju BiH i Albanije bio ispunjen nakon što je odobren bezvizni režim za Makedoniju, Srbiju i Crnu Goru.\nKosovo je u specifičnoj poziciji jer na njegovu situaciju u procesu EU integracija ne utiče ključno Srbija, već pet država članica koje nisu priznale njegovu nezavisnost. Dokle god se u Uniji ne postigne konsenzus po pitanju perspektive članstva Kosova u EU, građani Kosova s pravom mogu da sumnjaju u zamajavanje.\nANALITIKA: Da li je priznanje Kosova karta Srbije za članstvo u EU?\nMARIĆ: U Pregovaračkom okviru Srbije s EU iz 2014. godine stoji da se normalizacija odnosa mora završiti potpisivanjem pravno obavezujućeg sporazuma. Ne verujem da iko može sa sigurnošću da predvidi koja će biti sadržina ovog sporazuma. Svakako mislim da postoje načini da se nađe rešenje kojim se neće ometati put ka članstvu u EU Srbije i Kosova, a koje ne podrazumeva de iure priznanje nezavisnosti. Dokle god postoje države članice poput Španije – za koje je manje zamislivo da priznaju Kosovo od Srbije u današnjim okolnostima – za Srbiju ovo pitanje nije ključno. Mnogo veći problem vidim kako dostići sve standarde u oblasti vladavine prava.\nFoto: cep.org.rs / N1 / Reuters / europeanwesternbalkans.com\nTagovi: Sena Marić Centar za evropske politike EU Zapadni Balkan\n19. 03. 2018 - 09:04\nNadam se da ce se EU raspasti do tada ako Bog da.\n23. 04. 2018 - 04:08\nMeni se cini da ces ti prije, cetnicino


Apple sprema 16-inčni MacBook Pro sa edge-to-edge OLED ekranom - BIGportal.ba\nApple sprema 16-inčni MacBook Pro sa edge-to-edge OLED ekranom\n27 Maja, 2019 082\nNajnoviji izveštaj sugeriše da Apple u pripremi ima novi MacBook Pro laptop, koji će koristiti OLED displej. Izveštaj pominje da će ovaj laptop koristitti 16-inčni all-screen displej.\nRanije ove godine, analitičar Ming-Chi Kuo je takođe tvrdio da bi za ovu godinu u pripremi mogao biti 16-inčni MacBook Pro, ali tada nije bilo pomena o implementaciji OLED ekrana, tako da sada imamo sveže informacije.\nIako novi izveštaj ne pominje specifično edge-to-edge displej, ističe se da bi laptop mogao imati istu veličinu kao i 15.6-inčni model, što znači da se očekuje da će ekran pokrivati veću površinu i imaće manje okvire.\nApple MacBookovi već koriste OLED, ali samo za Touch Bar sektor laptopa. Ukoliko se najnoviji izveštaji obistine, ovo bi mogao biti Apple-ov prvi OLED laptop.\nTakođe, raniji izveštaji su pominjali da će Samsung biti jedini dobavljač pomenutih displeja, što ne predstavlja iznenađenje jer je južnokorejksa kompanija jedan od najvećih proizvođača OLED displej panela u ovom trenutku.\nPrva “žrtva” evropskih izbora


► Karanfilić ublažava zubobolju, astmu i bronhitis\nMeđu začinskim biljkama karanfilić u kuhinji treba da ima posebno mesto. Osim što daje veoma prijatan ukus kompotima i kuvanom vinu, koje narod smatra "lekom protiv prehlade", delotvoran je i kod drugih bolesti.\nMeđutim, stručnjaci upozoravaju da sa uzimanjem ovog začina treba biti oprezan i ne preterivati u količinama, zbog moguće pojave alergija. Ne treba mu pripisivati moći koje ne poseduje i verovati da može da zameni oficijelni lek za određenu bolest, koji je, primera radi, propisao lekar.\nUblažite zubobolju bez lekova\nZubobolja obično počinje noću, a u kući nema nijedne tablete protiv bolova. Mnogi tada pokušavaju da se prisete starih, proverenih, narodnih recepata, jer uglavnom svi u kući imaju led, luk,...\nVerovali ili ne: Smesa koja će vam otkloniti zubobolju\nKaranfilić i slana voda spas su za zubobolju


Svečanim defileom obilježen Dan policije u FBiH\nTrebamo da pomažemo, jačamo državu i budemo sve veći i sigurniji faktor koji će dati svoj doprinos da BiH, Federacija BiH i njeni građani budu što sigurniji, rekao je Šehović\nSvečanim defileom Federalna uprava policija (FUP) obilježila je danas u Sarajevu 1. juli – Dan policije u Federaciji Bosne i Hercegovine, javlja Anadolu Agency (AA).\nSvečani defile u kojem su učestvovali policijski službenici sa vozilima, uključujući specijalistička policijska vozila “Bov”, motocikle, kvadove, označena i civilna policijska vozila, upriličen je na relaciji Vraca – Skenderija – Vijećnica – Vječna vatra – Skenderija – Marijin Dvor – Dolac Malta – Vraca.\nDefile, čiji je cilj predstaviti dio snaga FUP-a i kapaciteta koje koriste u cilju stvaranja sigurnog okruženja, popraćen je i iz helikoptera Federalne uprave policije, ujedno sastavnog dijela svečane ceremonije.\n“Danas je naš dan i mi ćemo se danas kroz program, koji smo pripremili, predstaviti javnosti, ko smo, šta smo i kojim sredstvima raspolažemo. U defileu učestvuju sve organizacione jedinice FUP-a”, kazao je za AA Nermin Šehović, uposlenik Federalne uprave policije.\nPrema njegovim riječima, zadovoljni su poslom kojim se bave.\n“Trebamo da pomažemo, jačamo državu i budemo sve veći i sigurniji faktor koji će dati svoj doprinos da BiH, Federacija BiH i njeni građani budu što sigurniji. Smatram da smo dovoljno obučeni i opremljeni da možemo odgovoriti zadacima koje se stavljaju pred nas od strane sudova, tužilaštava i da odgovorimo na izazove koji su trend u vršenju krivičnih djela”, istakao je Šehović.


Povratak Novaka Đokovića sve bliži – Sport\nPovratak sve bliži – Đoković svima potreban\nMagazin “Tennis World” piše da je Novak inteligentan, duhovit, zabavan, šarmantan i veliki džentilmen. Prvi turnir egzibicija u Abu Dabiju.\nKako se približava dan povratka Novaka Đokovića na teren, tako se i podgreva atmosfera, jer je očigledno da svima, svojevremeno najbolji teniser sveta, mnogo nedostajao. Tako magazin Tennis world, pod naslovom „Novak Đoković – poslednji zabavni momak tenisa“, piše da je Nole inteligentan, duhovit, zabavan, šarmantan i veliki džentlmen, i kao takav je potreban tenisu.\nDalje se navodi da Đoković tečno govori pet jezika: srpski, engleski, italijanski, francuski i nemački, ali da mu nije strano ni da se našali.\n– Džon Mekinro, Džimi Konors i Anri Lekont bili su nosioci te preko potrebne aure pre mnogo godina, ali budimo iskreni, do pojave Novaka Đokovića, dugo vremena to šaljivo mesto niko nije zagolicao. Idite na „Jutjub“ i videćete brojne video-klipove koji pokazuju ne samo to da ume da se šali na tuđ račun, već i da je pravi šampion u zabavi, a istovremeno i veliki džentlmen – navodi se u tekstu.\nNaravno, imitacije najvećih rivala, zanimljive reklame i duhovite opaske na terenu i van njega, su nezaobilazna tema.\n– Postoji tanka linija između života punog slave i uspeha, i normalnog života. Ovaj momak probija tu granicu i uspeva da spoji ta dva segmenta u koherentnu masu – piše dalje u tekstu. – „Serbinator“, za razliku od pravog komičara, neće reći da je u pitanju šala kako bi vam se dopala. Đoković je neko ko samo pomisli nešto zabavno i želi da podeli sa vama. To je ono što Novaka Đokovića, Džokera, čini čovekom.\nNa kraju, Tennis world je poželeo uspešan povratak najboljem srpskom sportisti.\n– Novak je potreban tenisu, želimo da kapu šaljivdžije nosi koliko on bude želeo, dok njegovi navijači takođe imaju želju da se vrati na prvo mesto i igra dugo, dugo vremena.\nABU DABI, DOHA, MELBURN…\nNOVAK je povratak na teren najavio na egzibiciji u Abu Dabiju, od 28. do 30. decembra, gde je trenutno 12. igrač sveta osvajao trofej 2011, 2012. i 2013, i 2015. Potom, Novak će od 1. januara nastupiti na turniru u Dohi, gde brani titulu, a start Australija opena je 15. januara…\nTenisdjokovic, novak, povratak, tenis\nSportski TV program – četvrtak, 21. decembar 2017.


GRAD OTVORIO VRATA ZA BRODOVE I TURISTE: U Novom Sadu otvoren obnovljen putnički terminal | Novosti.rs\nJedan od najvećih svetskih lučkih operatera, u čijem vlasništvu je Luka Novi Sad, počeo je rekonstrukciju putničkog terminala na Keju žrtava racije pre oko dva meseca i tu modernizovanu mini luku opremio mnogobrojnim sadržajima neophodnim za prihvat svih vrsta brodova.\n- „Di-Pi Vrld“ je pravi primer privatnog investitora, kakvog želimo u Srbiji. Tek ćemo da vidimo, kada za mesec dana krenu radovi na teretnom delu luke, vredni 35 miliona evra. Novi Sad će biti centralno mesto za pretovar robe, što nam je svima na ponos – izjavio je ministar Momirović najavljujući nove investicije u Novom Sadu i Vojvodini.\nU avgustu kreće gradnja brze pruge od Novog Sada do Subotice a u bliskoj budućnosti Novo Sad će dobiti još dva mosta preko Dunava, što će doprineti ubrzanom razvoju grada.\nI gradonačelnik Vučević je istakao veliki značaj ove i budućih investicija „Di-Pi Vrlda“, izrazivši nadu da će u Novom Sadu uskoro, kad se za to stvore odgovarajući epidemiološki uslovi, pristajati brodovi dovodeći u grad brojne turiste.\n- Velika je stvar za celu Srbiju odluka “Di Pi Vrlda“ da investira ovde. Oni će u Novom Sadu uložiti 35 miliona evra, kako bi poboljšali kapacitet luke, da bi se više robe izvozilo i uvozilo preko našeg grada. To je društveno odgovorna kompanija koja podržava sportske klubove a želi i da bude partner u projektu Novi Sad Evropska prestonica kulture.\nTa kompanija planira, kako je poručio njen direktor, da od novosadske luke stvori jedno od najvažnijih trgovinskih čvorišta na čitavom toku Dunava. - Luka će nas povezati sa Evropom i svetom, nudeći ogromne društveno iekonomske koristi.\nZvanice su u novi pristan na novosadskom keju stigle brodom „Albatros“, koji je bio prvo zvanično plovilo koje je pristalo na rekonstruisani putnički terminal. To je brod-pušer iz flote “Di-Pi Vrlda“ koji brzo, bezbedno i efikasno dovodi i odvodi barže za utovar i istovar robe u luci Novi Sad.\nturisti Miloš Vučević Novi Sad brodovi gradonačelnik Novog Sada Tomislav Momirović ministar građevinarstva Novi Sad vesti obnovljen putnički terminal


Rezolucija neće uticati na status\nKancelarija EU u Prištini\nRezolucija Skupštine Srbije o Kosovu, ocenjuju predstavnici kosovskih Srba, nema nikakvo pravno dejstvo prema međunarodnoj zajednici i zato neće uticati na tok rešavanja statusa.\nSrbija ne može odlučivati o sudbini Kosova i njeni ustavni akti su za nas nevažeći, izjavio je predsednik Kosova Fatmir Sejdiu. Reagujući na usvajanje Rezolucije o zaštiti suvereniteta, teritorijalnog integriteta i ustavnog poretka Srbije, Sejdiu je kazao da se radi o odluci koja nije u interesu ni Srbije a ni stabilnosti regiona.\n“Ovakva politika Srbije dovela je do krvavih sukoba. Ona nastavlja da raznim ustavnim aktima vrši agresiju nad Kosovom”, izjavio je Sejdiu dodavši da Srbija neće odlučivati o budućnosti Kosova.\nRezolucijom je predviđeno da odbrana Kosova kao integralnog dela Srbije predstavlja prioritet državnih organa.\nPrema rečima kosovskog predsednika, bilo kakve pretnje pa i one vojnom intervencijom nisu realne pošto se na Kosovu nalaze snage NATO-a.\n“Ako su oni izabrali vojnu intervenciju ili druge načine imaju sa kime da se suoče, pošto međunarodna zajednica i NATO štite građane, granice i integritet Kosova”, istakao je Sejdiu\nPredstavnici kosovskih Srba smatraju da Rezolucija srpskog parlamenta o Kosovu ništa neće promeniti po pitanju rešenja statusa. Ranđel Nojkić iz Srpske liste za Kosovo kaže da se radi o odluci koja služi unutaršnjoj politici.\n“Mislim da je ova Rezolucija za unutrašnje potrebe i u trenutku kada su raspisani predsednički izbori kada praktično vladajuća struktura u Beogradu treba da postigne određeni konsenzus.”\nU Rezoluciju se predviđa da međunarodni sporazumi koje Srbija zaključuje, uključujući i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s EU, moraju biti u funkciji očuvanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta zemlje.\nPrema oceni Nojkića, Rezolucija nema nikakvo pravno dejstvo prema međunarodnoj zajednici. On ističe kako su mnoge tačke pogrešno postavljene.\n“Vezivanjem statusa Kosova za ulazak Srbije u EU i NATO savez, mislim da je neracionalno iz prostog razloga zato što naše pozicije u odbrani Kosova sa pozicije EU ili NATO saveza bi bile znatno jače.”\nPoznavaoci prilika kažu da je usvajanje Rezolucije u srpskom parlamentu jedan od poslednjih napora Srbije da pretnjama pokuša da spreči nezavisnost Kosova. Takođe se upozorava da na Kosovu može doći do destabilizacije situacije.\nJedna od tačaka Rezolucije kaže da Srbija mora da “razmotri” diplomatske odnose s zapadnim zemljama koje priznaju nezavisnost Kosova.\nAnalitičar Iljir Dugoli smatra da Srbija pokušava da uzdrma odlučnost međunarodne zajednice u podršci nezavisnosti Kosova. Dugoli ističe da i srpski političari znaju da pogoršanje diplomatskih odnosa sa zemljama koje priznaju nezavisnost Kosova, naneće štetu samoj Srbiji.\n“Ne verujem da će ići tako daleko u pogoršanju odnosa sa svetom. Predsednik Tadić je rekao da će se Srbija boriti za Kosovo, ali je takođe naglasio privrženost evropskoj integraciji. Zatim je rekao da ta dva pitanja idu zajedno. Eliminisao je mogućnost upotrebe nasija, ne zato što su oni za mir već zato što znaju da nije realno da još jednom ratuju na Kosovu. Tako da se radi o pretnjama koje služe za unutrašnju upotrebu”, istakao je Dugoli.\nDugoli poručuje da je potrebno što pre formirati institucije kako bi se sprečile eventualne provokacije.


Sindikat Plastika: Radićemo ako FCA odloži proizvodnju, rad prekidamo kad krenu trake - 24vesti\nSindikat Plastika: Radićemo ako FCA odloži proizvodnju, rad prekidamo kad krenu trake\nFijat Krajsler automobili najverovatnije odlažu sutrašnju proizvodnju zbog najavljenog štrajka radnika Fijat Krajsler plastika\nU kompaniji Fijat Krajsler automobili (FCA) u Kragujevcu za sutra (sreda) je, nakon prazničkog proizvodnog zastoja, zakazano ponovno pokretanje proizvodnih i montažnih traka, dok su pobunjeni radnici kooperantske firme FCA – Fijat Krajsler plastika takođe za sutra najavili početak totalne obustave rada.\nKako bi totalna obustava rada u Plastiku, koji proizvodi branike za sve tri verzije modela “500L”, iznova zaustavila i trake u FCA, to proizvodnja u kragujevačkoj fabrici automobila, najverovatnije neće da bude organizovana u sutrašnjoj prvoj (prepodnevnoj) smeni.\nOdluka o organizovanju proizvodnje automobila u drugoj, popodnevnoj smeni zavisi od toga, saznaje naš list, da li će radnici FC Plastik sutra, u šest sati ujutro, kako su najavili, da obustave rad u potpunosti.\nU Sindikatu Plastika kažu, međutim, da će zaposleni u toj firmi, ukoliko menadžment FCA sutra pre podne ne organizuje proizvodnju automobila, normalno da rade, a da će radne aktivnosti, s obzirom na to da će odluka o štrajku da bude akltivna od šest sati, u potpunosti da obustave posle podne, ako proizvodne i montažne trake u fabrici automobila budu pokrenute u drugoj radnoj smeni.\nSindikalci u FC Plastiku smatraju, naime, da jedino zaustavljanjem proizvodnje automobila mogu da privole menadžment FCA koji je nadležan i za njihovu fabriku da im ispuni sve postavljene zahteve. Zbog toga će, poručuju, njihova obustava rada da počne onda kad startuje poroizvodnja automobila u FCA.\nPodsetimo da je protest rabnika FC Plastik ušao u petu sedmiocu, a da je Sindikat te fabrike za 17. februar najavio početak totalne obustave rada zaposlenih u toj firmi,čime će, kako tvrde sindikalci Plastika, proizvodnja u potpunosti da bude zaustavljena i u kragujevačkoj fabrici automobila.\nPregovori između menadžmenta Fijat Krajsler automobila i Sindikata Fijat Krajsler plastika nedavno su okončani neuspešno, pošto je regeres za ovu godinu u iznosu koji su tražili pobunjeni radnici Plastika bio i ostao sporan.\nSindikat Plastika je otuda odlučio da od početka prošle sedmice nastavi da organizuje jednosatne štrajkove i da od 11. februara radikalizuje protest radnika te fabrike. Iz tehničkih razloga radikalizaciju protesta, odnosno totalnu obustavu rada odložili su za sredu, 17. februar.\nPobunjeni radnici Fijat Krajsler plastika zahtevaju da im se isplata regresa vrati na dosadašnji iznos prosečne plate na republičkom nivou, da im se neradni dani, kao i kolegama u FCA, plaćaju sa 65 odsto od redovne plate, a ne sa 60 odsto, kao do sada, da im se minuli rad obračunava po kvoti od 0,5 posto po godini staža, te da im se državni praznici plaćaju sa 120 odsto na osnovnu zaradu.\nRadnicima FC plastik, tvrde u Sindikatu te firme, sve ove prinadležnosti su, novim Pravilnikom o radu, značajno smanjene, a najviše im je, za više od 50 odsto, „skresan“ regres.\nU nedavnim pregovorima, menadžment FCA, koji je nadležan i za FC plastik, prihvatio je da se zaposlenima u Plastiku neradni dani plaćaju sa 65 odsto od redovne plate, a nadoknada za rad u vreme državnih praznika poveća u skladu za zahtevom Sindikata, kao i da se minuli rad obračunava prema predloženoj kvoti od 0,5 posto po godini radnog staža. Regres je, medjutim, bio i ostao sporan.


BARinfo - Ogromne gužve u bolnici zbog prebacivanja laboratorije\nby Vjera Knežević Vučićević | 25:01:2019 | 13:23:04\nOdluka Ministarstva zdravlja da se laboratorijska jedinica iz Doma zdravlja izmjesti u Opštu bolnicu, naišla je na veliko negodovanje pacijenata u Baru. Pacijenti kao najveće probleme navode udaljenost bolnice od centra grada od pet kilometara, ali i ogromne gužve usljed kojih zbog limitiranog broja pacijenata na dnevnom nivou ne mogu biti ni sigurni da će im tog dana krv biti uzeta na analizu.\nDirektor Opšte bolnice dr Dragoslav Tomanović ističe da je ovo samo privremeno rješenje i podvlači da su ljekari uvijek na strani pacijenata, pa će, shodno tome, svima izaći u susret.\n“Očekujemo da će novom odlukom Ministarstva laboratorija ponovo biti u Domu zdravlja, a da ona u našoj zdravstvenoj ustanovi bude za pacijente koji borave u bolnici. To iz razloga što se već nakon mjesec od uvođenja ove novine pokazalo da ne možemo uspjeti da tu medicinsku uslugu kvalitetno pružimo svim osiguranicima”, kazao je Tomanović.\nDirektor Doma zdravlja Bar Borislav Lalević podsjeća da odluka Ministarstva zdravlja da se klinička laboratorija izmjesti iz ustanova primarne u ustanovu sekundarne zdravstvene zaštite, datira od prije pet godina. Prema njoj u opštinama u kojima postoje i dom zdravlja i bolnica, analiza krvi se obavlja u bolnicama.\n“Sva medicinska oprema iz laboratorije je od početka ove godine izmještena, a kadar iz Doma zdravlja angažovan u barskoj bolnici. Ipak, nadležni su shvatitili da je ovo loše rješenje jer je bolnica organizaciono i strukturalno namijenjena ležećim pacijentima, a zbog preopterećenosti je neizvodljivo pružiti kvalitetnu uslugu analize krvi tolikom broju pacijenata. Ovo rješenje je posebno nepovoljno za starije osobe, kako zbog udaljenosti bolnice od centra, tako i zbog ogromne gužve”, ističe Lalević, izražavajući nadu da će ova medicinska usluga izmjenom odluke resornog ministarstvauskoro biti vraćena u nadležnost Doma zdravlja Bar.


Globalna pandemija definitivno je postavila neka nova pravila koja nam ne ostavljaju drugi izbor nego da im se prilagodimo.\n2020. godina donela je mnogo promena u naše živote kako na ličnom tako i na profesionalnom planu. Iako rad od kuće poslednjih godina za neke industrije postaje trend, danas je ova praksa više nametnuto pravilo, nego lični izbor.\nPročitajte još: Smanjuje upale, bolje spavamo, više energije... Šta nam sve donosi ŠETNJA ZIMI?\nPostavite pravila i ciljeve\nSad kad smo uredili svoj radni prostor, vreme je da isplaniramo svoj dan. Bez obzira na količinu posla koju imamo, idealno bi bilo odrediti period u toku dana kada je sav naš fokus u potpunosti na poslovnim obavezama. Nije bitno da li za to biramo jutarnje, poslepodnevne ili večernje časove, važno je da budemo dosledni u praćenju rasporeda. Vreme koje ste uštedeli na putu do i sa posla iskoristite za rad na ličnom razvoju.\nRadno okruženje treba da podseća na kancelarijsko!\nPostavite određeni dnevni cilj koji treba ispuniti u zadatom vremenskom okviru.\nOstanite u kontaktu sa svojim kolegama


Kia Stinger nove generacije pod oblakom – izveštaj – Danasnje\nHome/Automobili/Kia Stinger nove generacije pod oblakom – izveštaj\n0 3,525 1 minut citanja\nJoš jedan izveštaj doveo je u pitanje dugoročnu budućnost Kijine elegantne limuzine sa turbo-nabojem.\nMožda nije postojala druga generacija Kia Stingera, tvrdi se iz izveštaja korejskog bloga Car Car. Već drugi put u manje od 12 meseci dovedena je u pitanje dugoročna budućnost turbo-sportske limuzine.\nProšle godine CarAdvice je izvestio da Kia nije odlučena da li će izgraditi naslednika sadašnjeg Stingera. Kia Stinger je popularan izbor u Australiji među bivšim vlasnicima limuzina Holden Commodore V8 i Ford Falcon KSR6 Turbo, a dobro se prodaje i lokalno. Međutim, izveštaj korejskih medija kaže da Kia Stinger nije ispunila svoje globalne prodajne ciljeve i kompanija nerado ulaže u novi model nakon što trenutna generacija stigne do kraja linije.\nKia Stinger, koja je predstavljena lokalno 2017. godine, trebalo bi da primi blago podizanje lica i skromno napajanje energije tokom narednih 12 meseci, a model će verovatno ostati u proizvodnji u doglednoj budućnosti – bar naredne tri do četiri godine.\nKia ima mogućnost da nastavi sa pravljenjem trenutnog Stingera održavajući ga svežim i blagovremenim i pristupačnim ažuriranjima – ili bi mogla da obustavi proizvodnju kada se ciklus modela približi prirodnom kraju.\nKia Australija odbila je komentar na izveštaj: „Kia Motors Australia nema nameru da komentariše na međunarodnom blogu.“ Korejski izveštaj tvrdi da će korporacija Hiundai-Kia u zajedničkom vlasništvu umesto toga udvostručiti ulaganja u Hiundai verziju Kia Stinger-a, Genesis G70.\nGenesis G70 je uglavnom isti automobil kao i Kia Stinger ispod kože, ali ima suptilne, ali važne promene geometrije vešanja i senzora za upravljanje točkovima\nU Australiji Kia Stinger udobno prodaje Genesis G70 – međutim Genesis je draži, prodaje se u manje salona, a na tržište je stigao manje od 12 meseci.\nProšle godine, 1773 Kia Stingers prijavljena je kao prodata u Australiji protiv 63 limuzine Genesis G70, prema podacima Federalne komore automobilske industrije.\nU Sjedinjenim Državama, gde je manja razlika u cenama između dva modela, njihovi prodajni brojevi su uporediviji: 13,884 Kia Stingers nasuprot 11 903 Genesis G70s.\nTrenutno je Kia Stinger dostupan u Australiji sa dve opcije motora: 2,0-litarskim turbopunjenim četverocilindričnim motorom koji proizvodi 182kV / 353Nm i 3,3-litarskim V6 sa turbopunjenjem snage 272kV / 510Nm. Isti motori se takođe koriste u Genesis G70 – iako sa smanjenjem snage 3kV za četvorocilindričnu varijantu.


LG GP50NB41 optički uredjaj cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nLG GP50NB41 optički uredjaj cene\nTrenutno nemamo slike za LG GP50NB41\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete LG GP50NB41 optički uredjaj po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi LG optički uredjaj GP50NB41 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Optički uredjaji cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za LG Optički uredjaji, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za LG GP50NB41 optički uredjaj sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za LG GP50NB41 optički uredjaj. Pre kupovine, podatke za LG optički uredjaj GP50NB41 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


CILJ DPS A OKUPLJANJE SVIH PROGRESIVNIH SNAGA RADI SUPROSTAVLJANJA RUŠENJU CRNE GORE\nGradonačelnik Podgorice i predsjednik Odbora za pripremu Kongresa DPS-a Ivan Vuković kazao je da je, u susret predstojećem kongresu, u programu DPS-a zacrtan kao jedan od najvažnijih zadataka u narednom periodu okupljanje svih progresivnih društveno-političkih snaga odnosno pojedinaca, partija, organizacija koje su spremne da se suprotstave procesu urušavanja države Crne Gore.\nPrvi test za takvu vrstu političkog djelovanja biće, kako je naveo, izbori u Nikšiću.\n“Kongres je prilika da se pošalje poruka svim partijama koje baštine vrijednosti za koje se DPS zalaže i koje su spremne da ustanu u odbranu tih vrijednosti, ne samo partijama nego i pokretima kojih je svakog dana sve više, i društveno odgovornim i angažovanim pojedincima, da će u nama imati partnera. Mi jesmo ubjedljivo najveća i najuticajnija politička snaga u Crnoj Gori i neđe nam i pripada ta uloga u ovom procesu. Vjerovatno će prvi konkretan test za takvu vrstu političkog djelovanja, u kojoj formi – viđećemo, biti lokalni izbori u Nikšiću. Ja intimno navijam da mi na te izbore izađemo svi skupa – ujedinjeni oko ideje zaštite državnih i nacionalnih interesa Crne Gore koji su, u ovom trenutku, otvoreno napadnuti iznutra i spolja”, kazao je Vuković.\nVuković je, u Drugačijoj radio vezi, u susret Kongresu zakazanom za neđelju, kazao da je ostalo da kandidati za najviše funkcije potpišu saglasnost za funkcije za koje su predloženi.\nNa pitanje autora emisije Darka Šukovića da li je predsjednik partije Milo Đukanović, u skladu sa procedurom, potpisao saglasnost na kandidaturu da u još jednom mandatu bude na čelu DPS-a, Vuković odgovara:\n“Nemam tu informaciju. Trebalo bi da imamo Predsjedništvo sjutra i ostalo je još to: da na sjutrašnjoj sjednici utvrdimo listu kandidata za predsjednika i potpredsjednike partije”, naveo je on.\nVuković se osvrnuo i na dešavanja tokom jučerašnje sjednice parlamenta i ocijenio zabrinjavajućim napade na instituciju Ustavnog suda, ali i na pojedine sudije tog suda.\n“To je potpuno protivno ne samo proceduri nego i elementarnoj kulturi i vaspitanju – pominjanje sudije izvjestioca i stvari koje se u demokratskim zemljama ne rade. Nijesam pravnik, laik sam, ali – ako verifikacija mandata gospođe Zoronjić nije odrađena po zakonu, što je mišljenje DIK-a, ne vidim kako bi i jučerašnje odluke mogle biti zakonite”, objašnjava Vuković.\nNema informaciju da li će Đukanović potpisati zakone koji su juče izglasani u Skupštini, a kad su posrijedi njegova očekivanja, Vuković navodi:\n“Nezahvalno je prognozirati. Znam, jer smo razgovarali, Đukanović se uporno trudi – bez obzira na to što preko puta sebe ima ljude koji se krajnje neodgovorno ponašaju, da da doprinos ovoj mirnoj tranziciji, jer mirna tranzicija znači jačanje demokratskog temelja Crne Gore – on je svjestan toga. Da li će njegovo viđenje ove situacije biti drugačije nego ovo koje sam danas iznio, nijesam siguran. Ali, opet kažem, kao laiku – meni se prosto nameće kao logičan zaključak da, ako jednom jednu stvar odradite kako ne treba, ne možete drugi put odraditi stvar kako treba ako prethodno ne popravite onu štetu na koju su vam ukazale za to nadležne institucije. Šta će biti njegovo (Đukanovićevo) viđenje, ostaje da se vidi”, zaključuje Vuković.


Vučić: Novu vladu realno očekivati do 16. juna\nVladimir Putin (L) i Aleksandar Vučić tokom susreta u Moskvi, 26. maja 2016.\nPokrajinska i republička skupština biće formirane početkom juna, a formiranje nove vlade realno je očekivati do 16. juna, najavio je predsjednik Srpske napredne stranke i mandatar za sastav nove vlade Srbije Aleksandar Vučić poslije sjednice Predsjedništva stranke u petak 27. maja.\nVučić je rekao da će SNS u sredu, 1. juna, početi razgovore o formiranju vlade s drugim partijama "koje žele da razgovaraju".\n"Razgovaraćemo sa svima koji žele da razgovaraju, ali to ne znači da će svi ući u vladu. Želimo da čujemo šta su njihove ideje, ako ih imaju", rekao je Vučić.\nGovoreći o posjeti Moskvi u četvrtak 26. maja, Vučić je rekao da je sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom razgovarao o saradnji dvije države, a ne o partijskim stvarima i da Putin nije vršio pritisak povodom sastava nove vlade.\n"Putin bukvalno nije pomenuo nijednu političku partiju osim one koju ja vodim. Pričali smo o saradnji Srbije i Rusije, a ne o partijskim stvarima. Veoma poštujem predsjednika Putina kao što poštujem i ideje s druge strane ali o sastavu vlade odlučujem ja", rekao je Vučić.


Faktor | UEFA: Odbijena žalba Crvena zvezde\nDelije su pravile incidente u Salzburgu\nUEFA: Odbijena žalba Crvena zvezde\n27.09.2018. / 18:15\nZvezda na dvije gostujuće utakmice Lige prvaka bez navijača i mora platiti 30.000 eura\nŽalbena komisija Evropske fudbalske federacije (UEFA) danas je odbila žalbu Crvene zvezde na odluku Disciplinske komisije prema kojoj je navijačima beogradskog kluba zabranjeno da prisustvuju na dvije gostujuće utakmice Lige prvaka, prenosi Anadolu Agency (AA).\nPrema odluci donesenoj 7. septembra ove godine, Zvezda je kažnjena i novčano s 30.000 eura, a sve zbog ispada navijača na revanš utakmici play-offa Ligeprvaka protiv Salzburga u gostima. Kazna je izrečena zbog ulaska Zvezdinih navijača na teren, upotrebe pirotehničkih sredstava, ubacivanja predmeta u teren i pričinjene štete na stadionu.\nUtakmica je završena rezultatom 2:2 pa je Zvezda nakon 0:0 u prvoj utakmici u Beogradu ostvarila plasman u grupnu fazu Lige prvaka. Srbijanski prvak je već odigrao prvu utakmicu u grupi C evropske elite, remiziravši bez golova (0:0) na domaćem terenu protiv Napolija.\nFK Crvena zvezdaUEFALiga prvakakazna\nVatromet pred hotelom\nNavijači Borussije u akciji: Za fudbalere Cityja sinoć nije bilo spavanja\nVaha Halilhodžić sjeda na klupu višestrukog prvaka Francuske?


Hauard Veb žali što nije isključio De Jonga – Nadlanu.com\nHauard Veb žali što nije isključio De Jonga\nLONDON, 25. avgusta 2010. (Beta-AP) – Sudija koji je delio pravdu u finalu SP Hauard Veb rekao je da je pogrešio što nije vezisti Holandije Najdželu de Jongu pokazao crveni karton zbog prekršaja nad Ćabijem Alonsom.\nVeb je tokom finala u kojem je Španija 11. jula posle produžetaka pobedila sa 1:0 pokazao rekordnih 14 žutih kartona. Dva je dobio odbrambeni fudbaler Holandije Džon Heitinga koji je zbog toga morao da napusti teren.\nEngleski arbitar, međutim, žali i što De Jongu nije pokazao direktan crvenu karton zbog toga što je u skoku nogom, u karate stilu, udario Alonsa u grudi.\n“Jedna od stvari koje bih promenio je boja kartona za De Jonga. Pošto sam iz fotelje više puta video snimak tog starta iz više uglova, shvatio sam da je zaslužio crveni karton”, kazao je Veb.


Udruženje za bezbednost i zdravlje na radu Srbije » Poziv za angažovanje stručnjaka za obuke\n/ GLAVNA TEMA / Poziv za angažovanje stručnjaka za obuke\nAndrijana Tomic on 06/07/2017 - 7:16 am in GLAVNA TEMA, PROJEKAT\nProjekat: “Povećanje kapaciteta i jačanje uloge regionalnih organizacija civilnog društva (OCD) za poboljšanje uslova rada i dijaloga sa javnim institucijama”.\nUdruženje za bezbednost i zdravlje na radu Srbije objavljuje poziv za angažovanje 1 domaćeg stručnjaka za projekat “Povećanje kapaciteta i jačanje uloge regionalnih organizacija civilnog društva za poboljšanje uslova rada i dijaloga sa javnim institucijama”, broj ugovora 2015/370-380, finansiran od strane Evropske Unije, šema granta Europe Aid/150147/DH/ACT/PRAREG.\nOpšti cilj projekta jeste omogućavanje okruženja za dijalog između regionalnih organizacija civilnog društva i javnih institucija za poboljšanje uslova rada.\nSpecifičan cilj projekta jeste dinamičnije civilno društvo putem umrežavanja, zastupanja, dugoročnog strateškog organizacionog planiranja i podsticanje nivoa uključivanja i inkluzije organizacija civilnog društva u proces donošenja odluka povezan sa bezbednošću, zdravljem na radu i uslovima rada.\nOvaj poziv za istraživanje interesa namenjen je angažovanju trenera za pružanje osnovnih obuka u oblasti bezbednosti i zdravlju na radu, standardima, uslovima rada.\nSvi zainteresovani kandidati treba da dostave Pismo o nameri i dostupnosti, uključujući nacrt dnevnog reda obuke, predloženu metodologiju i finansijsku ponudu. Radna biografija (CV) treba da bude predstavljena u EU formatu.\nU potpunosti popunjeni dokumenti trebaju biti dostavljeni najkasnije do 25.09.2017 do 16.00h.\nDokumenti se mogu dostaviti na sledeći kontakt: andrijana.tomic@ubzrs.rs,\n“Udruženje za bezbednost i zdravlje na radu Srbije” – “Povećanje kapaciteta i jačanje uloge regionalnih organizacija civilnog društva (OCD) za poboljšanje uslova rada i dijaloga sa javnim institucijama”\nAdresa: Beogradska 78, Kragujevac, Republika Srbija\nRef: za domaćeg trenera\nObuke OSH Treneri\n06/07/2017 - 12:52 pm\n04/07/2017 - 12:19 pm


Trendovi optimizovane štampe | PC Press\n2. april 2019. 1. april 2019. Lazar Bošković\nOptimized Print Service (OPS), na srpskom poznat kao optimizovana štampa, bitan je elemenat digitalne transformacije savremenih kompanija. Svaka kompanija to čini na sebi prilagođen način, ali postoje globalni trendovi koji važe za sve.\nDanašnje IT okruženje nepovratno je promenjeno trendovima kao što su Big Data i povećana mobilnost, ali je infrastruktura za štampanje često zapostavljena, jer se mnoge kompanije i dalje oslanjaju na nasleđenu flotu uređaja za štampanje dokumenata i obradu slike. Stara rešenja ne funkcionišu na optimalan način i često generišu probleme izazvane sve složenijim i obimnijim zahtevima koji se pred njih postavljaju.\nKao vodeći provajder proizvoda i usluga štamparskih rešenja, Konica Minolta je posvećena efikasnom spajanju procesa s papirnom i digitalnom dokumentacijom. Njena Managed Print Services (MPS) rešenja rešavaju to usko grlo, a njihove štampače i multifunkcionalne uređaje u Srbiji nudi kompanija Original. Istraživačko‑analitička kompanija Quocirca je u okviru studije Global Print 2025, objavila i sedam trendova koji redefinišu industriju štampanja u 2019. godini. Krenimo redom:\n1) Internet stvari (IoT) povećava troškove bezbednosti štampanja\nBezbednosne IoT ranjivosti na štampačima postaće uobičajeni pravac napada, jer sajbernapadi koji koriste IoT uređaje ne pokazuju znakove slabljenja. Zaštita današnjeg okruženja za štampanje izazovna je zbog svoje složenosti, posebno kada postoje pomešane flote zastarelih i novih uređaja. GDPR regulativa je dovela do nekih poboljšanja u bezbednosti štampe, ali i dalje postoji određeni nedostatak svesti o potencijalnim IoT bezbednosnim rizicima oko štampača i pametnih multifunkcionalnih uređaja.\nSajbernapadači ne traže samo poverljive informacije koje se čuvaju na uređajima za štampanje, već ih koriste i kao mrežne pristupne tačke na isti način kao što se zloupotrebljavaju i drugi IoT uređaji. Pošto sve više provajdera optimizovane štampe svoje usluge održavanja i upravljanja uređajima za štampanje obavlja kroz cloud, bezbednost će postati sve važnija. Automatizovano upravljanje zakrpama softvera kroz cloud osigurava da se otkrivene ranjivosti, za koje proizvođači saznaju, otklone u najkraćem roku. Proizvođači štampača moraju da prošire svoje usluge procene i praćenja bezbednosti, u partnerstvu s tradicionalnim dobavljačima IT bezbednosnih rešenja, posebno na području obaveštajnih podataka o pretnjama. To će biti imperativ da bi se omogućilo da bezbednost štampanja dobije isti prioritet kao i ostatak IT infrastrukture.\n2) Nastavak konvergencije štampanog i digitalnog\nKonvergencija štampanog i digitalnog će ove godine dovesti do povećane potražnje za integrisanim radnim tokom dokumenta. Uprkos brzom usvajanju digitalnih i mobilnih tehnologija, mnoge firme u određenoj meri i dalje zavise od štampe. Bez obzira na sve digitalizovanije okruženje, kompanije se i dalje oslanjaju na procese zasnovane na papiru, tako da čak 64 odsto njih smatra da će štampanje i dalje biti važno za njihov svakodnevni posao, sve do 2025. godine. To je značajna prilika za pružaoce usluga optimizovane štampe da artikulišu jasan predlog u vezi sa integrisanim uslugama papira i digitalnog toka. Budući da kompanije traže vođstvo kroz digitalne inicijative, dobavljači optimizovane štampe koji su vešti u digitalnom procesu rada imaće najbolje pozicije za uspeh.\n3) Cloud optimizovana štampa je odrasla\nOptimizovana štampa oslonjena na cloud postaće sve važnija, smanjujući opterećenja vezana za upravljanje štampom, jer je to upravljanje na lokaciji klijenta skupo. Na primer, premeštanje upravljanja u oblak omogućava da se zadaci za štampanje dostavljaju virtuelnom serveru za štampanje, a ne više serveru koji je na lokaciji klijenta.\nSvi provajderi cloud usluga, u želji da poboljšaju profitabilnost i prodube odnose s korisnicima, nude fleksibilan i jeftin pristup optimizovanoj štampi upravo za tržište malih i srednjih preduzeća. U 2019. godini će nesumnjivo sve više pružalaca usluga optimizovane štampe proširiti svoje tradicionalne ponude i na cloud usluge.\n4) Big Data mogućnosti ostaće neiskorišćene\nObećana Big Data analitika neće se desiti u skorije vreme. Iako su Big Data mogućnosti ogroman potencijal za industriju štampanja, većina proizvođača tek treba da to iskoristi. Vodeći proizvođači uređaja za optimizovanu štampu već koriste tu analitiku za podizanje prakse štampanja na viši nivo. Tako je Konica Minolta, u svom Centru za poslovnu inovaciju, posvećena i naprednim tehnologijama kojima se bavi njihov Big Data Lab.\n5) Ključna je ekspertiza IT usluga\nIstraživanje kompanije Quocirca u okviru studije Global Print 2025 otkrilo je da će kompanije do 2025. favorizovati pružaoce IT usluga u odnosu na tradicionalne dobavljače usluga štampanja. Partneri i distributeri proizvođača štampača moraju da prošire svoje IT znanje, ili unutar firme ili kroz partnerstvo sa iskusnim pružaocima IT usluga, pružajući tako pristup širem portfelju proizvoda, na primer, kroz ponudu bezbednosti štampanja kao delu celokupnog upravljanja bezbednošću. Neki proizvođači, među kojima je Konica Minolta, su već napravili pomak u tom smeru, proširujući svoje sposobnosti upravljanja IT uslugama uglavnom kroz akviziciju specijalizovanih kompanija u toj oblasti.\n6) Vodeći „igrači“ ponudiće upravljane IoT usluge\nPružaoci usluga optimizovane štampe imaju snažno nasleđe u upravljanju najsavremenijim IoT uređajima na mreži – štampačima i multifunkcionalnim uređajima. Efikasne platforme za optimizovanu štampu već upravljaju performansama, pouzdanošću, bezbednošću i kontinuitetom infrastrukture za štampanje kroz nadzor uređaja, analitiku, daljinsku dijagnostiku i prediktivno održavanje. Pojava korporativnih IoT platformi koje nude upravljanje imovinom, otkrivanje grešaka, inteligentnu analitiku i daljinsko nadgledanje predstavlja širu mogućnost za pružaoce usluga optimizovane štampe da učestvuju u IoT prostoru.\n7) Veštačka inteligencija (AI) ulazi na radno mesto\nUsluge koje omogućavaju tehnologiju pametnih radnih mesta počeće da koriste AI. Tokom 2018. pojavile su se neke osnovne funkcije prepoznavanja glasa za pametne štampače i multifunkcionalne uređaje, a mogu da se očekuju značajna poboljšanja u 2019. godini. Tako je i Konica Minolta 2018. dobila nagradu Smart Workplace Vision, kao jedini dobavljač u industriji štampanja koji je primio ovu nagradu za razvijanje integrisanih rešenja za pametne kancelarije budućnosti, a koja koriste mogućnosti hardvera, softvera i pratećih usluga.\nNa srpskom tržištu godinama postoje rešenja za optimalnu upotrebu štampača i multifunkcionalnih uređaja za kompanijske potrebe kroz svima prilagođene pakete iPlus usluga. Njih nudi kompanija Original, kombinujući savetovanje, hardver, implementaciju softvera i upravljanje tokovima posla, uz obuku, održavanje i servis. Olakšano je i odlučivanje i nabavka optimalnih rešenja za poslovno štampanje, kroz ponudu uređaja svetskih brendova Konica Minolta i Oki, a kompletna gama štampača i multifunkcionalnih uređaja nalazi se na originalgrupa.com/iplus.\nKorisna adresa: originalgrupa.com\nTagovi: Original, print servis, Servis, štampa, usluga\n← Končarov PROZA NET prvi sertifikovan za kibernetičku sigurnost\nKineski Geely kupio 50% udela u Smart-u od Daimler-a →


Univerzitet u Sarajevu - Reagiranje Univerziteta u Sarajevu na netačne navode objavljene u medijima\nReagiranje Univerziteta u Sarajevu na netačne navode objavljene u medijima\nU dnevnim novinama „Dnevni avaz“ 08. 09. 2017. godine objavljen je tekst „Za nove limuzine Škrijelj dao skoro 100.000 maraka“ u kojem je naveden čitav niz netačnih podataka. U nastavku slijede činjenice koje demantiraju navode objavljenog teksta.\nPlanom javnih nabavki integriranog Univerziteta u Sarajevu za 2017. godinu, koji je donio Upravni odbor Univerziteta u Sarajevu, predviđena je javna nabavka putničkih vozila iz vlastitih sredstava u iznosu do 100.000,00 KM.\nUniverzitet u Sarajevu je, u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama BiH, proveo otvoreni postupak javne nabavke putničkih vozila za potrebe Univerziteta, te je nakon uspješno okončane procedure donio Odluku o izboru najpovoljnijeg ponuđača i dodjeli ugovora čija ukupna cijena iznosi 80.330,24 KM bez PDV-a, što sa PDV-om iznosi 93.986,38 KM.\nOdluka o izboru najpovoljnijeg ponuđača je, u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama BiH, objavljena na web stranici Univerziteta u Sarajevu, a Obavještenje o dodjeli ugovora je objavljeno u „Službenom glasniku BiH“.\nNakon provedenih procedura, u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama BiH, nabavljena su dva putnička vozila: Škoda Superb po cijeni od 54.337,08 KM bez PDV-a i Škoda Rapid po cijeni od 25.993,16 KM bez PDV-a.\nVozilo Škoda Superb je u srednjem nivou opreme Style. Model Škoda Superb je moguće naručiti u tri nivoa opreme: Ambition, Style i L&K, u rasponu cijena od 51.249,00 KM do 77.154,00 KM. Izborom dodatne opreme cijena modela Superb može biti viša od 90.000 KM.\nVozilo Škoda Rapid je u srednjem nivou opreme Ambition. Model Škoda Rapid je moguće naručiti u tri nivoa opreme: Active, Ambition i Style, u rasponu cijena od 25.173,00 KM do 34.112,00 KM. Izborom dodatne opreme cijena modela Rapid može biti i znatno viša.\nVozilo Škoda Superb namijenjeno je za korištenje pri službenim putovanjima, dok je vozilo Škoda Rapid namijenjeno za redovno obavljanje aktivnosti iz djelatnosti Univerziteta u Sarajevu.\nRanije korištena dva vozila u vlasništvu Univerziteta u Sarajevu su dotrajala i nisu bezbjedna za putnike u vožnji, a daljnje održavanje, popravke i ulaganje u ista su ekonomski neisplativi za Univerzitet u Sarajevu, te su predložena za rashodovanje i prodaju putem javne licitacije, prema procijenjenim vrijednostima koje je utvrdio stalni sudski vještak iz oblasti mašinske struke.\nRiječ je o vozilima koja su za potrebe Univerziteta korištena od 1997. i od 1998. godine, što je već dvije decenije njihovog korištenja.\nObjavljeni tekst „Za nove limuzine Škrijelj dao skoro 100.000 maraka“ smatramo pokušajem diskreditacije Univerziteta u Sarajevu i funkcije rektora Univerziteta.


Jedna žena je bila kurir Kavčanima: Iz Španije u Srbiju prenela 5,6 miliona evra u kešu – UDARNA VEST . rs\nJedna žena je bila kurir Kavčanima: Iz Španije u Srbiju prenela 5,6 miliona evra u kešu\nSlovenci su zadali ozbiljan udarac “kavačkom klanu” Radoja Zvicera, čiji su najbliži saradnici u Srbiji bili članovi klana Veljka Belivuka i Marka Miljkovića.\nOva ćelija kriminalnog klana iz Crne Gore, u kojoj je ulogu imala i Ana Marija Mandić, u tim krugovima poznata pod nadimkom Ceca, od svog nastanka 2018. godine do nedavnog hapšenja, prema podacima slovenačke policije, prošvercovala je najmanje 790 kilograma kokaina, 2.249 kilograma konoplje, 96 kilograma hašiša, 10 kilograma heroina i 30 litara amfetamin baze.\nNekoliko puta transportovala je i prodala vatreno oružje i nelegalno iz Španije u Beograd prebacila 5,6 miliona evra u kešu.\nŠestorica glavnoosumnjičenih, za koje se veruje da su bili u direktnoj vezi s matičnim klanom, zadržani su u pritvoru, dok su ostali, njih pedesetak, pušteni da se brane sa slobode.\nULOGA MILANA VUJOTIĆA\nPrema dostupnim podacima, članovi ćelije imali su precizno definisane uloge – bili su podeljeni na organizatore, koordinatore nabavke i prodaje droge i oružja, one koji su obezbeđivali transport droge, oružja i novca i uključivali nove članove, kao i „računovođe”, koji su delili novac zarađen švercom.\nSlovenci sumnjiče Podgoričanina Milana Vujotića, koga je crnogorska policija označila kao deo matičnog klana, da je tokom 2018. „dopustio” Filipu Vrziću da u Sloveniji osnuje ćeliju. Vujotić, za koga tvrde da je na aplikaciji Skaj imao nadimak Lavitese, i navodni “kavčanin” Igor Božović krili su se svojevremeno u Sloveniji.\nOsim Vrzića, slovenački istražitelji organizatorom smatraju i Klemena Kadiveca, a precizno su utvrdili da su važnu ulogu u klanu imali i Marko Škrabec, Darko Nevzatović i Slađan Petrović.\nVujotić, član matičnog “kavačkog klana”, osim što je dozvolio Vrziću da formira deo klana u Sloveniji, snabdevao je tu grupu kokainom iz Španije i brinuo o transportu novca zarađenog švercom droge iz Španije u Srbiju.\nVrzić je s Klemenom Kladivecom osnivao kompanije koje su bile paravan za kriminalne aktivnosti.\nOni su u Kopru navodno registrovali i preduzeća za transport, a Vrzić je učestvovao i u pravljenju specijalnih bunkera na vozilima koja su koristili za šverc droge i oružja i prebacivanje prljavog novca u Srbiju.\nSumnjiče ih i da su preko kriptovane komunikacije koordinisali trgovinu drogom i oružjem, regrutovali nove članove i odlučivali ko će i koliko zaraditi od tog posla.\nIstražitelji sumnjaju da je Škrebec nakon hapšenja Kladiveca krajem leta 2019. preuzeo ulogu vođe slovenačkih “kavčana”.\nTu grupu sumnjiče da je preprodavala drogu na celoj teritorij Slovenije, u Holandiji, Austriji, Nemačkoj i Italiji.\nU avgustu 2019. policija im je zaplenila oko 800 kilograma kokaina u međunarodnim vodama u blizini Azorskih ostrva.\nKLADIVEC U KOPRU\nPrema spisima, Kladivec je, otkad je uhapšen 2019, posredno učestvovao u delovanju klana preko nevenčane supruge Ane Marije Mandić, čiji je nadimak u klanu bio Ceca. Mandićeva je prenosila poruke od njega do članova klana. Kladivec je 2019. godine uhapšen i u pritvoru je u Kopru, zbog sumnje da je planirao i organizovao otmicu Žarka Tešanovića i ubistvo Danijela Božića.\ngrupaveljanevolja, Kavcani, Slovenija, veljanevolja\nTEŠKO JUTRO U SRBIJI: 3 poginula u udesima na auto-putu za samo sat vremena, tela izvlačili vatrogasci


U Požarevac po treći trijumf u nizu - OK Radnički Kragujevac\nDva vezana trijumfa su podigla nivo samopouzdanja odbojkaša Radničkog i vratila pobednički duh. U takvom raspoloženju kragujevački superligaš putuje na megdan starom rivalu, ekipi Mladog radnika, koja će ih ugostiti u SC „Požarevac“ u subotu 18. decembra u okviru dvanaestog kola BPŠ Superlige. U prvom prvenstvenom susretu, Radnički je nakon neizvesnog duela trijumfovao u pet setova.\nOčekuje nas vrlo teška utakmica protiv nama dobro poznatog rivala. U prvom delu sezone smo nakon velike borbe uspeli da okrenemo rezultat sa 0:2 na 3:2 i verujem da ni ovaj put neće biti lako. Smatram da je momentum na našoj strani i kao uvek idemo na pobedu, najavio je duel u Požarevcu primač Radničkog Vuk Ivanković.\nPrethodni članakRadnički slavio maksimalnim rezultatom\nSledeći članakRadnički maksimalan u Požarevcu


PARTIZAN U RUSIJI: Crno-beli kompletni ka podvigu | Novosti.RS\nMeđutim, posle dodatnih testiranja, nije potvrđeno prisustvo virusa kod igrača, pa se tako ekspedicija "parnog valjka" u punom kapacitetu (osim Milera Mekintajera koji je praktično bivši igrač), posle jučerašnjeg prepodnevnog treninga, direktno iz dvorane "Ranko Žeravica" uputila ka aerodromu "Nikola Tesla" gde je uhvatila let za Moskvu.\nMetropolitan – Trento 18.45\nLokomotiva – Partizan 17.30\n1. METROPOLITAN 2 2 0\n2. TRENTO 2 1 1\n3. PARTIZAN 2 1 1\n4. LOKOMOTIVA 2 0 2\nPreko glavnog grada stigli su u Krasnodar, grad na samom jugu evropskog dela Ruske Federacije i dom košarkaša Lokomotive. U hotel je trebalo da se smeste nešto malo pre 1.00 po ruskom vremenu.\nPred izabranicima Saše Filipovskog je izuzetno bitan duel koji umnogome može odrediti dalji rasplet grupe F. Ruski predstavnik je doživeo dva poraza u dosadašnjem toku top 16 faze i bez ikakve sumnje će "proliti krv" za ovu pobedu, ne bi li sačuvao šanse za plasman u četvrtfinale.\nCrno-beli, sa druge strane, u meč ulaze deficitarni na poziciji organizatora igre, ali dovoljno odmorni da u Krasnodaru naprave podvig zlata vredan.\nkošarka KK Partizan KK Lokomotiva Kubanj Evrokup


Amerikanci sve više odlažu penziju - Penzin\nPočetna Magazin Godine Amerikanci sve više odlažu penziju\nProsečan Amerikanac planira penziju u 66 godini života, dok je 1995. godine čekao 60 godina, kaže se u istraživanju Galupa iz apria 2013. godine na uzorku od preko 2.000 odraslih.\nOvaj trend započeo je tokom 1990-ih, i stručnjaci ga smatraju jednom od najvažnijih u oblasti radne snage i rada. Zanimljivo je da se mnogi samostalno odlučuju da rade duže kako bi očuvali životni standard zaposlenih.\nTrend je jasan u statistikama: početkom 1990-ih oni preko 55 godina starosti činili su 30 odsto radne snage, dok su 2008. godine, dakle, tek na početku krize, činili oko 40 odsto svih zaposlenih.\nDodatno, ranih 1990-ih 11 odsto zaposlenih imalo je preko 65 godina, dok je procenat u aprilu 2013. godine iznosio 19 odsto. Slično je i sa onima preko 75 godina koji poslednjih nekoliko meseci čine preko osam odsto radne snage, dok ih je pre dve decenije bilo svega četiri odsto.


Ekonomista Borović: "Istorijski" privredni uspesi Srbije - propaganda za birače | Novosadski informativni portal 021\nTo je izjavio ekonomista Borislav Borović.\n"Počeće i sa mesečnim izveštajima o rastu BDP ako im to ide na ruku, što je potpuna besmislica. Kredibilno analizirati rast privrede ima smisla samo u godišnjim vremenskim okvirima", ukazao je on za portal UGS Nezavisnost.\nKako je dodao, pompezno objavljivanje rasta BDP u nekom pojedinačnom kvartalu je krajnje neubičajena praksa, a u Srbiji služi za domaću upotrebu i političko "pumpanje" optimizma, a verovatno i pritiska na državne institucije koje se bave statistikom.\n"Kvartalni izveštaji mogu, ali i ne moraju, biti indikator godišnjeg rasta, pa se o oceni rasta privrede može govoriti samo na osnovu godišnjih izveštaja rasta BDP. Rast BDP u jednom kvartalu nema mnogo uticaja na život građana i potreban je kontinuirani višegodišnji visoki rast da bi se to odrazilo na životni standard, a to u Srbiji, nažalost, nije slučaj", rekao je Borović.\nNaveo je da je Srbija u periodu 2012-2020. imala najmanji kumulativni rast BDP-a u regionu, "što deluje šokantno za sve koji poveruju u medijske falsifikate".\n"Ako uzmemo u obzir i zemlje bivše Jugoslavije i susedne Bugarsku i Rumuniju, veći kumulativni rast smo imali samo od Hrvatske. Zemlje Centralne Evrope su u ovom periodu rasle prosečno preko 22 odsto", rekao je Borović.\nKomentarišući porast javnog duga Srbije, on je rekao da je zvanično javni dug 28 milijardi evra, ali bez sedam milijardi nedostajućeg novca za pokrivanje budžetskog deficita i za vraćanje kredita u ovoj godini.\n"Bar toliko je i ugovorenih ali nepovučenih kineskih kredita, pa je učešće javnog duga od 60 odsto BDP daleko ispod onog što ćemo imati u 2021. godini. Problem je, što rast javnog duga ni blizu ne prati rast BDP. Da nam je BDP rastao u istom procentu kao javni dug za ovih devet godina, on bi trebalo da je 64 milijarde evra, a ne 48 milijardi evra", rekao je Borović.\nOdgovarajući na pitanje zašto Srbija zaostaje u privrednom razvoju, on je ukazao da je više razloga, ali generalno zbog pogrešnog ekonomskog modela, koji je ocenio kao poguban za budućnost srpske privrede.\n"Nastavljena je opšta rasprodaja nacionalnih resursa, ostataka privrede, banja, banaka, zemljišta, voda… Što smo više rasprodavali, više nam je rastao javni dug", rekao je Borović.\nUpozorio je da inostrane kompanije koje dobiju državne subvencije posle početnog ulaganja profit izvlače iz Srbije čime, praktično, ona finansira budžete stranih država.\n"Prodajom banaka i osiguravajućih kuća, prodali smo tržište za male pare, gde banke i osiguranja rade parama domaće privrede i građana, a profite izvlače iz Srbije. To je špekulativna relokacija novca iz Srbije koju je teško nadoknaditi", kazao je Borović.\nOcenio je da privredni razvoj mora biti u funkciji rasta standarda građana a ne u funkciji brojki ili statistike koja uglavnom ne govori ništa o standardu većine stanovnika.\n"Država je jaka koliko joj je jaka najslabija karika, odnosno njeni najsiromašniji stanovnici. BDP je gotovo nepromenjen u odnosu na 2008. godinu a socijalno raslojavanje nije nikada bilo veće. Dakle, na istom nivou BDP došlo je do preraspodele dohotka u korist bogatih sa gotovo uništenom srednjom klasom i trećinom stanovništva na rubu egzistencije i gladi", istakao je Borović.\n23.06.2021\t• 19:23\nAko je sada " najgore" kako nazvati vreme dok je zuta hobotnica zarila i pljackala?\n23.06.2021\t• 15:48\nNetreba nikakav ekonomista,profesor...da objasnjava daje ova drzava pukla! Cene ko u EU a plate juzno africke! Ja sa 56hiljada plate imam samo dase prehranim i nista vise! SNS ce puci na izborima zbog inflacije koja je u jeku!\nPosao dostavljača jedno od najtraženijih zanimanja u Srbiji


Najmlađi Čačani u akciji preseljenja knjiga u novu zgradu biblioteke - Portal Pasaž\nNajmlađi Čačani u akciji preseljenja knjiga u novu zgradu biblioteke\nPosted: 18. januara 2019. u 22:43 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nČačak je tokom prethodne godine doživeo ogroman kulturni napredak u vidu izgradnje nove zgrade biblioteke, i osnivanja profesionalnog pozorišta koje će se, po nekim informacijama, smestiti upravo u ovu novu zgradu. Nova zgrada Gradske biblioteke „Vladislav Petković Dis“ narednog meseca počeće da radi punim kapacitetom, a ovom, po Čačak velikom događaju, prethodi veliki posao preseljenja knjižnog fonda i inventara iz dosadašnjih prostorija iz zgrade Doma kulture.\nU akciju preseljenja knjiga uključili su se i najmlađi Čačani, pa je u četvrtak, 17. januara, organizovana akcija „Budi naša najbolja karika“ u kojoj su učestvovala deca iz predškolskih ustanova koja su, postavljena u „živi lanac“, prenela deo knjižnog fonda iz Dečijeg odeljenja. Nova zgrada biblioteke sagrađena je na mestu nekadašnjeg Doma vojske, od stare lokacije do novog odredišta, knjige je u ovoj akciji prenosilo 250 mališana. Prva knjiga koja je izneta iz stare biblioteke u Domu kulture je zbirka pesama Jovana Jovanovića Zmaja, a poslednja koju su deca preneli je “Mali princ“ Antoana de Senkt Egziperija.\nPreseljenje knjižnog fonda se Dečijeg odeljenja sprovodilo se tokom nedelje, a akcija „Budi naša najbolja karika“ bila je veliko finale. Do sada su u novu zgradu, pored knjižnog fonda sa Dečijeg odeljenja, preseljeni i naučni i zavičajni fond knjiga, a najveći deo posla: selidba pozajmnog odeljenja za odrasle sa oko 80.000 knjiga tek predstoji.\nNova zgrada čačanske biblioteke obuhvata 3.200 kvadratnih metara, a pod krovom ovog, najvećeg bibliotečkog zdanja u Srbiji, naći će se čitaonica, dečije, pozajmno i naučno odeljenje, dve konferencijske sale i prostor za digitalizovano odeljenje . Čačak se na ovaj građevinski poduhvat odlučio 171 godinu od osnivanja prve biblioteke u ovom gradu.\nM.N./ Naslovni foto: morava.info


nuklearno naoružanje - Sputnjik Srbija\nVašington sprema specijalnog izaslanika: Pokušaj da se ukine nuklearni program u Severnoj Koreji\nAmerički predsednik Džo Bajden potvrdio je nakon sastanka s predsednikom Južne Koreje MunDžae-inom duboku zabrinutost zbog odnosa sa Severnom Korejom, i najavio da će poslati novog specijalnog izaslanika u region da pomogne da se izvrši pritisak na Pjongjang kako bi odustao od programa nuklearnog naoružanja.\nUkrajina sada treba da razmišlja o vakcinaciji svog naroda, a ne o razvoju nuklearnog oružja, smatra portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\nLondon bi da izlazak iz EU iskoristi za prelazak u „višu ligu“\nNova odbrambena strategija Velike Britanije u kojoj je Rusija označena kao ozbiljna pretnja i koja otkriva namere te zemlje da ojača vojsku i poveća nuklearni potencijal govori o njenom ulasku u trku u naoružanju. Rusija je, ubeđeni su ruski eksperti, u stanju da se nosi sa tim izazovima.\nIran objavio snimak podzemnog „grada raketa“ na nepoznatoj lokaciji /video/\nMornarica Iranske revolucionarne garde objavila je video snimak koji prikazuje najnoviji „grad raketa“ te zemlje - opremljen brojnim sistemima za lansiranje krstarećih i balističkih raketa različitih dometa, ali njegova lokacija ostaje misterija.\nBritanska ambasadorka u UN: London spreman da razmotri predloge sporazuma o nuklearnom naoružanju\nLondon je spreman da razmotri sve predloge o kontroli strateškog ofanzivnog naoružanja (START), ali smatra da ispunjava sve svoje obaveze u ovoj oblasti, izjavila je stalna predstavnica Velike Britanije pri UN Barbara Vudvord u intervjuu za RIA Novosti.\nZaharova: Sporazum o zabrani nuklearnog naoružanja ne doprinosi realnom razoružanju\nRusija smatra da Sporazum o zabrani nuklearnog oružja ne može da doprinese smanjenju nuklearnog oružja i ne namerava da se pridružuje ovom dokumentu, izjavila je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\n„Nema te vojne mašinerije koja može da pobedi u vojnom sukobu sa Rusijom“ /video/\nIshod američkih predsedničkih izbora odrediće i sudbinu sporazuma o kontroli nuklearnog naoružanja između SAD i Rusije koji je bio garancija svetskog mira. Ako pobedi Donald Tramp, veća je šansa da će sporazum biti obnovljen. A čak i da se to ne desi, na Zapadu treba da znaju da nema te vojne mašinerije koja može da pobedi u vojnom sukobu sa Rusijom.\nMoskva odbacuje optužbe da navodno ne poštuje Sporazum o ograničavanju podzemnih ispitivanja nuklearnog oružja, potpisan sa SAD. Vašington će odbijanjem da ratifikuje Sporazum o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih ispitivanja dovesti taj dokument na ivicu propasti, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\nDanas se u Beču održavaju rusko-američke konsultacije o strateškoj stabilnosti i produženju Sporazuma o nuklearnom naoružanju. Uoči sastanka Stejt department je pripremio izveštaj u kome navode devet situacija kada je Moskva „ozbiljno“ kršila uslove različitih sporazuma o kontroli naoružanja, prenosi „Vašington tajms“.


Faktor | Vijeće ministara BiH: Odluke o raspodjeli sredstava za kulturu, sport...\n06.10.2020. / 13:45\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine je na današnjoj vanrednoj telefonskoj sjednici, u drugom krugu glasanja donijelo šest odluka kojima se utvrđuju kriteriji za dodjelu grant sredstava Ministarstva civilnih poslova u 2020. godini za projekte u oblastima kulture, sporta, inovatorstva, podrške pripremi projekata za sredstva iz fonda H2020 te za sufinansiranje projekata nevladinih organizacija u vezi s prevencijom HIV-a i tuberkuloze u BiH.\nOdluke su usvojene uz određene korekcije kojima se bliže uređuju izbor i rad komisija za razmatranje projekata u skladu s kriterijima definisanim ovim odlukama, a nakon javno provedenih konkursa za prijavu projekata u svakoj od oblasti, saopćeno je iz Vijeća ministara BiH.\nNa ovaj način će Vijeće ministara BiH sa 390.000 KM podržati sufinansiranje projekata iz oblasti međunarodne suradnje, tačnije u resorima kulture i međunarodne promocije kulturnog stvaralaštva, u skladu s prioritetima Strategije kulturne politike u BiH i međunarodnim obavezama.\nSredstva u rasponu od 5.000 KM do 30.000 KM dodjeljivat će se u skladu s Odlukom o kriterijima za dodjelu iz tekućeg granta "Međunarodna kulturna saradnja" za 2020. godinu.\nNa prijedlog Ministarstva civilnih poslova BiH, Vijeće ministara donijelo je i Odluku o kriterijima za dodjelu sredstava iz tekućeg granta "Sufinansiranje projekata institucija kulture u Bosni i Hercegovini" za 2020. godinu, u ukupnom iznosu 3.097.000 KM. Najmanji iznos sredstava koji se može dodijeliti je 5.000 KM, a maksimalni do 300.000 KM. Riječ je o podršci projektima koji doprinose razvoju kulture u skladu s prioritetima Strategije kulturne politike u BiH.\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva civilnih poslova BiH, donijelo je Odluku o kriterijima za raspored sredstava namijenjenih za tekući grant "Sufinansiranje sportskih manifestacija" za 2020. godinu u iznosu 1.342.0000 KM. Od toga je 600.000 KM namijenjeno za Olimpijski odbor BiH, Paraolimpijski odbor BiH, Specijalnu olimpijadu u BiH, sportske saveze registrirane na nivou BiH i entiteta i sportske saveze osoba s invaliditetom registrirane na ovim nivoima.\nZa sportske klubove koji organiziraju međunarodne sportske manifestacije ili učestvuju na njima predviđeno je 400.000 KM, a za infrastrukturne radove na sportskim objektima koji će direktno doprinijeti održavanju sportske aktivnosti 342.000 KM. Najmanji iznos koji se može dodijeliti je 5.000 KM, a najveći 50.000 KM. Ciljevi dodjele sredstava su ostvarivanje javnog interesa, povećanje broja sportista na međunarodnim takmičenjima i povećan broj ostvarenih normi za olimpijske i paraolimpijske igre, svjetska i evropska prvenstva te povećanje broja međunarodnih takmičenja koja se organiziraju u Bosni i Hercegovini.\nNa sjednici je donesena i Odluka o kriterijima za dodjelu sredstava iz tekućeg granta vrijednog 50 hiljada KM iz budžeta Ministarstva civilnih poslova BiH za "Sufinansiranje projekata nevladinih organizacija u oblasti prevencije HIV-a i tuberkuloze u Bosni i Hercegovini" za 2020. godinu.\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva civilnih poslova BiH, donijelo je Odluku o kriterijima za dodjelu sredstava iz tekućeg granta "Podrška tehničkoj kulturi i inovatorstvu u Bosni i Hercegovini" za 2020. godinu.\nRiječ je o 117.000 KM iz budžeta Ministarstva civilnih poslova BiH, a pravo na podnošenje projekata po javnom konkursu imaju registrirani savezi i udruženja inovatora, sekcije i organizacije tehničke kulture, registrirane naučno-istraživačke organizacije, inovacioni centri te inovatori - fizička lica koja su bh. državljani s prijavljenim prebivalištem u BiH. Cilj je sufinansirati projekte koji daju doprinos razvoju inovatorstva i tehničke kulture u BiH te doprinijeti provođenju strateških dokumenata u oblastima nauke i inovacija u BiH.\nVijeće ministara BiH je donijelo i Odluku o kriterijima za dodjelu sredstava iz tekućeg granta "Programi za pripremu projekata i potencijalnih kandidata za sredstva iz fonda H2020" za 2020. godinu, ukupno vrijednu 444.000 KM. Pravo na podnošenje projekata na osnovu ovog granta imaju registrirane naučno-istraživačke organizacije (visokoškolske ustanove, instituti, akademije nauka i umjetnosti, inovacioni centri, tehnološki parkovi), neprofitne organizacije, odnosno druga fizička i pravna lica koja su uključena u istraživački rad ili širenje i upotrebu naučno-istraživačkih rezultata kroz apliciranje i učešće u programima HORIZONT 2020, Kost i EUREKA.\nVijeće ministara BiHprojektikulture\nKanton Sarajevo opet usamljen: Dodijeljen novac za šest institucija kulture od značaja za BiH


Janović i Vukčević pojačali Brešu - Vaterpolo vesti\nJanović i Vukčević pojačali Brešu\n(Foto: David Damnjanović, Vaterpolo vesti i Ivan Milutinović, Žurnal)\nItalijanska Breša vredno radi na sklapanju tima za novu sezonu.\nVicešampion Italije u prelaznom roku je ostao bez važnih igrača, srpskih reprezentativaca, Nemanje Ubovića i Save Ranđelovića, ali su stigla dva velika pojačanja. Posle mladog Mara Guidija, koji je igrao za Boljasko, Brešu su pojačali crnogorski vaterpolisti, Mlađan Janović i centar Nikola Vukčević. Italijanski klub će verovatno produžiti saradnju sa Petrom Muslimom, dok je na izlaznim vratima Kristian Napolitano.\nIskusni centar, Nikola Vukčević, ponikao je u Jadranu iz Herceg Novog, a potom je dve sezone igrao za Budvu. Pre četiri godine pojačao je Crvenu zvezdu, koja je tada bila šampion Evrope. Posle tri trofeja sa crveno-belima, prešao je u turski Galatasaraj, da bi prošle godine zaigrao za italijanski Trst. Igrao je prošle godine na Evropskom prvenstvu u Beogradu, ali je zbog nesuglasica sa selektorom Vladimirom Gojkovićem propustio Olimpijske igre.\nMlađan Janović je rođen 1984. i godinu dana je stariji od saigrača iz reprezentacije. U bogatoj karijeri nastupao je za Primorac, francuski Marsej, četiri sezone za italijansu Savonu, a potom i za Pro Reko, Galatasaraj i prošle sezone za grčki Olimpijakos.\nTags: Mlađan JanovićNikola VukčevićTransferi 2017\nSlobodan Nikić preporučio, Metju Kastiljo stiže na Banjicu


Kurti: Za Srpsku listu i DPK najbolje da budu u opoziciji - CdM\nKurti je u prvom intervjuu za KTV, nakon što je CIK saopštila prve preliminarne rezultate proteklih izbora, rekao da bi bilo “nemoralno razgovarati sa Srpskom listom, kada su tu Rašić i Nikolić”, koji su mu poželjeli pobjedu na izborima”.\n“Imamo Srbe na Kosovu koji kažu ‘Ustav Republike Kosovo’. Sa njima ću početi razgovore”, rekao je Kurti.\nSmatra da je najbolje da Srpska lista i DPK, Kadri Veseljija, budu u opoziciji, jer to, kaže, “nisu stranke, već su to države”.\n“Da bismo imali demokratsku izgrađenu državu, potrebno nam je da Srpska lista i DPK budu u opoziciji”, kaže Kurti.\nTagsAljbin Kurti izbori Kosovo Srpska lista\nOvaj umislio da je Kosovo – 51 drzzava SAD.\nsto god samo nemoj vuciceve pione uzimat za ozbiljno….ovi oce da trguju misle da ce biti tss na vagi…primite trajkovicku i sve druge koji su saradjivali sa vama\nVučić pisao Kocijančič: Da li su Srbi trovali Albance u Prištini?


► Brnabić: Posvećeni smo evropskim integracijama, nastavljamo s reformama\nPosle radnog doručka koji je za premijere pet zapadnobalkanskih zemalja priredio austrijski kancelar Sebastijan Kurc, Brnabić je na zajedničkoj konferenciji za novinare kazala da bi otvaranje novih poglavlja do kraja godine bio "važan i jasan signal" Brisela građanima Srbije.\nOna je ocenila da postoje problemi u regionalnoj saradnji zemalja Zapadnog Balkana i kao primer navela nedavno uvođenje kosovskih carina od 10 odsto na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\n"Nažalost, bilo je mnogo boljih vremena u pogledu regionalne saradnje. Ponekad umesto da idemo napred i da se foksuiramo na budućnost i na ono što možemo zajedno da postignemo, mi idemo nazad. U poslednje dve nedelje Priština krši Centralnoevropski sporazum o slobodnoj trgovini - CEFTA uvođenjem carina od 10 odsto na srpsku robu", kazala je predsednica Vlade Srbije.\n"Nadamo se da ćemo uskoro moći da se vratimo na primenu CEFTA, to bi nam omogućilo da nasatavimo da razgovaramo o stvarima koje možemo zajedno da ostvarimo u budućnosti", dodala je Brnabić.\nNa radnom doručku su bili i premijeri Kosova, Albanije i Crne Gore, Ramuš Haradinaj, Edi Rama i Duško Marković, predsedavajući Saveta ministara Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić, kao i evropski komesar za proširenje Johanes Han i komesarka EU za digitalno društvo i ekonomiju Marija Gabrijel.


Uhapšeni za hakovanje sajta tužilaštva - Ozon Media\nTri osobe su uhapšene, dok su protiv dve podnete krivične prijave zbog sumnje da su izvršili krivična dela neovlašćenog pristupa zaštićenom računaru, računarskoj mreži i elektronskoj obradi podataka, i računarska sabotaža.\nCvetanović, Milošević i Knežević su, uz krivičnu prijavu, privedeni nadleženom istražnom sudiji Višeg suda u Beogradu.\nU saopštenju se navodi da su osumnjičeni putem interneta iskoristili prethodno pribavljene administratorske šifre za logovanje na server internet sajta www.beograd.vtk.jt.rs Odeljenja za borbu protiv visokotehnološkog kriminala Višeg javnog tužilaštva u Beogradu, a zatim kršeći mere zaštite, neovlašćeno pristupili serveru i izvršili postavljanje različitih neprimerenih tekstova. Posle toga je došlo do zastoja funkcionisanja elektronske obrade i prenosa podataka sa navedenog internet sajta.\nOsumnjičeni su učinili podatke sa internet sajta www.beograd.vtk.jt.rs neupotrebljivim sa namerom da onemoguće postupak elektronske obrade i prenosa podataka, koji su od značaja za rad Odeljenja za borbu protiv visokotehnološkog kriminala Višeg javnog tužilaštva u Beogradu. Zbog prekomernog broja napada i izmene sadržaja internet stranica, došlo je do ozbiljnog zastoja u radu navedenog internet sajta i izmena njegovih najznačajnih delova koje su počinjen masovnim napadima, navodi se u saopštenju.\nPočela isplata dečijeg dodatka


Kovačević: SDS da se izvini građanima Republike Srpske\nDegutantno je i sramotno što su ljudi iz SDS-a ocijenili kampanju kandidata za predsjednika Hrvatske Miroslava Škore "ozbiljnom" i što su ponosni i zadovoljni što njegova kampanja podsjeća na kampanju SDS-a, rekao za RTRS portparol SNSD-a Radovan Kovačević.\n"Mislim da bi bilo korektno da SDS uputi izvinjenje svim građanima Republike Srpske, jer dovoditi sebe u vezu sa ljudima koji su mrzitelji Republike Srpske i srpskog naroda je apsolutna sramota za bilo koga iz Srpske", istakao je Kovačević.\nOn je podsjetio da Škoro, najblaže rečeno, koketira sa ustaštvom i fašizmom.\nPodsjećamo, potpredsjednik Srpske demokratske stanke, Vukota Govedarica, ocijenio je kako "gospodin Škoro očigledno vodi jednu vrlo ozbiljnu kampanju".\n"Pretpostavljam da je kontekst vrlo sličan kao što je kod nas u Republici Srpskoj i BiH i da gospodin Škoro očigledno vodi jednu vrlo ozbiljnu kampanju, u ovom slučaju protiv onih koji vladaju u Hrvatskoj", izjavio je Govedarica.\nRadovan Kovačević SDS SNSD\nReagovali fudbalski radnici\nKovačevićevo rukovodstvo plasira tendenciozne informacije\n6928 glasova 62%


Beogradski metro, Srpsko-kineski industrijski park | Vlada RS\nVlada Republike Srbije usvojila je, 23. aprila 2019. godine, Zaključak o usvajanju teksta Memoranduma o razumevanju između Republike Srbije, Grada Beograda i kompanije Power Construction Corporation of China, Limited, Narodna Republika Kina, o saradnji u vezi sa realizacijom projekta "Beogradski metro".\nMemorandumom o razumevanju se iskazuje obostrana namera za nastavak dobre međusobne saradnje, u cilju realizovanja ovog prioritetnog infrastrukturnog projekta za Republiku Srbiju.\nU cilju dalje saradnje sa kineskim partnerima u oblasti infrastrukture, na sednici je usvojen i Zaključak o usvajanju teksta Protokola o saradnji na projektu projektovanja i izvođenja radova na izgradnji brze saobraćajnice-državnog puta Novi Sad–Ruma ("Fruškogorski koridor").\nTakođe, usvojen je i Zaključak o usvajanju teksta Ugovora o razvoju između Republike Srbije i China Road and Bridge Corporation radi realizacije projekta Srpsko-kineski industrijski park u Beogradu.\nOva kineska kompanija je jedna od najvećih na svetu u oblasti građevinarstva, sa 60 godina iskustva na međunarodnim projektima i u ovom trenutku izgradila je više od 20 industrijskih parkova.\nIndustrijski park će se prostirati na 320 hektara pored Pupinovog mosta u Borči, i u njemu će biti smešteno više od hiljadu visokotehnoloških kompanija, sa potencijalom zapošljavanja oko deset hiljada stručnjaka.\nPrema planu, projekat bi trebalo da bude realizovan u tri faze, a ukupna vrednost ove investicije iznosiće oko 257 miliona evra. Realizacija ovog projekta doprineće dolasku novih tehnologija, transferu znanja i otvaranju novih visokotehnoloških radnih mesta.\nRadi realizacije izgradnje Srpsko-kineskog industrijskog parka, Vlada je danas usvojila još dva dokumenta – Zaključak o usvajanju teksta Ugovora o osnivanju Društva sa ograničenom odgovornošću između Republike Srbije i strateškog partnera osnovanog od strane China Road and Bridge Corporation u NR Kini i Zaključak o usvajanju teksta Poslovnog plana Srpsko-kineskog industrijskog parka između Republike Srbije i CRBC.\nIzvor: Vebsajt Vlade, 23.04.2019.


stari dvor Arhive - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: stari dvor\n6. juli 2021. Akcije 0\nDoček košarkašica Srbije ispred Starog dvora\n28. juni 2021. Sport 0\nDoček košarkašica Srbije, koje su osvojile Evropsko prvenstvo, biće upriličen ispred Starog dvora, u ponedeljak, 28. juna 2021. od 20.00.\n14. april 2020. Muzika 0\nKoncerti iz Starog dvora biće emitovani na YouTube kanalu i posebnom sajtu koji će biti Grad Beograd pustiti u rad tim povodom.\nU ponedeljak doček zlatnih odbojkašica\n20. oktobar 2018. Sport 0\nU ponedeljak, 22. oktobra od 19.00, ispred Skupštine grada Beograda biće priređen doček zlatnih odbojkašica, koje su osvojile Svetsko prvenstvo u Japanu.\n30. juli 2018. Izlasci 0\n2. oktobar 2017. Izlasci 0\nGradonačelnik Beograda razgovara sa građanima\n18. maj 2016. BG servis 0\nJednom nedeljno u Starom dvoru, gradonačelnik Beograda Siniša Mali razgovaraće sa građanima o različitim temama koje se odnose na život u Beogradu.\nJoš jednom: Srpska umetnost na zgradi Starog dvora\n12. januar 2016. Izlasci 0\nU okviru projekta „Kulturizacija“, 12. i 13. januara, kao poklon grupe „OHillusions“, biće održana repriza 4D projekcije „Srpska srednjovekovna umetnost na Kosovu i Metohiji“.\nPravoslavna Nova godina ispred Starog dvora\n6. januar 2016. Deca 0\nU sredu, 13. januara od 11.00 do 18.00 biće obeležena pravoslavna Nova godina.\nNovčana pomoć roditeljima trojki, četvorki…\n27. decembar 2014. Porodica 0\nRoditeljima koji imaju troje, četvoro, petoro i šestoro dece ili duple blizance dodeljena je novčana pomoć.


Heroj pobede Totenhema u revanš utakmici polufinala Lige šampiona Lukas Moura je emotivno reagovao kada je video kako je njegov gol dočekan u rodnom Brazilu. Trostruki strelac u pobedi nad Ajaksom je posle utakmice dobio šansu da vidi kako je reagovao… »\nVesti online: Suze Lukasa Moure zbog reakcije iz Brazila (VIDEO)\nKokorin je osuđen na 18 meseci zatvora, dok će Mamajev provesti u zatvoru 17 meseci. Ruski fudbaleri Aleksandar Kokorin i Pavel Mamaev proglašeni su krivim i osuđeni na 18, odnosno 17 meseci zatvora zbog huliganizma i nanošenja telesnih povreda… »\nBlic sport: Ruski fudbaleri poslati u zatvor na godinu i po dana: Bivši reprezentativci prosleđeni iza rešetaka! /foto/\nSrpski teniser plasirao se u narednu rundu takmičenja. Srpski teniser u osmini finala mastersa u Madridu odmerio je snage sa Francuzem Žeremijem Šardijem i odneo pobedu rezultatom 2:0, po setovima 6:1, 7:6 za samo sat i 25 minuta igre. Đoković nikada… »


Cedevita Olimpija, ekipa u kojoj nastupaju naš sada već bivši reprezentativac Marko Simonović i nekolicina bivših igrača Crvene zvezde i crno-belih, stigla je do finala pobedama protiv FMP-a (101:92) i Budućnosti (103:75), dok je četa Andree Trinkierija do borbe za prvi trofej ABA Superkupa došla preko Mega Bemaksa (86:73) i Primorske (91:77).\nEkipa Andree Trinkijerija nameračila se da osvoji prvi ABA Superkup u istoriji\nBorba za trofej počela je žustro, pa su se crno-beli i zeleno-narandžasti prepucavali, kako za dva tako i za tri. Oba tima sjajno su šutirala iza linije 6,75 (66%), dok se ekipa iz Ljubljane za nijansu bolje snalazila pod košem. Toliko je bila gusta prva četvrtina da je završena nerešenim rezultatom, 20:20, a oba tima igrala su nesebično pa je košgeterski učinak za sada ravnomerno raspoređen u obe ekipe. Ipak, kod Cedevite Olimpije najviše se istakao Miler-Mekintajer sa devet poena, a u redovima Partizana Ognjen Jaramaz sa osam poena.\nI drugi deo igre pripao je crno-belima, a viđena je prava NBA četvrtina kada je broj poena u pitanju. Partizan je napadački tu deonicu odigrao perfektno, postigli su 35 poena, jesu primili 24, ali su napravili dovoljno veliku razliku da u natavak utakmice uđu mirnije i opuštenije.\nA tako je i bilo, Partizan je išao na +15 u trećoj četvrtini, ali Cedevita Olimpija se nije predavala, uspeli su u više navrata da razliku spusti na jednocifren broj. Treća četvrtina nije dobila svog pobednika, rezultat 29:29 značio je da će beogradska ekipa u poslednju četvrtinu ući sa prednošću od 11 poena.\nPotpuna suprotnost od svega što je viđeno u prethodnom delu meča, desila se u četvrtoj četvrtini. Mali broj poena odgovarao je Partizanu, dugo je vicešampion držao kakav-takav priključak, ali na kraju su crno-beli dodali gas, četvrtinu rešili u svoju korist rezultatom 15:4, a to je bio znak da slavlje može da počne.


Uslovi korišćenja - Mister-m.merchantproshop.com\nUslovi korišćenja i pravila sadržana u ovom dokumentu se odnose na sve posetioce i korisnike sajta Mister-m.merchantproshop.com (misterm.rs).\nAdministratori sajta Mister-m.merchantproshop.com (misterm.rs) konstantno rade na održavanju tačnosti informacija prikazanim na sajtu. Međutim, sajt ne može da garantuje da su svi opisi ili drugi sadržaji sajta potpuno tačni, kompletni, i bez grešaka. Imajte u vidu da su fotografije postavljene u informacione svrhe i da one mogu prikazivati određene dodatke proizvoda koji nisu uključeni u standardni paket prodaje.\nKorišćenjem sajta ili određenih delova sajta zahteva kreiranje korisničkog naloga. Ukoliko koristite ovaj sajt, Vi ste odgovorni za održavanje zaštite i privatnosti Vašeg naloga i lozinke i pristupa Vašem računaru, i prihvatate odgovornost za sve aktivnosti koje se vrše pod Vašim nalogom i lozinkom. Ukoliko posumnjate u sigurnost Vašeg naloga, molimo da obavestite administratore sajta što pre moguće. Mister-m.merchantproshop.com (misterm.rs) nije odgovoran za bilo koju štetu koja može da se desi od neautorizovanog pristupa Vašem nalogu.\nMister-m.merchantproshop.com (misterm.rs) zadržava pravo da prekine, obustavi, izmeni ili suspenduje, privremeno ili zauvek, bilo koji aspekat sajta, uključujući dostupnost funkcija sajta, u bilo koje vreme bez prethodnog obaveštenja. Slažete se da Mister-m.merchantproshop.com (misterm.rs) nije odgovoran Vama ili nekoj trećoj strani za bilo koju modifikaciju, suspendovanje ili prekid sajta.