Povećanje dostupnosti usluga licima bez krova nad glavom u Beogradu\nŠta novo donosi projekat „Povećanje dostupnosti usluga licima bez krova nad glavom na teritoriji grada Beograda“\nŠta donosi povećanje dostupnosti usluga licima bez krova nad glavom\nProjekat „Povećanje dostupnosti usluga licima bez krova nad glavom na teritoriji grada Beograda“\nCrveni krst Beograd učestvovao je na Javnom konkursu za finansiranje projekata koje realizuju udruženja iz oblasti socijalne zaštite na teritoriji grada Beograda u 2021.godini, raspisanog od strane Sekretarijata za socijalnu zaštitu. Predlog projekta pod nazivom “Povećanje dostupnosti usluga licima bez krova nad glavom na teritoriji grada Beograda“ Crvenog krsta Beograd izabran je među mnogobrojnim pristiglim projektima.\nProjekat „Povećanje dostupnosti usluga licima bez krova nad glavom na teritoriji grada Beograda“ ima za cilj jačanje kapaciteta profesionalaca i volontera u radu sa osetljivim grupama građana i unapređenje položaja osetljivih grupa građana kroz implementaciju aktivnosti koje doprinose poboljšanju kvaliteta njihovog života.\nProjekat će se realizovati u periodu od 1. jula 2021. godine do 31. decembra 2021. godine u saradnji sa Crvenim krstom Vračar, Crvenim krstom Palilula i Crvenim krstom Stari grad.\nU periodu od šest meseci organizovaće se dva seminara za profesionalce i volontere koji će pomagati u realizaciji projektinih aktivnosti koje za cilj imaju bolju informisanost neposrednih realizatora aktivnosti u cilju bolje informisanosti svih učesnika u procesu pružanja podrške licima bez krova nad glavom.\nOtvaranjem Dnevnih prihvatnih centara krajem 2020.godine u saradnji sa Sekretarijatom za socijalnu zaštitu i gradskim opštinama, u zimskim mesecima na tri lokacije u Beogradu pružena je značajna interventna pomoć za lica bez krova nad glavom. Od decembra 2020.godine do 28.jula 2021.godine u Dnevnim prihvatnim centrima pruženo je 6.661 različitih usluga licima bez krova nad glavom.\nOd tog broja u Dnevnom prihvatnom centru za lica bez krova nad glavom u Solunskoj ulici, na Starom gradu, do 28.07.2021.godine zabeleženo je ukupno 3.476 poseta. Ovaj centar je otvoren svakog radnog dana u periodu od 12,00 do 14,00 časova.


"Centralna zona Novog Beograda" dobila status kulturno-istorijske celine - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Obrati pažnju! » „Centralna zona Novog Beograda“ dobila status kulturno-istorijske celine\n"Centralna zona Novog Beograda" dobila status kulturno-istorijske celine (foto: beograd.rs)\n„Centralna zona Novog Beograda“ dobila status kulturno-istorijske celine\nNeko drugi 1. februar 2021. Obrati pažnju! Postavite komentar\n„Centralna zona Novog Beograda“ dobila je status kulturno-istorijske celine Odlukom Vlade Republike Srbije od 29. januara 2021.\nOdluka je doneta na predlog Zavoda za zaštitu spomenika kulture Grada Beograda.\nPosle Drugog svetskog rata, novi generalni urbanistički plan Beograda iz 1950. godine akcenat je stavio na širenje Beograda preko Save i izgradnju Novog Beograda.\nNastupio je desetogodišnji period obeležen brojnim konkursima i radom kako pojedinaca tako i projektantskih timova, što je za posledicu imalo izgradnju prvih „eksperimentalnih“ stambenih blokova 1 i 2 (1958) prema projektu arhitekte Branka Petričića, a potom i preostalih devet stambenih blokova Centralne zone prema projektima tima koji su činili Leonid Lenarčić, Milutin Glavički, Milosav Mitić, Dušan Milenković i Uroš Martinović.\n„Centralnu zonu Novog Beograda“ čini devet simetrično raspoređenih blokova 21, 22, 23, 24, 25, 26, 28, 29, 30. Središnja tri bloka 24, 25 i 26, nisu realizovani prema prvim detaljnim urbanističkim planovima i danas čine zaštićenu okolinu prostorne kulturno-istorijske celine.\nOvi blokovi su originalno zamišljeni kao tri glavna trga Novog Beograda, svečani, centralni i stanični, koji bi formirali Centralni prospekt između Železničke stanice Novi Beograd i Palate SIV-a, po kojem čitav prostor danas nosi naziv.\nNa polju konstrukcije i materijala, prvi put je u Beogradu i SFRJ primenjen sistem prefabrikacije, IMS sistem Branka Žeželja koji je pružao mnogo veće mogućnosti nego tradicionalni tip gradnje i livenja betona na licu mesta, odnosno izgradnju megastruktura uz korišćenje betonske panel konstrukcije, što je vremenom dovelo do ekspanzije autorske arhitekture i urbanizma, kao i građevinarstva u tehnološkom i inovacionom pogledu.\nS obzirom na njenu specifičnu poziciju u odnosu na oba grada, ova zona je od posebnog značaja ne samo za Novi Beograd već predstavlja i jedan od najznačajnijih delova šireg područja Beograda.\nS međunarodnog aspekta, Blok 23 je uvršten u stalnu postavku Muzeja moderne umetnosti MOMA u Njujorku od 2019. godine. (Beoinfo)\nTagovibg svaštara blok 23 centralna zona kulturno-istorijska celina novi beograd obrati pažnju\nPrethodni Meridian – Fudbalski kutak: Čvarkov i Toribica sa priprema Zvezde u Turskoj (VIDEO)\nSledeći Vienna Convention Bureau: Beč kao kongresna destinacija


Vreme 1097 - Srbija u CERN-u: Grupni portret sa bozonom\n<< VREME | BR 1097 | 12. JANUAR 2012.\nSrbija u CERN-u >\nGrupni portret sa bozonom\nNakon dugogodišnjih pregovora, predsednik Boris Tadić i generalni direktor CERN-a Rolf-Diter Hojer početkom nedelje potpisali su ugovor o pristupanju Republike Srbije ovoj panevropskoj naučnoj organizaciji. Osim prilike da, okružen naučnicima, predsednik javnosti pokaže tri prsta, šta ovo pridruženo članstvo zaista znači\nSrbija se tako uključila u lov na Higsov bozon. Zli jezici bi mogli reći da se naša mala država u taj civilizacijski lov u CERN-u uključila pomalo prekasno. Ova misteriozna čestica, poznata i kao Božja, posle pola veka duge teorijske potrage, prošlog meseca je već opkoljena u uskom procepu energija gde lovački psi uveliko laju na nju, medijski hajkaši bubnjaju i tutnje jadnom bozonu za vrat, a lovci već suču brke, njih 10.000 koliko ih gostuje i još 2400 koliko ih radi u Evropskoj laboratoriji za nuklearna istraživanja poznatoj po akronimu CERN.\nNo, čak i kad tako posmatramo, ulazak Srbije u CERN nije došao odviše kasno – kad lovina stigne na sto, Srbija se od tog otkrića može omrsiti jednako kao i svi oni veliki lovci koji su tokom poslednje dve decenije uložili deset milijardi evra u izgradnju novog akceleratora u CERN-u. Prva fotografija sa lovinom već je praktično snimljena u utorak 10. januara. Na njoj se, nakon čina pristupanja CERN-u, vide nasmejani generalni direktor CERN-a Rolf-Diter Hojer, ministar prosvete i nauke Žarko Obradović, par uglednih naučnika i predsednik Tadić, koji demonstrativno pokazuje tri prsta.\nNa slici iz lova može se sa boka videti doktor Dragan Popović, koji vrlo uspešno u CERN-u predvodi tim srpskih fizičara na detektoru ATLAS, ali šefa drugog srpskog tima, koji je takođe odavno u CERN-u i to na detektoru CMS, doktora Petra Adžića, nema. Takođe, na slici nema ni donedavnog potpredsednika Vlade Božidara Đelića, mada je na zahtev direktora CERN-a pozvan na samu ceremoniju i to jer je svojevremeno inicirao i vodio pregovore o pristupanju Srbije ovoj organizaciji.\nNo, ma šta ko mislio, zaista nije važno ko se, zasluženo ili ne, našao na ovom grupnom portretu sa bozonom, već šta zapravo predstavlja uključenje Srbije u CERN, koje je bez ikakve sumnje značajan događaj. To je direktna podrška najsloženijim fundamentalnim istraživanjima u fizici – fizici visokih energija i elementarnih čestica. No, to je podsticaj i brojnim drugim disciplinama koje su zastupljene u CERN-u, a što je možda i najvažnije, srpskoj privredi koja će od svega imati najviše koristi.\nEKSKLUZIVNI KLUB LOVACA: Članstvo u CERN-u ima i snažan simbolički značaj za zemlju poput Srbije. Naime, osim prilike da, okružen naučnicima, predsednik Srbije pokaže tri prsta okupljenim fotografima i kamermanima, pridruženo članstvo za nas zapravo predstavlja povratak u organizaciju koju je bivša Jugoslavija sa drugim ervopskim državama osnovala 1954. godine.\nI dok se Jugoslavija odavno raspala, CERN je tokom poslednjih 58 godina postao jedna od najznačajnijih međunarodnih institucija 21. veka, ustanova koja predstavlja pravu naučnu supersilu. Doduše, u samom CERN-u je ostalo mnogo drugih raspada, onih koji se događaju u detektorima velikog sudarača hadrona LHC (Large Hadron Collider), najveće mašine za merenje koju je čovek napravio, a u čijem se 27 kilometara dugom tunelu, zakopanom 100 metara u zemlju kod Ženeve u Švajcarskoj, ubrzavaju snopovi protona do za mikrosvet neverovatnih energija.\nKad je reč o samom Higsovom bozonu, čestici koja "daje" masu drugim elementarnim česticama, a do čijeg se otkrića u sudarima pomenutih snopova protona gotovo stiglo u decembru 2011, Srbija se, istine radi, ne uključuje tek sad u lov na njega. Kao što je već pomenuto i kao što je "Vreme" više puta pisalo, u njemu odavno učestvuje više timova srpskih naučnika, što sa Instituta za fiziku, što sa Fizičkog fakulteta.\nOni su već dali znatan doprinos u izgradnji i radu detektora ATLAS i CMS, upravo onih na kojima se traga za dokazom o postojanju Higsovog bozona. Sada kad je Srbija postala pridružena članica, a to je u praksi vrlo slično punopravnom članstvu koje nas očekuje za pet godina, prava i mogućnosti naučnika iz Srbije postaju mnogo veći nego dosad. Kako za "Vreme" kažu na Institutu za fiziku u Beogradu, učlanjenje Srbije u CERN u Ženevi je dočekano izuzetnom dobrodošlicom i naziva se "povratkom Srbije" u klub čiji je osnivač bila.\nSamo članstvo u CERN-u ima višestruke pozitivne uticaje – Srbija, mada nije čak ni kandidat za EU, postala je član ekskluzivnog kluba kome pripada samo dvadeset visokorazvijenih evropskih zemalja. Pored Srbije, pridruženi član je i Izrael, a zanimljivo je da je time status srpskih naučnika postao bar formalno važniji nego naučnika iz Sjedinjenih Država, zemlje koja, kao takmac Evropskoj uniji, ima ubedljivo najrazvijeniju nauku danas.\nCENA I PROFIT: U vestima koje su pratile pomenutu fotografiju iz CERN-a, međutim, nigde se ne pominje novčana participacija koja Srbiji, nakon što Narodna skupština verifikuje Tadićev potpis, sleduje kao i svim drugim članicama CERN-a. Ta participacija se utvrđuje na osnovu više faktora gde su broj stanovnika i bruto nacionalni dohodak presudni, tako da zemlje članice različite razvijenosti solidarno rasporede trošak astronomski skupih eksperimenata. Uostalom, CERN je i zamišljen kao zgodan način da Evropa zajednički podeli trošak sve skupljih naučnih istraživanja u nuklearnoj fizici pedesetih godina.\nMada nema zvaničnih informacija, moglo bi se proceniti da će Srbija svoje članstvo godišnje plaćati u iznosu koji je otprilike oko sto miliona dinara, pri čemu se do te sume dolazi konkretnim pregovorima. Ako participacija ne bude išla na štetu drugih budžetskih ustanova koje se bave naukom, može se reći da je to jako dobro uložen novac. Jer, ako se ovi pregovori uporede sa članstvom Srbije u Okvirnom programu 7 (FP7), vidi se da je takva trgovina vrlo povoljna po zemlju našeg kapaciteta. Naime, srpske su naučne institucije za sebe i srpsku privredu iz FP7 već povukle oko tri puta više sredstava nego što je koštala participacija u ovom evropskom naučnom programu.\nTo naravno zavisi od sposobnosti pojedinačnih institucija i naučnika da apliciraju za sredstva i dobiju ih, ali u CERN-u čak postoji praksa da svaka zemlja članica kroz konkretne poslove dobije bar onoliko koliko je u CERN investirala. Naime, u poslove CERN-a pored fizičara sada može da se uključi i drastično veći broj "primenjenih naučnika" – mašinaca i elektrotehničara. No, posebno je zanimljivo da će za brojne tendere u CERN-u sada moći da se prijavi i svaka srpska firma.\nTo će, osim povratka uloženih sredstava u privredu, značiti i da će se srpske firme uključiti u poslove koji podrazumevaju rad sa najmodernijim tehnologijama. U CERN-u su dobre poslove već sklapale neke srpske kompanije, poput "Lole" koja je u saradnji sa Institutom za fiziku pravila divovske diskove za detektor ATLAS, dok je on još postavljan.\nNeke od srpskih firmi, što starih i iskusnih, što novoosnovanih spin-off-ova, možda se usude da uđu i u pravu visokotehnološku utakmicu sa sličnim preduzećima iz Nemačke i drugih evropskih zemalja. To je iskustvo koje im niko do sada nije mogao pružiti. Jer, možete zamisliti šta za bilo koje preduzeće koje nastupi na primer u Bugarskoj, Ukrajini ili samom našem regionu znači da se predstave kao proizvođač čije usluge kupuje ni manje-više nego CERN.\nSa druge strane, odlazak ljudi u CERN, kako kažu na Institutu za fiziku, plodotvoran je višestruko. Iskustvo koje mladi stručnjaci odande donose ne može se osvojiti ni na jednom drugom mestu. CERN je ustanova koja okuplja eksperte sa 600 univerziteta iz više od 80 zemalja, te se tu prepliću neverovatna iskustva. Na ovom mestu su razvijene ne samo fundamentalne nauke nego i brojne svakodnevne tehnologije – najblistaviji primer je internet koji je (zarad potreba istraživača) napravljen u CERN-u.\nIz tog ugla posmatrano, fotografija sa potpisivanja ugovora, mada komična zbog predsednikovog gesta, ipak jeste zabeležila jedan nesumnjivo patriotski čin. Poslednjih nekoliko godina se naporno pregovaralo i radilo na tome da Srbija uđe u najmoćniju naučnu zajednicu sa dvadeset drugih lovaca na Božju česticu.\nUostalom, kako je to uopšte uspelo? Zar vas to ne čudi? Srbija, takva kakva jeste, sa razrovanim putevima koje ima, neizgrađena, nedovršena, obespravljena i očajna, sa lošim navikama i najgorim imidžom koji se danas u Evropi može imati, uključena je u poduhvat koji se naziva najvećim pregnućem čovečanstva. Šta god mislili, od ovog utorka živite u zemlji koja sa dvadeset drugih partnera pokušava da prodre u nedohvatljivu dubinu strukture materije, tamo dole, na dnu sveta, gde spavaju kvarkovi i gde se kriju poslednje tajne nastanka Svemira. Dobro došli u civilizaciju.\nZdravstvo, korupcija i politika >\nSlučaj jednog savetnika\nEnegetika vs. ekologija >\nReforma pravosuđa, ponovo >\nImperija nastavlja eksperiment\nMijat Lakićević – "Ispred vremena", Fond za otvoreno društvo, Beograd, 2011. >\nTriptih o privrednim slobodama


Zamenik premijera Republike Severne Makedonije Bujar Osmani smatra da incident koji se dogodio u Islamskoj verskoj zajednici u Skoplju ugrožava sekularnost države i ustavom zagarantovane autonomije verskih zajednica, prenosi portal Plusinfo.\n„Očekujem vlada, ali i druge institucije preduzmu aktivnosti kojima će zaštiti nezavisnost Islamske verske zajednice“, poručio je Osmani.\nOn je dodao da će takvi incidenti sigurno uticati na stabilnost međuetničkih odnosa, koji, prema njegovim rečima, predstavljaju plod dugogodišnjeg rada i pažljivog ponašanja.\n„U ovom trenutku međuetnički odnosi su stabilni i čvrsti i na to smo posebno ponosno, ali to nije stvar koju treba da posmatramo kao završenu, već naprotiv moramo aktivno da radimo na očuvanju takvih odnosa“, zaključio je Osmani.\nSituacija u Islamskoj verskoj zajednici u Severnoj Makedoniji zakomplikovala se prekjuče kada je Osnovni sud u Skoplju doneo rešenje kojim se za poglavara ove verske zajednice postavlja Skender Buzaku umesto aktuelnog poglavara Sulejmana Redzepija.\nSkopski sud je saoštio da je reč o rešenju koje se zasniva na odlukama unutrašnjih organa Islamske verske zajednice, te da to ne znači mešanje države u autonomiju verskih zajednica.\n„Sud je usvojio rešenje na osnovu zahteva u kojem je bilo navedeno da Sulejman Redzepi podnosi neopozivu ostavku i da je na vanrednoj sednici Rijaseta izglasano da novi poglavar bude Skender Buzaku“, navedeno je u saopštenju suda.\nAktuelno rukovodstvo Islamske verske zajednice saopštilo je da je reč o falsifikovanim dokumentima na osnovu kojih je doneto sudsko rešenje, dok je Buzaku medijima rekao da će se institucionalnim putem boriti da ostvari svoja prava u svojstvu novog poglavara IVZ, zbog, kako je naveo, uzurpacije ove zajednice od strane Redzepija i njegovih saradnika.\nPremijer Zoran Zaev je takođe komentarisao dešavanja u Islamskog verskoj zajednici navodeći da se država ne meša u rad IVZ, te da postoje institucije koje se bave problematikom ove zajednice.


sreda, 07. avg 2019, 00:30\nGost Kulturnog dnevnika je Vladimir Đuričić direktor Narodnog pozorišta - Centra za kulturu "Zoran Radmilović" u Zaječaru, koji organizuje predstojeći Antika fest i Filozofsku školu na lokalitetu Felilks Romulijana.\nImamo izveštaj sa Kotor art festivala, gde je sa gostima nastupio slavni violinista Roman Simovič, koncertmajstor Londonskog simfonijskog orkestra. Govorimo o Nišvil džez festivalu, gde je završen pozorišni program, a počeo i filmski program posvećen Šabanu Bajramoviću. Vodimo vas u Muzej primenjene umetnosti na izložbu "Master 2019", na kojoj su master radovi studenata svih odseka Fakulteta primenjenih umetnosti i dizajna.\nIstražujemo dokle je stigla rekonstrukcija Narodnog pozorišta "Bora Stanković" u Vranju i kada će ovo pozorište početi da radi u konačno obnovljenoj zgadi. Biće reči o srpskom filmu "Poslednja slika o ocu" reditelja Stefana Đorđevića, koji će premijerno biti prikazan u takmičarskom programu upravo otvorenog 72. Međunarodnog filmskog festivala u Lokarnu, i o tome kako britanski "Tajm aut" preporučuje izložbu skulptura Olge Jevrić u Galeriji Hokston u Londonu. Idemo i u antički prostor Karakalinih termi, gde je na letnjem repertoaru Rimske opere premijerno izvedena Verdijeva "Travijata" inspirisana čuvenim filmom "Dolče vita".


Međuvladina konferencija EU: Srbija 'de facto' otvorila prvi klaster, za CG pravosuđe pre svega\nIzvor: Radio Slobodna Evropa, 22.Jun.2021, 22:26\nU Luksemburgu su 22. juna održane prve dve međuvladine konferencije Srbije i Crne Gore sa Evropskom unijom, prvi sastanci ove vrste u okviru nove metodologije Evropske komisije (EK) u pristupnim pregovorima između Brisela, Beograda i Podgorice. Srbija je praktično otvorila prvi klaster u okviru nove metodologije u pristupnim pregovorima sa Evropskom unijom (EU), potvrđeno je na međuvladinoj konferenciji između Brisela i Beograda. Radi se o klasteru o osnovnim vrednostima gde se obuhvataju...\nVOA: Posle međuvladinih konferencija sa EU: Srbija otvorila prvi klaster, za Crnu Goru važne reforme pravosuđa\nEvropska komisija (EK) još nije poslala odgovor na pismo koje su uputile crnogorske vlasti, a koje se tiče zahteva za pomoć u otplati kineskog duga, potvrdio je to evropski komesar za proširenje Oliver Varhelyi. “Radimo na pronalasku rešenja zajedno sa vladom (Crne Gore) i međunarodnim finansijskim...\n18:48: Vremenska prognoza, 26-30. jul 2021.\n18:47: Kadrovske promene u Mitropoliji crnogorsko-primorskoj\n18:46: (VIDEO) ONA IGRA LEPU LUKIĆ U SERIJI "TOMA" Olja Bacić otkrila ...\n18:45: 17 godina je bio u vezi sa Divnom Karleušom, nikada nije PREBOLE...\n18:45: POZNATI DETALJI VLAHOVIĆEVOG UGOVORA - 70 MILIONA! Nikad nijedan...\n18:45: Nemanja Milovanović i drugi put trijumfovao na Grobniku\n18:44: "U Srbiji predlozi koji će biti usvojeni dolaze samo sa jednog m...\n18:44: Premijerka i ministarka ekologije donele u Vranje i Vranjsku Banj...


Džafo i Kolarov primili nagrade - Bizlife.rs\n22:22 Beograd, 25/01/2012\nLikovnom umetniku Nikoli Džafu uručena je 25. januara u Skupštini Beograda nagrada „Vladislav Ribnikar“ za najbolju izložbu u prošloj godini, dok je Igor Kolarov primio nagradu za najbolju dečiju knjigu koju dodeljuje „Politikin zabavnik“.\nUmetnicima je nagrada dodeljena u okviru današnjeg svečanog obeležavanja 108. rođendana lista „Politika“. Džafo, kome je nagradu uručio glavni i odgovorni urednik „Politike“ Dragan Bujošević dobio je ovo priznanje, ustanovljeno 1932. godine, za izložbu „Lepus in fabula“ održanu u Muzeji savremene umetnosti Vojvodine.\nOdluku je obrazložio član žirija, istoričar umetnosti Saša Janjić kazavši da je ona doneta na osnovu celokupnog umetničkog opusa Džafa, ali ipak „prevashodno za kompleksnu izložbu kojom se promišljeno variranjem jednog motiva simbolički zaokružuje njegovo bavljenje srpskom stvarnošću i njenim različitim političkim, kulturološkim i društevnim aspektima“.\n„Izrazito poetična, vizuelno upečatljiva, sa jasnim referencama kako u istoriji umetnosti tako i u savremenom svetu, Džafova izložba i radovi su pokazali da mogu da funkcionišu na više planova“, ocenio je žiri.\nNagradu „Politikinog zabavnika“ za knjigu godine za mlade, koja je dodeljena Igoru Kolarovu za roman „Kuća hiljadu maski“, uručio je glavni urednik ovog nedeljnika Zeferino Grasi, dok je odluku žirija pročitao predsednik Darko Kocijan.\nKonstatujući da „velik broj knjiga (45) pristiglih na konkurs za nagradu pokazuje da, u odnosu na druge oblasti našeg društva, naši autori nisu zapostavili decu“, Kocijan je rekao da je raspon kvaliteta bio ogroman ali ima dovoljno veoma dobrih knjiga što pokazuje da dečija literatura kod nas nije u krizi.\nPobedničko delo žiri je opisao kao „jak roman unutrašnjeg putovanja, gotovo neprimetnog, ulaženja i izlaženja iz realnog sveta“, a glavna poruka je „da treba biti hrabar i postojano tragati za svojim autentičnim izrazom“.\nZahvaljujući što mu je ukazana čast da po drugi put dobije nagradu „Zabavnika“, Kolarov je zahvalio i svima koji su „doprineli da ova knjiga bude ovako lepa po obliku, pre svega izdavaču studiju „Čekić“.\nDžafo je primio nagradu, ali bez komentara, i na pitanje Tanjuga da taj gest objasni, on je odgovorio da „nije hteo da govori jer ne bi odoleo da ga ne politizuje“.\n„Svi su očekivali da ću da održim dnevnopolitički govor, ali pošto sam primio nagradu koja je tako značajna i koja me je prijatno iznenadila i obradovala, smatrao sam da je bolje da ostanem nem“,objasnio je umetnik i dodao da „nije hteo govori o stvarima koje ga tište na tuđem terenu“.


Academ Link - Na koju dužnost je izabran Srđa Popović?\nNa koju dužnost je izabran Srđa Popović?\nVest da je osnivač organizacije "Kanvas" Srđa Popović preuzeo dužnost rektora na najstarijem škotskom Univerzitetu Sent Endruz uzburkala je javnost, ali najviše zbog toga što "Kanvas" nigde u saopštenju nije "eksplicitno naveo" da Popovićeva funkcija ne podrazumeva rukovođenje Univerzitetom, piše list "Politika".\nKako se navodi, njegova rektorska funkcija podrazumeva rukovođenje Univerzitetskim sudom - upravljačkim telom te visokoškolske ustanove odgovornim za strateško planiranje, menadžment, resurse, univerzitetsku imovinu i prihode, koje može čak i da revidira odluke Senata kao vrhovnog univerzitetskog organa.\nList navodi da je sve to taksativno objašnjeno na sajtu Sent Endruza, gde se jasno navodi da rektorske nadležnosti i vrh univerzitetske hijerarhije dele dve funkcije.\nPrva funkcija objedinjuje zvanja "direktor" i "vicekancelar" i ima nadležnosti izvršnog rukovodioca i najpribližnija je našem značenju termina "rektor", a na toj poziciji se trenutno nalazi profesorka Sali Mapstoun, koja je doktorirala književnost na Oksfordu, u čiji delokrug spada kompletan rad Univerziteta i predsedavanje Senatom.\nDruga najvažnija funkcija je, piše Politika, "kancelar", koja je i doživotna funkcija i trenutno je obavlja lord Menzis Kempbel od Pitenvima, inače poslanik Doma lordova u Londonu, koji se decenijama bavi politikom kao pripadnik tabora britanskih liberalnih demokrata.\nLord Kempbel je nominalno zvanični rukovodilac Univerziteta, a zadužen je, između ostalog za javna pitanja i dodelu diploma, predsedavanjem predsedava Generalnom skupštinom Univerziteta i imenovanjem pomoćnika Univerzitetskog suda.\nRektor je treća funkcija u hijerarhiji koja, osim predsedavanja sudom, "zastupa studentske organe na lokalnom i nacionalnom nivou".\nOtuda verovatno i navodi sa sajta "Kanvasa" da će Popović na ovoj dužnosti imati i neformalnu, sabornu ulogu za studente, navodi "Politika".\nOrganizacija je saopštila i da je Popović prilikom preuzimanja dužnosti izjavio da je ponosan i počastvovan da služi kao glas i snaga studenata Sent Endruza, da je spreman da u toku svog mandata osluškuje studente i njihove inicijative preusmeri u konkretnu akciju, kao i da će njegov cilj biti da osnaži akademce da tu poziciju iskoriste u svom najboljem interesu.\nDo ove nepreciznosti, osim terminološke različitosti, dovelo je "zgodno prećutkivanje i zabašurivanje" pravnih nadležnosti koje će Popović imati na pomenutoj dužnosti, piše "Politika" i navodi da su te informacije mediji "prosto preneli".\n"Da li je i način na koji je 'Kanvas' objavio ovu informaciju bio 'kreativna taktika', propust da se precizira nešto što članovi ove NVO podrazumevaju ili možda postoji problem sa prevodom sa engleskog jezika, pokušali smo da saznamo i od ove organizacije. Do zaključenja broja nismo dobili odgovore na mejlove koje smo im poslali", piše list.


sep blater najnovije vesti fudbalski sef u teskom stanju\nOčekuje se da će se bivši fudbalski šef (84) oporaviti nakon što je u četvrtak hitno prevezen u bolnicu, prema izveštajima u Švajcarskoj. On je sada u ozbiljnom, ali stabilnom stanju.\nNjegova ćerka Korin rekla je za “Blick”: "Moj otac je u bolnici i svakim danom je sve bolje. Potrebno mu je vreme i odmor. U ime svoje porodice tražim privatnost."\nBlater je smenjen sa mesta predsednika FIFA još 2015. godine posle 17 godina vođenja najvišeg fudbalskog upravnog tela.\nSve vreme na toj funkciji bio je optuživan za korupciju i bio je prinuđen da se povuče uoči izbora 2015. godine. Poslednjih nedelja FIFA je podnela i žalbu na „loše upravljanje“ protiv Blatera.\nZamenik generalnog sekretara FIFA Alasder Bel izjavio je: "S obzirom na to da imamo ogromne troškove, kao i zbog opšteg načina rada prethodnog rukovodstva FIFA, sprovedena je revizija kako bi se otkrilo šta se ovde zaista dogodilo."\n- Ta revizija otkrila je širok spektar sumnjivih okolnosti i propusta menadžmenta, od kojih su neki kriminalne prirode i moraju biti relevantno istraženi od strane vlasti - rekao je Bel.


RTS :: "Noćni vukovi" u Moskvi odali počast žrtvama NATO agresije\nObeležavanje "Noćni vukovi" u Moskvi odali počast žrtvama NATO agresije\nnedelja, 24. mar 2019, 15:57 -> 16:05\n"Noćni vukovi" u Moskvi odali počast žrtvama NATO agresije\nRuski bajkeri "Noćni vukovi" odali su ispred zgrade Ambasade Srbije u Moskvi počast žrtvama NATO agresije.\n"Izražavam duboku i iskrenu zahvalnost za vaš gest, koji je izraz solidarnosti koju je ruski narod vekovima pokazivao prema Srbima i pokazuje je i danas. Sećajući se NATO agresije od pre 20 godina, koja je preduzeta mimo bilo kakvih normi međunarodnog prava, mi se sećamo i solidarnosti koju je ruski narod i tada pokazivao prema Srbiji i SRJ", rekao je ambasador.\nTerzić je naglasio da srpski narod ne zaboravlja svoje žrtve i svoje heroje koji su dali život u neravnopravnoj borbi sa agresorom.\nTerzić je takođe podvukao da su uprkos nadmoćnosti agresora, naša vojska i narod pokazali herojsku odlučnost da brane svoju zemlju.\nZaldastanov je zamolio ambasadora da srpskom narodu prenese izraze saosećanja.\n"Noćni vukovi" i na svom sajtu podsećaju na NATO agresiju koja je pre dve decenije izvršena na SRJ i kažu da je 24. mart 1999. tragičan dan za Srbiju i za Rusiju i da je to bilo "78 dana pakla na zemlji".\n(nedelja, 24. mar 2019, 22:17) - anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 24. mar 2019, 21:13) - Михаил Россия [neregistrovani]\n(nedelja, 24. mar 2019, 20:45) - Душан Михайлович [neregistrovani]\n(nedelja, 24. mar 2019, 20:08) - Београђанин [neregistrovani]\n(nedelja, 24. mar 2019, 19:58) - Goran [neregistrovani]\n(nedelja, 24. mar 2019, 19:55) - Darko [neregistrovani]\n(nedelja, 24. mar 2019, 18:58) - anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 24. mar 2019, 18:37) - anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 24. mar 2019, 18:35) - anonymousVojo [neregistrovani]\n(nedelja, 24. mar 2019, 18:09) - anonymous [neregistrovani]


Jubilarna deseta konferencija „Marketing u farmaciji“ – Podrinske\nJubilarna deseta konferencija „Marketing u farmaciji“\nU hotelu „Sloboda“\nJubilarna deseta konferencija farmaceuta i lekara „Marketing u farmaciji“ održana je u subotu u hotelu „Sloboda“. Stručni skup, koji se treći put zaredom održava u Šapcu, okupio je više od 400 učesnika, a svečano ga je otvorio gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović.\nObraćajući se prisutnima, Zelenović je istakao da je za grad značajno što je domaćin skupa koji okuplja ozbiljan poslovni svet.\n-Ovaj skup je prilika da se naprave dobri poslovni dogovori i kontakti. Za nas je važno da podržimo ovu granu privrede, budući da u Šapcu trenutno ima više od 90 apoteka, koje se bore na malom tržištu. Na ovom mestu treba tražiti rešenje i za Apotekarsku ustanovu Šabac i način da pomognemo da svi oni ljudi koji trenutno rade u gradskoj apoteci, nađu posao u nekoj od privatnih, jer je to realnost u celoj zemlji- naveo je on i podsetio da je Grad Šabac učninio sve što je u zakonskim okvirima i njegovoj nadležnosti da pomogne zaposlenima u Apotekarskoj ustanovi Šabac.\nTema konferencije je bila „Podrška zdravstvenog sistema u lečenju stresa“, u okviru koje je održano više panela i akreditovanih seminara.\nDirektorka Farmaceutske komore Srbije Svetlana Stojkov istakla je da je profesionalni razvoj farmaceuta jedna od najvažnijih odrednica profesije.\n-Upravo iz tog razloga Farmaceutska komora Srbije podržava edukativne susrete i sastanke, pogotovo kad u njima prepozna kvalitet koji postoji u ovoj konferenciji, a koji je pokazala u svim prethodnim godinama. Šabac je treći put domaćin, što pokazuje da je lokalna samouprava zainteresovana da se znanje farmaceutske struke podigne na viši nivo, a to je za nas signal da će se i u nekim svojim budućim koracima Grad pokazati kroz prepoznavanje farmaceutske zdravstvene zaštite kao integralnog dela primarne zdravstvene zaštite, čiji je osnivač, a isto tako farmaceuta kao dela zdravstvenog tima i društvene zajednice- podvukla je Stojkov.\nOrganizator i domaćin skupa je Apotekarska ustanova „Melissa“, koja posluje u okviru veledrogerija „Lin“ iz Šapca.


Udruženje: Broj napada na novinare u porastu | Starmo\nNaslovnica BiH Udruženje: Broj napada na novinare u porastu\nUdruženje: Broj napada na novinare u porastu\nSarajevo — Linija za pomoć novinarima, koja djeluje u okviru Udruženja BH novinari, do kraja oktobra 2019. godine registrovala je ukupno 48 slučajeva kršenja novinarskih prava i medijskih sloboda.\n“Broj napada na novinare od januara do kraja oktobra ove godine je u porastu u odnosu na isti period prošle godine. To je posebno zabrinjavajuće s obzirom da je prošla godina bila izborna godina, a to su periodi kada Linija za pomoć novinarima obično registruje najveći broj slučajeva”, naglasila je generalna tajnica Udruženja BH novinari Borka Rudić.\n“Linija za pomoć novinarima predstavlja veoma konkretnu podršku kolegama koji nam se mogu obratiti u bilo kojoj situaciji kada osjete da im je to potrebno. Smatram da je to posebno važno u vremenu kada broj napada na novinare i kršenja novinarskih prava i sloboda, nažalost, kontinuirano raste”, rekao je Vukelić.\nRusi granatirali ukrajinsku pokrajinu Luhansk: Ubijeno 13 civila\nBH novinari traže da se “hitno istraže prijetnje” blogeru Srđanu Puhalu\n“Medijske slobode u BiH sve gore”\nBH novinari osuđuju verbalni napad na novinarku\nBH novinari: Sve češći pritisci, prijetnje i zastrašivanja


Spasilaèki brodovi spasili 394 izbeglice u Mediteranu - B92\nDva humanitarna spasilaèka broda izvukla su iz Sredozemnog mora 394 izbeglice koji su pokušali da prebegnu iz Afrike u Evropu.\nIzvor: Tanjug nedelja, 1.08.2021. | 13:11\nIlustracija: EPA-EFE/ Elio Desiderio\nAkcija u tuniskim teritorijalnim vodama, na oko 68 kilometara od severnoafrièke obale, na plovnom putu i u blizini naftnih platformi, u kojoj su uèestvovali jedan nemaèki i jedan francuski brod, trajala je punih šest sati, saznaje izveštaè Rojtersa od jednog ocevica.\nJahta Nadir, iz nemaèke nevladine organizacije ResK Šip, kasnije je priskoèila u pomoæ i pružila poršku spasilaèkoj akciji.\nZa sada nije jasno ima li poginulih ili povreðenih meðu izbeglicama koji su u pretrpanom drvenom èamcu pokušavali da se domognu Evrope, ali je potvrðeno da je èamac propuštao vodu i da je motor bio u kvaru.\nSa letnjim temperaturama i povoljnijim meteorološkim prilikama, poveæao se i broj izbeglica koji pokušavaju da iz Libije i Tunisa prbegnu u Italiju i druge evropske zemlje.\nPrema podacima Meðunarodne organizacije za migracije povezane sa UN, samo u ovoj godini je više od 1.100 ljudi koji su bežali od sukoba i siromaštva u Africi i na Bliskom istoku, nestalo u vodama Mediterana.


Crno i belo na crvenoj pozadini bas deluje zastrasujuce za Nemacku i dan danas! Mislim da ovo nije puka slucajnost u propagandnom dizajnu! Razumece ljudi sa malo boljim pamcenjem i makar malo mozga!\nPo Marksu, socijalizam je i trebao da bude prelazna faza do komunizma u industrijski i ekonomskim razvijenim drzavama a ne u razrusenim i osiromasenim kraljevinama. Ovog puta ima sansu za uspeh ako tranzicija drustva bude spora i nekorumpirana.\nEra gospođe merkel i njene partije je završena


Radonjić: Broj slobodnih bacanja rivala mi 'bode oči'\nIzvor: RTS, 17.Maj.2022, 06:26\nPosle poraza u Ljubljani, trener košarkaša Crvene zvezde Dejan Radonjić čestitao je Cedevita Olimpiji i istakao da nije zadovoljan igrom svog tima. Konstatovao je da su suparnici imali neuporedivo više slobodnih bacanja što je bitno uticalo na ishod meča.\nKošarkaše Crvene zvezde pobedila je u Ljubljani ekipa >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << Cedevita Olimpije sa 88:80 nakon produžetka, čime će odluka u polufinalnoj seriji plej-ofa regionalne lige biti doneta nakon majstorice u Beogradu.\n"Zaslužena pobeda Cedevita Olimpije, a mi se odmah okrećemo majstorici, gde je, naravno, cilj pobeda", izjavio je trener trener Radonjić.\nU najdramatičnijoj utakmici ove sezone u regionalnoj ligi, crveno-beli su se izborili za produžetak nakon majstorije Luke Mitrovića koji je promašaj Ivanovića za tri poena vratio u koš uz faul, čime se rezultatom 76:76 ušlo u produžetak u kome crveno-beli nisu imali ni snage ni umeća da dođu do velikog preokreta, a trener Radonjić nije bio zadovoljan igrom tima.\n"Nisam zadovoljan kako smo odigrali, dozvolili smo rivalu da nemetne igru sa mnogo energije i tranzicije, dosta grešaka smo napravili u napadu. Rival je bio agresivniji i čvršći u odbrani. Ono što mi bode oči je veliki broj slobodnih bacanja koje je izvela Cedevita Olimpija (42, dok je Zvezda izvela 15). Ne sećam se da su nam se takve stvari dešavale u Evroligi, gde smo igrali daleko agresivnije", izjavio je Radonjić.\nOdlučujuća utakmica za plasman u finale igraće se u Hali "Aleksandar Nikolić", a termin te utakmice biće naknadno objavljen.\nIzvor: Nezavisne Novine, 17.Maj.2022


VELIKO INTERESOVANJE ZA AKCIJU PKS Više od 70 proizvoda konkuriše za žig Čuvarkuća | Biznis.rs\n18.7.2020 13:33 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nZa žig Privredne komore Srbije (PKS) „Čuvarkuća“, kao potvrdu visokokvalitetnog proizvoda, stvorenog u Srbiji iz domaćih resursa, već je konkurisalo više od 70 proizvoda...\nZa žig Privredne komore Srbije (PKS) „Čuvarkuća“, kao potvrdu visokokvalitetnog proizvoda, stvorenog u Srbiji iz domaćih resursa, već je konkurisalo više od 70 proizvoda iz različitih oblasti, od hemijske i farmaceutske, do prehrambene industrije, saopštila je PKS.\nIako je prošlo tek mesec dana od početka akcije „Stvarano u Srbiji“, svaki dan je sve više kompanija koje svojim proizvodima konkurišu za žig Privredne komore Srbije „Čuvarkuća“, dodaju, kako prenosi Tanjug, u PKS.\nDirektor Sektora za strateške analize, usluge i internacionalizaciju PKS Mihailo Vesović kaže da akcija „Stvarano u Srbiji“ i žig „Čuvarkuća“ imaju cilj da podrže domaće proizvode i proizvođače, uz istovremeno jačanje svesti potrošača o značaju kupovine domaćih proizvoda.\n„Podizanjem svesti kod potrošača o važnosti kupovine kvalitetnih i konkurentnih proizvoda stvorenih u Srbiji podstiče se i razvoj domaće ekonomije“, rekao je Vesović.\nIstiče da i strani brendovi mogu da budu čuvarkuće, bitno je samo da proizvod ispunjava uslove u pogledu kvaliteta i porekla resursa. Takvi proizvodi su deo lokalne zajednice jer koriste materijale, sirovine, rad, znanje i kreativnost iz Srbije.\nMilica Jelić iz Mlekare „Šabac“ kaže da akcija „Stvarano u Srbiji“ dolazi u pravi čas, te da će podrška proizvođačima u promociji kvalitetnih proizvoda nastalih u Srbiji doneti jednu novu vrednost svima u lancu, od proizvođača do krajnjeg potrošača.\n„Nadamo se da će Mlekara “Šabac“ sa tradicijom dugom 90 godina biti među prvim dobitnicima žiga “Čuvarkuća“, koji dolazi kao potvrda posvećenosti proizvodnji mlečnih proizvoda vrhunskog kvaliteta“, rekla je Jelić.\nNavela je da svi proizvodi te mlekare nastaju od domaćih sirovina, visokokvalitetnog mleka koje otkupljuje od 700 proizvođača u Srbiji, a da u timu te kompanije rade već generacije ljudi najčešće iz istih porodica.\nIz beogradske kompanije „Beohemija” stižu pohvale za pokretanje akcije „Stvarano u Srbiji“, a u kompaniji „Esensa“ ističu da su sa zadovoljstvom prihvatili novi koncept PKS koji afirmiše kvalitet domaće proizvodnje, jer je važno dati priliku i podršku proizvodima stvaranim u Srbiji na bazi domaćeg znanja i resursa, entuzijazma, truda i zalaganja domaćih privrednika.\nOsnivač i vlasnik „Srpske kuće piva“ Neven Erić kaže da je nova akcija PKS „Stvarano u Srbiji“ važna i neophodna jer promoviše domaće proizvođače i daje šansu da se brže i kvalitetnije dopre do potrošača, da im se uspešno predstave proizvodi, ali i da se smanji zavisnost od uvoza.\nPrivrednici koji proizvode u Srbiji i imaju kvalitetne proizvode domaćeg porekla mogu aplicirati za dobijanje žiga, pojasnili su u PKS, uz napomenu da proizvod mora da bude stvoren od najmanje 80 odsto domaćih resursa – rada i materijala.\nLista proizvoda za koje se može dobiti žig „Čuvarkuća“ dopunjava se u skladu sa interesovanjem privrednika i ciljevima projekta.\nCeo postupak dobijanja žiga traje 45 dana. Pravo korišćenja žiga „Čuvarkuća“ dobija se na tri godine, sa mogućnošću resertifikacije.\nČUVARKUĆA PKS SRBIJA ŽIG\nJOŠ 81 PROIZVOD DOBIO ŽIG ČUVARKUĆA Prvi put konkurisale kompanije koje se…


Otvoreni Balkan u Tirani: Nismo bure baruta - Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA Otvoreni Balkan u Tirani: Nismo bure baruta\nOtvoreni Balkan u Tirani: Nismo bure baruta\nBujanovačke20. dec 2021.NASLOVNA, POLITIKA0\nBujanovac, 20. decembar 2021. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Severne Makedonije Zoran Zaev doputovaće danas u Albaniju na dvodnevni samit u okviru inicijative „Otvoreni Balkan“. Uoči susreta pozvali su ostale članice Zapadnog Balkana da se pridruže inicijativi „Otvoreni Balkan“.\n„Iako je Inicijativa za ‘Otvoreni Balkan’ do sada obuhvatala samo Srbiju, Albaniju i Severnu Makedoniju, ona je bila i biće otvorena za sve članice Zapadnog Balkana. Koristimo ovu priliku i još jednom pozivamo sve naše komšije da se okupe da svojim građanima ponudimo pogodnosti koje nudimo našim građanima“, navodi se u zajedničkom pismu Vučića, Zaeva i premijera Albanije Edija Rame, koje su objavili mediji u Albaniji, prenosi RTS.\nOni podsećaju da kroz slobodu kretanja ljudi, robe, kapitala i usluga, saradnja može da podstakne trgovinu i ekonomski rast kako bi život bio lakši za svakog čoveka.\nNa skupu u Tirani očekuje se da bude potpisan memorandum o razumevanju u vezi sa radnim dozvolama.\nPredviđeno je i potpisivanje sporazuma između Saveta ministara Republike Albanije, Vlade Srbije i Vlade Republike Severne Makedonije o saradnji u oblasti veterine, bezbednosti hrane i hrane za životinje i fitosanitarnih uslova na Zapadnom Balkanu.\nNajavljeno je potpisivanje sporazuma između Vlade Srbije i Saveta ministara Albanije o međusobnom priznavanju ovlašćenja ovlašćenog privrednog operatera (AEOS), kao i istog sporazuma između Vlade Severne Makedonije i Saveta ministara Albanije.\nInicijativu „Otvoreni Balkan“ za sada ne podržavaju vlasti u Sarajevu, Podgorici i Prištini.\nTAGotvoreni balkan radne dozvole rama vučić zaev\nPrevious PostNa bujanovačkom pravoslavnom groblju ove godine više sahrana nego 2020. Next PostRekonstrukcija škole "Sveti Sava" najverovatnije u aprilu, zavisi od Opštine\nDve nove trake na prelazu Preševo za Otvoreni Balkan


"Donatorska" konferencija: Prikupljeno milijardu evra, ali 900 miliona je zajam a bespovratno samo 80 miliona | Vestinet.rs\nPočetna SRBIJA\t„Donatorska“ konferencija: Prikupljeno milijardu evra, ali 900 miliona je zajam a bespovratno samo 80 miliona\n„Donatorska“ konferencija: Prikupljeno milijardu evra, ali 900 miliona je zajam a bespovratno samo 80 miliona\nZa otklanjanje posledica poplava u Srbiji, na donatorskoj konferenciji u Briselu prikupljeno je 995 miliona evra, a za BiH 809 miliona.\nPredstavnici 23 međunarodne organizacije i 60 zemalja obećali su da će dostaviti ovu sumu.\nKako saznaje B92 skoro 900 miliona evra su zajmovi, a od Evropske unije Srbija će dobiti 80 miliona evra bespovratnih sredstava.\nCifra od 1,8 milijardi evra pomoći za Srbiju i Bosnu i Hercegovinu, koja je danas pomenuta na donatorskoj konferenciji je impozantna, ali je treba uzeti sa rezervom, kaže ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović.\nJoksimovićeva je objasnila da samo manji deo pomenute sume predstavlja svež novac.\n„Moramo da razdvojimo direktne donacije od kredita i da vidimo uslove pod kojiima ćemo te kredite dobiti“, rekla je ona.\nIzveštači iz Brisela sa donatorske konferencije za pomoć Srbiji i BiH javljaju preko društvenih mreža o do sada prikupljenim sredstvima.\nPrenosimo koliko je koja zemlja i organizacija navela da će dati novca za pomoć područijima stradalim u majskim poplavama.\nŠtefan File: Evropska komisija daje 195 miliona evra, od toga 72 miliona već dato. 123 miliona za dalju rekonstrukciju, 95 miliona za BIH, 90 miliona Srbiji, 10 miliona za saradnju.\nSlovačka: 260.000 evra do sada, daje još 400.000 (na pola između BiH i Srbije).\nMađarska: još 1 milion evra za BiH i Srbiju.\nSvajčarska: za poplave 11.8 miliona evra.\nHrvatska: važna regionalna perspektiva, paradoksalno katastrofa nas je povezala, daće 1.350.000 evra za poplave uglavno u BiH.\nČeška: 400.000 evro za energetiku (oko milion kad se sabere vlada i NVO)\nGrčka: već dali 100.000 evra za BiH, 200.000 Srbiji. Stavros Niakos Fondation je dala takođe novac kroz Crveni krst i Mozaik. Neće više davati.\nRumunija: do sada 200.000 euro, daće još 100.000 dolara.\nBugarska: do sada dali nekoliko stotina hiljada, daće jos 50.000 evra za Srbiju, isto toliko za BiH.\nAlžir: već dali 500.000 za Srbiju i toliko za BiH.\nAustrija: do sada dala više od 4 miliona evra za obe zemlje za 2014 godinu.\nAzerbejdžan: do sada 1 milion dolara za obe zemlje, odlučuju da li će da uslise dodatne zahteve od BiH i Srbije.\nDanska: daće 7 miliona evra za sledecu godinu.\nJapan: do sada 300.000, daće po 5 miliona evra svakoj zemlji bazirano na planu za rekonstrukciju i zahtevima prema Japanu.\nMaroko: 200.000 doalra da podele dve zemlje, otvoreni za još.\nNorveška: Ukupno oko 9 miliona evra za obe zemlje.\nRusija: do sada donirao NIS, ruska crkva dali preko milion, 30.5 miliona će da daju (ili su dali nije jasno)\nŠvedska: samo za poplave po 2 milona evra za obe zemlje\nVelika Britanija: 2 miliona fontu, dogovoriće se sa vladama za šta\nMakedonija: dali do sada po 100.000 evra, za BiH, Srbiju i Hrvatsku, dali više od 100 hiljada vera za određene organizacije\nKosovo: nude ljudske resurse i ostalu pomoć.\nMeđu najvećim donatorima je bila Evropska banka za obnovu i razvoj koja je Srbiji već stavila na raspolaganje preko 300 miliona evra za obnovu javnog sektora, a Bosni 58 miliona evra, dok je obema zemljama odobreno još po 100 miliona evra za potrebe malih i srednjih opština u otklanjanju posledica poplava.\nEvropska investiciona banka je na konferenciji saopštila da je za Srbiju odobreno 170 miliona evra, a za Bosnu 90 miliona evra, Međunarodni monetarni fond je najavio 95 miliona za Bosnu, Svetska banka, pored ostalog, 200 miliona evra pozajmica Srbiji za mala i srednja preduzeća, 100 miliona za obnovu energetike i poljoprivrede, kao i 200 miliona BiH za srednja i mala preduzeća, Razvojna banka Saveta Evrope je Bosni odobrila pozajmice od 69 miliona, a Srbiji u visini od 32,5 miliona za podršku malim i srednjim firmama.\nMeđunarodna finansijska korporacija, članica Svetske banke, je odobrila zajedno Srbiji i BiH 370 miliona za obnovu infrastrukture i privrede. Kako je na kraju donatorske konferencije rekla komesarka za vanredne situacije Kristalina Georgieva, sredstva je obećalo više od 80 zemalja i međunarodnih organizacija.\nPremijerka Slovenije Alenka Bratušek izjavila je ranije da će od obezbeđenih sredstava jedan trećina biti donacije, a ostalo povoljni zajmovi, prenela je agencija STA.\nPredsedavajući Predsedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović zadovoljan je rezultatima donatorske konferencije u Briselu.\n„Zadovoljan sam, Srbija je dobila nešto ispod milijardu evra, BiH nešto više od 800 miliona evra, to su solidne sume“, rekao je Izetbegović Tanjugu i dodao da se s tim sredstvima može uraditi „ozbiljan posao“.\nOn je ukazao da su ta sredstva većinom krediti, ali „sa takvim uslovima da je to skoro na nivou granta“ (bespovratna pomoć).\nPredsednik Tomislav Nikolić je u u Briselu preneo da, po proceni koju je Vlada Srbije sačinila u saradnji sa EU i UN, šteta od poplava je milijardu i po evra.\nPredsednik je posle donatorske konferencije izjavio da je Srbiji i BiH na raspolaganju oko 1,7 milijardi evra sredstava po različitim osnovama.\nBakir IzetbegovićBriselCrveni krstDanskaevropske integracijeHrvatskaIzetbegovićKanadakatastrofaObrenovacorganizacijaparadokspolaganjePoljskapredstavljapremijerkarezultatiRumunijaRusijaSADSlovačkaSlovenijeŠtefan FileSvetska bankaTomislav NikolićuraditiVelika Britanijavesti\nNASA tvrdi da će pronaći vanzemaljce u narednih 20 godina\n„Izbeglice zbog ratnih strahota“: 172 ukrajinske krave prebegle iz Luganske oblasti u Rusiju?


Pozicija na kojoj je Partizan siguran je znak da će u polufinalu igrati sa Crvenom zvezdom ili kragujevačkim Radničkim.\n"Sada je sigurno da ćemo biti treći u prvenstvu što samim tim zanči da ćemo u polufinalu igrati sa Zvezdom ili Radničkim. Nastavićemo da treniramo i otklanjamo nedostatke, kako bi smo mogli da pobedimo šampione poput ovih iz Kragujevca. Takođe, okrećemo se i Ligi šampiona jer tek sada slede najteži ispiti", zaključio je Vujasinović.\nVaterpolisti Srbije doputovali su u Split, gde u četvrtak (17.30) igraju utakmicu prvog kola kvalifikacionog turnira Evropa kupa protiv Malte. Protivnici su još Grčka (petak, 17.30), te Holandija (subota, 10.30) i Hrvatska (subota, 19 sati). Naša selekcija ove srede ima trening na bazenu na "Poljudu".\nOprez u taboru svetskih prvaka jer su Mađari vratili iskusne asove\nNorbert Madaraš, Deneš i Danijel Varga, Gergelji Kiš i Peter Biroš samo su neka od dobro poznatih imena mađarskih vaterpolista sa kojima će aktuelni prvaci sveta, reprezentativci Srbije, igrati u polufinalu Svetskog prvenstva.\nHrvatski mediji: Vaterpolisti Crne Gore "neočekivano" pobedili Srbiju\nHrvatski mediji s ogorčenjem su prokomentarisali rasplet u B grupi vaterpolo prvenstva Evrope u Ajndhovenu, gde je sigurni učesnik polufinala Srbija porazom od Crne Gore "otpisala" od borbi za medalju aktuelnog šampiona, reprezentaciju Hrvatske.\nSrpski torpedo u Berlinu: Stjepanović šampion Evrope!\nVelimir Stjepanović osvojio je zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu u Berlinu na 400 metara slobodnim stilom! Plivač iz Srbije je završio trku sa rezultatom 3:45.66 minuta ostavivši drugoplasiranog više od sekunde iza sebe.\nVATERPOLO Počinje regionalna liga, Srbija sa šest timova\nU subotu počinje jubilarna, 10. sezona regionalne lige u vaterpolu.\nSlavni hrvatski vaterpolista Nikša Dobud suspendovan na četiri godine!\nVaterpolista dubrovačkog Juga i reprezentativac Hrvatske Nikša Dobud suspendovan je na četiri godine iz tog sporta, jer se nije pojavio na doping testu 21. marta, saopšteno je na sajtu Vaterpolo saveza Hrvatske (HVS).\nDOVEDI SRBE ZA TROFEJE Ferencvaroš angažovao dvojicu olimpijskih šampiona\nMađarski vaterpolo klub Ferencvaroš doveo je dvojicu zlatnih "orlova" sa Olimpijskih igara u Riju, Slobodana Nikića i Nikolu Jakšića.\nNastupila u Beogradu, nestala pokraj Ibice: Tužan kraj svetske zvezde u ronjenju\nNajbolji svetski ronilac na dah, Natalija Molčanova, nestala je tokom rekreacionog ronjenja u blizini Španije i lokalne vlasti strahuju da je mrtva.\nPreminuo svetski šampion u plivanju Aleksander Dale Oen\nSvetski šampion u plivanju Aleksander Dale Oen iz Norveške umro je u trening centru u Arizoni, saopštila je Plivačka federacija njegove zemlje.\nSavić: Prebrodili smo šok protiv Crnogoraca, biće spektakl protiv Mađara\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije Dejan Savić izjavio je nakon preokreta i pobede nad Crnom Gorom 10:9 da su "delfini" uspeli da se oporave nakon lošeg početka i naprave podvig plasmanom u finale Evropskog prvenstva.


Pokrajinski sekretarijat za energetiku i mineralne sirovine - Treći sajam saobraćaja dobra prilika za strateško sagledavanje problema, izazova i projekata u toj oblasti\nTreći sajam saobraćaja dobra prilika za strateško sagledavanje problema, izazova i projekata u toj oblasti\nTreći sajam saobraćaja pod nazivom TRAFFIC SOLUTIONS EXPO 2019. otvoren je danas na Novosadskom sajmu. Pored izlagačkog dela manifestacije, tokom tri sajamska dana, od 16. do 18. oktobra, na programu će biti panel-diskusije, okrugli stolovi, tribine i prezentacije, sa ciljem da se što efikasnije povežu predstavnici lokalnih samouprava i privrede, primenom različitih rešenja za unapređenje saobraćaja.\nCilj Sajma, koji se i ove godine bavi stručnim i tržišno orijentisanim temama, jeste stvaranje poslovne platforme koja objedinjuje investitore, resorne institucije i organizacije i donosioce odluka na nacionalnom i lokalnom nivou sa privrednim sektorom, s obzirom na to da oblast putne privrede beleži stalan rast.\nPored Pokrajinskog sekretarijata za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj, podršku Sajmu su pružili Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije i Grad Novi Sad.\nPokrajinski sekretar Nenad Grbić obratio se prisutnima kao učesnik otvarajući panel-diskusije na temu investicija u saobraćaju i niskogradnji u Republici Srbiji i regionu. On je istakao značaj saobraćaja za razvoj ekonomije i društva u celini, budući da je u toj privrednoj grani zaposleno oko 120.000 ljudi i da posluje čak 32.000 preduzeća. Grbić je dodao da na teritoriji AP Vojvodine dominira drumski saobraćaj sa 80 odsto u prevozu robe i čak 90 odsto u prevozu putnika.\n,,Saobraćaj je veoma značajan za privlačenje direktnih stranih investicija. Bitna stavka jeste formiranje cene, odnosno zavisnih troškova, koji u našoj zemlji zbog konkurentnosti i lošije saobraćajne infrastrukture, čine i do 30 odsto. Republička i Pokrajinska vlada unapređuju vodeni saobraćaj, prevashodno lučku infrastrukturu, a u toku je i izgradnja brze dvokolosečne pruge između Beograda i Budimpešte. U pokrajini se sprovodi nekoliko IPA prekograničnih projekata, pre svega na Begeju i Tisi u izgradnji prevodnica, kao i sidrišnog pristaništa u Zrenjaninu, a sprovodi se i projekat čiji smo nosilac, a to je izrada tehničke dokumentacije za prugu Subotica–Baja“, rekao je sekretar Grbić.\nSajam saobraćaja, usklađen sa ciljevima Novosadskog sajma s obzirom na to da je generator razvoja privrede, prevashodno je namenjen stručnoj javnosti u oblasti saobraćaja i transporta, kao i donosiocima odluka, predstavnicima međunarodnih i domaćih organizacija i fondova koji investiraju u saobraćajnu infrastrukturu, obrazovnim ustanovama i strukovnim organizacijama, te široj društvenoj javnosti, kako bi se što potpunije sagledali problemi i izazovi unutar ove i srodnih oblasti.\nIzlagači na ovogodišnjem Sajmu saobraćaja su proizvođači, uvoznici i pružaoci različitih usluga iz svih vidova saobraćaja, a u okviru raznih izlagačkih oblasti, poput planova razvoja u saobraćaju, saobraćajnog inženjeringa, izgradnje i održavanja saobraćajne infrastrukture, mehanizacije, signalizacije, logistike i sl.\nPoseban akcenat je u stručnoj javnosti stavljen i na sisteme i opremu za projektovanje, upravljanje, merenje, praćenje i kontrolu saobraćaja, planiranje i organizaciju prevoza, vozila i prateće opreme, stručnu edukaciju i osiguranje putnika, robe, vozila i opreme u saobraćaju.\nSajam saobraćaja se održava u Kongresnom centru Master Novosadskog sajma, a ulaz za sve posetioce je besplatan. Najavljen je i Četvrti sajam saobraćaja, koji će biti održan od 14. do 16. oktobra 2020. godine.


Solarni kolektori za vode I SEIDO SISTEMI I NOVA TEHNOLOGIJA\nНачало › Solarni kolektori\nza grejanje u najvećem broju slučajeva se koriste kao dodatni izvori toplote, dok kao osnovni služe plinski ili električni kotlovi.\nNjihova upotreba u vidu primarnog energetskog izvora je retka i ograničena na područja s dovoljnom količinom Sunčevog zračenja tokom cele godine, u kojima su istovremeno i klimatski uslovi povoljniji pa je i sezona grejanja kratka. Iz tog razloga takvi solarni sistemi se najviše koriste za pripremu i potrošnju tople vode\nKonsalting i projektovanje, isporuka i montaža, servis\nSolarni kolektori SEIDO sa vakuumskim cevima su sastavni deo solarnih sistema koji služe za zagrevanje vode potrebne za korišćenje u domaćinstvima, privatnim zgradama, hotelima, restoranima, a mogu koristiti za zagrevanje bazena za kupanje.\nMontaža kolektora se može vršiti na krovu, fasadi objekta, dvorištu ili na bilo kom drugom pogodnom mestu. Prilikom montaže solarni kolektor treba okrenuti ka JUGU da bi iskorišćenje sunčeve energije bilo veće. UGAO pod kojim se kolektor mora postaviti je 35° do 45°.\nSolarni kolektor ovog tipa jednostavno funkcioniše i proizvodi veću količinu toplotne energije u odnosu na panelni kolektor.\nKorišcenjem sunčeve energije u zagrevanju potrošne tople vode i grejanju prostora u kome živimo i imo možemo smanjiti potrošnju konvencionalnih izvora energije i smanjiti zagadjivanje okoline.\nNaravno, možemo ostvariti i znacajne uštede u kucnom budžetu, što u slučaju današnje globalne krize još više dobija na značaju. Sunčeva svetlost ( energija ) nam je svima dostupna i besplatna.


PREDSEDNIK KANCELARIJE ZA SLOVAKE U DIJASPORI U POSETI NSSNM - Minority News\nDana 12. aprila 2021. godine, predsednik Kancelarije za Slovake u dijaspori Milan Jan Pilip, posetio je Nacionalni savet slovačke nacionalne manjine u Novom Sadu u okviru svog nedeljnog poslovnog boravka u Srbiji. U delegaciji sa predsednikom ove kancelarije bili su i Igor Vencel, zamenik ambasadora Republike Slovačke u Beogradu, Kristina Vargova i Denis Palutka, zaposleni ove kancelarije iz Bratislave.\nLjibuška Lakatoš, predsednica NSSNM, dočekala je uvažene goste iz Slovačke u prostorijama NSSNM. U delegaciji Nacionalnog saveta bili su potpredsednici NSSNM Tatjana Vujačić i Zlatko Šimak, kao i direktor Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka Vladimir Francisti.\nTokom sastanka u Nacionalnom savetu, predsednica Lakatošova upoznala je goste o aktivnostima NSSNM, podvukla je značaj saradnje sa Kancelarijom za Slovake u dijaspori. Centralna tačka sastanka bilo je pitanje izgradnje Slovačkog centra u Novom Sadu i predstojeće potpisivanje ugovora NSSNM sa kancelarijom, što bi trebalo da bude praćeno prenosom sredstava i postepenim početkom radova na izgradnji. Prisutni su podvukli veliki značaj postojanja ovog objekta, koji će u bliskoj budućnosti na jednom mestu okupiti sve institucije slovačke nacionalne manjine, sa sedištem u Novom Sadu.\nBilo je reči i o aktivnostima Nacionalnog saveta tokom pandemije, posebno u oblasti obrazovanja, kao i o predstojećem popisu stanovništva u Republici Srbiji. Gosti su razgovarali o iskustvu Slovačke Republike u ovoj oblasti i o prednostima primene elektronskog modela popisa u Slovačkoj. Ako se sličan model primeni i u našoj državi, za slovačku nacionalnu manjinu bilo bi posebno interesantno da mapira broj emigriranih lica u svetu.\nU nastavku sastanka u savetu je održana konferencija za štampu za medije koji izveštavaju na slovačkom jeziku.\nTokom jednonedeljne posete delegacija iz Slovačke, predvođena predsednikom M. J.Pilipom, posetiće Bački Petrovac, Gložan, Selenču, Kovačicu i Staru Pazovu, a takođe će posetiti i pojedine institucije od posebnog značaja za slovačku nacionalnu manjinu u Novom Sadu, kao i Ministarstvo za ljudska i manjinska prava u Palati Srbija i Ministarstvo državne uprave i lokalne uprave u Beogradu.


Bugarska: Predsednik pozvao demonstrante na razgovor\nPredsednik Bugarske Rozen Plevnelijev pozvao je u utorak uveče predstavnike učesnika građanskih protesta protiv velikog rasta cena struje i siromaštva da se sastanu sa bugarskim zvaničnicima kako bi se našlo rešenje za krizu u zemlji.\nPlevnelijev je poziv uputio posle završetka sednice Nacionalnog saveta za bezbednost, ali je i upozorio da je neophodan kompromis.\n"Neke od zahteva demonstranata moguće je ispuniti, dok drugi nisu realni", izjavio je Plevnelijev.\nParlament se takođe u utorak sastao da raspravlja o izmenama zakona o energetici kojim bi se omogućila niža cena struje za građane. Izmene zakona su usvojene, i na snagu će stupiti u srede. Na osnovu njih, obični građani će moći da utiču na odluke nacionalnog regulatornog tela za energetiku - agencije, koja pored ostalog određuje cene struje.\nProtesti u Sofiji i drugim većim gradovima počeli su pre dve sedmice zbog uvećanih januarskih računa za struju, ali i zbog sve većeg siromaštva u zemlji, a demonstracije su postepeno prerasle u građanske nemire širih razmera, podseća Beta.\nProšlonedeljni sukobi policije i demonstranata u kojima je povređeno dvadesetak ljudi nagnali su premijera Bojka Borisova i njegovu vladu da podnesu ostavke, zbog čega Bugarsku najranije u maju očekuju prevremeni parlamentarni izbori.


Sve bliži odbrani titule: Sanjin Pehlivanović osvojio i drugi završni Masters za prvaka BiH – Sport Centar Sve bliži odbrani titule: Sanjin Pehlivanović osvojio i drugi završni Masters za prvaka BiH – Sport Centar\nNajbolji bh. igrač bilijara, Sanjin Pehlivanović, pobijedio je i na drugom završnom Mastersu te se približio odbrani titule državnog šampiona.\nMasters, na kojem su nastupila 32 najbolja igrača s regionalnih divizija, igrao se u Bilijar klubu „Sports pub“ u Doboju, u disciplini „9“, a finale je bilo repriza prvog Mastersa koji se igrao u Posušju, meč između Pehlivanovića (SBK Predator) i Zorana Pucara (BK Čapljina). Pehlivanović je pobijedio 9:2.\nU polufinalu je šampion savladao Vanju Kovačevića istim rezultatom, 9:2, dok je Pucar bio bolji od Adija Kulalića, 9:6.\nNakon dva odigrana Mastersa Pehlivanović je prvi s maksimalnih 1000 bodova, ispred Pucara koji je osvojio 700. Slijede Kulalić 500, Vanja Kovačević 410, Ajdin Piknjač 400, Faruk Terzić 370, Slaven Kozarić 360, Nedim Đapo i Hannan Memić po 320…\nPosljednji Masters igrat će se 25. i 26. januara u prostorijama Bilijar kluba Balabushka u Sarajevu, gdje ćemo osim državnog šampiona dobiti i osam učesnika naredne sezone Balkan toura. Naime, osam prvoplasiranih sa ukupne rang liste nastupit će na takmičenju najboljih igrača Balkana, koje se vrlo uspješno održava već dvije sezone.\nTalentirana Hannan Memić osvojila 3. kolo Državne lige BiH u bilijaru\nAutor: Zlatko ŠARIĆ, jun 8, 2020\nKompletirano prvo kolo Prvenstva BiH u bilijaru: Đekić slavio u Doboju, Adilagić u Cazinu


SPAJIĆ: CG da konsoliduje javne finansije i nađe nove izvore privrednog rasta – Portal Luca\nSPAJIĆ: CG da konsoliduje javne finansije i nađe nove izvore privrednog rasta\nCrna Gora mora da konsoliduje javne finansije i nađe nove izvore privrednog rasta, za šta je ključna diverzifikacija privrede, saopštio je ministar finansija i socijalnog staranja, Milojko Spajić, na sastanku sa srpskim kolegom, Sinišom Malim.\n„U tom smislu ključne su nam kapitalne investicije, a pogotovo i auto-put prema Srbiji“, rekao je Spajić na sastanku u Beogradu.\nSadržajan i konstruktivan sastanak sa ministrom Malim. Značajna razmjena iskustava, imajući u vidu put konsolidacije javnog duga koji je Srbija prošla kao i porast međunarodnih investicija uprkos pandemiji. Odnos Crne Gore i Srbije jedan je od ključnih za integraciju na Balkanu. pic.twitter.com/zoV6MfLw4t\n— Milojko Spajić (@MickeySpajic) May 26, 2021\nIz Ministarstva finansija i socijalnog staranja saopšteno je da je Spajić ocijenio da je za Crnu Goru ključno iskustvo Srbije, koja je prošla kroz proces fiskalne konsolidacije i izbjegla bankrot 2013. godine.\n„Crna Gora se danas nalazi u sličnoj situaciji i zato moramo da konsolidujemo javne finansije i da nađemo nove izvore rasta. U tom smislu nam je dragocjeno iskustvo Srbije koja je uspješno prošla kroz proces fiskalne konsolidacije, promijenila strukturu ekonomije i danas postiže odlične ekonomske rezultate i ima kredibilitet među stranim investitorima“, naveo je Spajić.\nOn je dodao da je za crnogorsku ekonomiju ključna diverzifikacija privrede, kako bi se našli novi izvori privrednog rasta.\nMali je saopštio da je Crna Gora na svojevrsnoj prekretnici i da treba da gradi svoj kredibilitet u međunarodnoj javnosti.\n„Važno je i da nađe nove izvore rasta, koji ne podrazumijevaju isključivo turizam, kao što je to do sada bio slučaj“, poručio je Mali.\nOn je podsjetio na iskustvo Srbije u prethodnom periodu, u kojem je uspješno prošla kroz proces strukturnih reformi.\n„Drago nam je što možemo to iskustvo da podijelimo sa Crnom Gorom. Želimo da sve ekonomije regiona budu što uspješnije i da kao region idemo naprijed, jer nas strani investitori posmatraju kao cjelinu“, rekao je Mali.\nSpajić i Mali su razgovarali o ekonomskoj situaciji u Srbiji i Crnoj Gori, privlačenju investitora i razvoju regiona.\nOni su se saglasili da je važno da se nađu zajednički interesi za razvoj regiona, jer to znači nove investicije, radna mjesta i više prihoda u budžetu. U tom smislu, oni su zaključili i da je od velikog značaja inicijativa Mini Šengen, koju je pokrenuo predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\nIz Ministarstva su podsjetili da je u pitanju prvi zvanični sastanak ministara finansija Crne Gore i Srbije u posljednjih nekoliko godina, kao i da je na njemu dogovoreno intenziviranje saradnje u narednom periodu.\nPovezane teme:Milojko SpajićSiniša Mali\nKABINET PREDSJEDNIKA: Populistička priča o majbahu ne zaslužuje komentar\nŠVER CIGARETA: Saslušanje Krivokapića i Spajića 2. juna\nUNICEF: Podržavamo analizu sistema socijalne zaštite Crne Gore radi smanjenja siromaštva i osnaživanja porodica


Revijalni pikado turnir u Noćnom vuku - Ozonpress :: internet portal\nLetnji peiod je uglavnom mrtva sezona, kada su u pitanju pikado turniri, ali Pikado klub Noćni vuk se ipak postarao da prošle subote na revijalnom turniru u bašti istoimenog kafea okupi barem deo učesnika Lige zapadne Srbije u elektronskom pikadu. Mada je sezona godišnjih odmora u punom jeku turnir je ipak okupio zavidan broj ekipa i igrača.\nOsvajanjem prvog mesta u pojedinačnoj konkurenciji Milan Glišović je potvrdio da ga nije napustila dobra forma koju je demonstrirao na nekoliko poslednjih turnira u okviru lige. U finalnom meču Glišović je savladao Aleksandra Bogdanovića, dok je treće mesto pripalo Željku Kostiću koji je dobrom igrom u Noćnom vuku najavio mogućnost da se bori za visok plasman u novoj sezoni Lige.\nEkipno takmičenje u Noćnom vuku su obeležile najrazličitije kombinacije, budući da su jedino ekipe Noćni vuk i Haski nastupile u punom sastavu. Prvo mesto zauzela je ekipa Haski(Momčilo Vulović i Zoran Stevanović-Ćekin) koja je u finalnom meču savladala ekipu AB+MG (Aleksandar Bogdanović i Milan Glišović), dok je ekipa Noćni vuk morala da se zadovolji trećim mestom.\nMada je uobičajeno da se pikado turniri organizuju u zatvorenom prostoru, revijalni turnir u Noćnom vuku mogao bi da bude podsticaj i ostalim organizatorima turnira koji se igraju u okviru Lige zapadne Stbije u elektronskom pikadu, a pod uslovom da raspolažu letnjom baštom, da tokom letnjih meseci organizuju slična takmičenja. Na jednoj strani da tekmičari budu u prilici da testiraju formu, a na drugoj kako bi se popularisao pikado, koji je sve popularniji u našem gradu.


Foto: Zoran Spahić/danas.rs\nPočetak nove sezone kampanje „Ne prljaj. Nemaš izgovor!“ u Somboru\nNe prljaj, nemaš izgovor!\nOvu informaciju glavni i odgovorni urednik SNTV Živojin Pavlović dobio je od Telekoma, a potvrdio Udruženju novinara Srbije. U dopisu koji je Telekom Srbija poslala uredništvu televizije koja je od 2012. od kada je počela da radi promovisala isključivo teme iz nauke, kulture i obrazovanja, navodi se da ugovor neće biti produžen, kao i da se „emitovanje programa kanala SNTV obustavlja“.\n„Sada smo za razliku od prethodnih godina, dobili dopis da ne žele da obnove ugovor i da naš TV kanal više neće emitovati“, rekao je Petrović za UNS i dodao „da oni po ugovoru imaju pravo da raskinu saradnju bez obrazloženja, što su i učinili“.\nDanasu su juče iz Telekoma Srbija rekli da Srpska naučna televizija „nije opravdala očekivanja i potrebe Telekoma Srbije u tehničkom i programskom smislu“.\n– Saradnja sa Srpskom naučnom televizijom započeta je tokom 2012. upravo iz razloga što je Telekom Srbija prepoznao potencijal, važnost i društvenu odgovornost programskog koncepta SNTV. Tokom ugovornog odnosa, Telekom Srbija je u izvesnoj meri finansijski pomagao i za ovaj projekat izdvajao određena finansijska sredstva – navodi se u obrazloženju Telekoma.\nPotencijal i kvalitet televizija u ponudi mts TV usluge meri se, ističu u ovoj kompaniji, na jedinstven način za sve televizije u ponudi i izražava kroz plasman pojedinačnih televizija na listama gledanosti.\n– Gledanost Srpske naučne televizije tokom saradnje bila je jako niska, a u poslednjih nekoliko meseci distribucije kanal je u šeru ispod pozicije 200 na listi gledanosti – napominju u Telekomu. U ovoj kompaniji smatraju da je programski koncept degradiran, da ciljevi nisu zadovoljeni ni u tehničkom ni u programskom smislu, niti ciljevi projekta uopšte, te da iz navedenih razloga, Telekom Srbija nema dalji interes distribucije pomenutog kanala. Podršku naučnom konceptu nastaviće, kako su istakli, kroz druge biznis aktivnosti.\nMeđutim, iako Telekom ni u naznakama ne pominje bilo koje druge objašnjenje za raskid ovog ugovora osim gore pomenutog, u domaćoj javnosti odavno je poznata „netrpeljivost“ među kablovskim operaterima, te ovaj događaj deluje samo kao logičan sled. Naime, Komisija za zaštitu konkurencije je polovinom maja odobrila Junajted mediji koja je u većinskom vlasništvu investicione kompanije KKR (koja je kupila SBB) kupovinu Srpske naučne televizije. S druge strane, početkom jula ove godine Privredni sud u Beogradu odbio predlog RTS-a za određivanje privremene mere kojom bi se SBB-u zabranilo da reemituje televizijske kanale RTS-a, posredstvom usluge EON, koja omogućava korisnicima da prate program uživo i odloženo preko interneta.\nSud je odbio tužbu nacionalne televizije, koja je tražila da se utvrdi da je SBB povredio srodno pravo proizvođača emisije tako što je program RTS 1, 2, 3 kao i RTS HD neovlašćeno reemitovao na platformi EON. RTS je tražio da se SBB-u zabrani dalje reemitovanje njegovih kanala, međutim, sud je ocenio da nisu ispunjeni uslovi za određivanje privremene mere, jer tužilac, kako su preneli mediji, nije učinio verovatnim da bi bez predložene privremene mere ispunjenje njegovog potraživanja bilo osujećeno, znatno otežano ili da će biti upotrebljena sila ili nastati nenadoknadiva šteta. Naime, RTS je od Junajted grupe tražio ranije, posebne naknade za opciju premotavanja i za emitovanje programa na mobilnim telefonima i računarima, međutim, u ovoj kompaniji tvrde da su to usluge koje se nigde u svetu ne naplaćuju.\nProfesor Fakulteta političkih nauka Rade Veljanovski kaže za Danas da u ovakvim slučajevima ne postoje stroga pravila ni principi koje neko mora da poštuje i da je na kablovskim operaterima da sami odluče šta da rade.\n– Oni prema tome imaju komercijalni odnos, to je stvar interesa, ali postoji nešto što se može nazvati dobrom praksom a ona postoji u razvijenim demokratskim zemljama gde se nikad neće dogoditi da se neki sadržaj skine ako za njega postoji interes – ističe Veljanovski.\nI u Srbiji, kako kaže, treba da gradimo takvu praksu, naročito jer nemamo mnogo dobrog edukativnog programa, naročito domaćeg.\n– Treba podsticati razvoj takvog medijskog sadržaja. Činjenica je da takvi sadržaji nisu previše gledani, oni postoje i u drugim državama uglavnom na javnim servisima i nikome ne pada na pamet da ih skine sa programa. Na primer, za Treći program Radio Beograda statistika je pokazala da nikad nije imao mnogo slušalaca, ali nekada se moramo voditi javnim interesom – ističe Veljanovski.\nPrve nesuglasice između KKR u čijem su vlasništvu SBB, samim tim i televizija N1 i, s druge strane javnog servisa, pojavila se još u martu kada je RTS zatražio od Regulatornog tela za elektronske medije da preispita odluku SBB-a o novom rasporedu kablovskih kanala u kom je na njihovoj mreži pozicija jedan pripala upravo Televiziji N1, a ne RTS, kako je to ovde godinama običaj. N1 je posle tog „natezanja“, ipak, ostao na mestu broj 1. kod kablovskog operatera SBB, međutim, sukobi na ovoj relaciji su nastavljeni. „Raskid“ Telekoma sa SNTV je samo poslednji u nizu.\nViše iz ove kategorije « Mediteranski motivi Miloša Mitrovskog\tBez nepravičnih penala mobilnih operatera za raskid ugovora »


Strong Swi 120-2.5 Invertorski cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Mašine & Alati > Mašine i oprema > Aparati za varenje > Strong Aparati za varenje\nStrong Swi 120-2.5 Invertorski cene\nTrenutno nemamo slike za Strong Swi 120-2.5 Invertorski\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Strong Swi 120-2.5 Invertorski po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Strong Swi 120-2.5 Invertorski na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Aparati za varenje cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Strong Aparati za varenje, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Strong Swi 120-2.5 Invertorski sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Strong Swi 120-2.5 Invertorski. Pre kupovine, podatke za Strong Swi 120-2.5 Invertorski proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


NBC: Trampov sin se sastao sa bivšim sovjetskim špijunom\nI. Đ. 14. jula 2017. 13:59\nPrema saznanjima „En-Bi-Si njuza“, da je prilikom prošlogodišnjeg susreta predizbornog tima Donalda Trampa, u kojem je bio i njegov sin, i ruske advokatice Natalije Veseljnickaje, u njenoj pratnji bio i američki lobista ruskog porekla koji je služio u sovetskoj vojsci i bio kontraobaveštajac.\nAmerička televizijska mreža navodi da pojedini zvaničnici SAD sumnjaju da je bivši spijun, kojem nije navedeno ime, i dalje povezan sa ruskom obaveštajnom službom.\nOn se, kako navodi En-Bi-Si, u društvu Veseljnickaje u junu 2016. u „Trampovoj kuli“ u Njujorku sastao sa Donaldom Trampom mlađim, zetom šefa Bele kuće Džaredom Kušnerom i tadašnjim šefom Trampove predizborne kampanje Polom Manafortom.\nNavodi se da je sovjetski kontraobaveštajac nakon odslužene vojske emigrirao u SAD gde danas ima dvojno državljanstvo.\nVeseljnickaja je za „En-Bi-Si njuz“ priznala da je na sastanku bila u pratnji barem još jednog čoveka, ali je odbila da kaže o kome se radilo i negirala da ona ima bilo kakve veze sa Kremljom.\nTramp tokom predsedničkog mandata izgubio ogromno bogatstvo\nŠta je Tramp pokušao da sakrije u novoj kancelariji? (foto)\nTramp upao na svadbu pa održao miting (video)\nTramp: Nešto se dešava, nešto suludo\nSastanak su ugovorili Tramp mlađi i publicista Rob Goldstoun, za kojeg američka televizija navodi da je povezan sa Rusijom i koji je u mejlu najstarijem sinu predsednika SAD poručio da bi ruska advokatica mogla da ponudi materijal koji je potencijalno štetan po predizbornu kampanju Hilari Klinton.\nNakon što je javnost saznala sa njegovu komunikaciju mejlovima sa Goldstounom, Tramp mlađi je izjavio da bi „iz ovog ugla, verovatno uradio stvari mao drugačije“, dok je njegov otac kazao da nije znao za sinovljev susret sa ruskom advokaticom, ali da bi „mnogi ljudi otišli na taj sastanak“.\nDonald Trampspijunsovjetski savez\nBeroš: Rast broja novozaraženih je pritisak na bolnice\nInspektori IAEA posetili nuklearno postrojenje u Natancu\nHR vlada odlučila o isplati tzv. kovid dodatka penzionerima\nEMA sledeće nedelje o bezbednosti ”Džonson i Džonson” vakcin\nPokrajine kritikuju planove Merkel koji uključuju policijsk\nLogar: Indiskrecija o Pahoru je diplomatski kiks BiH\nMenjam rasnog pastuva (90 god.) za ford mustang 2004. godište.


Da li će protesti u Americi ugroziti epidemiološku situaciju? | Ekspres.net\nProtesti širom SAD zbog smrti Afroamerikanca Džordža Flojda koji je preminuo tokom policijskog privođenja mogli bi da ugroze epidemiološku situaciju u zemlji, ali i da onemoguće uspešno sprovođenje testiranja na koronavirus, upozoravaju stručnjaci.\nKako navode, nemoguće je sprovesti i praćenje kontakata jer inficirani Covidom-19 treba da znaju s kim su bili u kontaktu, što je nemoguće ako su prisustvovali masovnim okupljanjima.\nČitav proces se oslanja i na poverenje u državu, a dr Sandro Galea, dekan Fakulteta za javno zdravlje Bostonskog univerziteta, kaže da su aktuelni događaji “dalja pretnja poverenju koje nam je potrebno”.\n“Ako toga nema, plašim se da će naši kapaciteti da kontrolišemo nova žarišta biti limitirana”, rekao je Galea, prenosi AP.\nZdravstveni stručnjaci su se nadali da će ponovno otvaranje ekonomije biti praćeno masovnim testiranjem, praćenjem kontakata i merama izolacije, kao bi se sprečio novi talas epidemije.\nNa protestima koji su izbili prošle nedelje, međutim, okupile su se hiljade ljudi u bliskom kontaktu u više od 20 gradova.\nPovezane vesti – BURNO ISPRED BELE KUĆE: Vatra, suzavac, Tramp morao u bunker\nAP navodi da nije jasno da li će sami protesti izazvati novu epidemiju.\nProtesti su bili na na otvorenom,gde se virus ne širi tako brzo kao u zatvorenom prostru.\n“Mnogi demonstranati su nosili maske, a većina kontakata nije bila rizična jer su se ljudi kretali i prolazili jedni pored drugih”, smatra dr Vilijam Šefner, stručnjak za zarazne bolesti na Univerzitetu Vandserbilt.\nIpak, stručnjaci strahuju da bi javni napori za suzbijanje zaraze mogli da budu narušeni pored ostalog zbog nemogućnosti sprovođenja testova.\nTako je u Los Anđelesu gradonačelnik saopštio da je 19 laboratorija zatvoreno iz bezbednosnih razloga zbog nasilnih protesta, dok je u Mineapolisu u protestima oštećeno nekoliko klinika koje sprovode testiranje.\nKORONA U SVETU: Više od milion zaraženih i 50.000 mrtvih KORONA I SVET: Više od 1,6 miliona obolelih, umrlo skoro 100.000 ljudi USRED PANDEMIJE: SAD se zvanično povukle iz SZO Otkriveno koliko će koštati američka vakcina protiv koronavirusa


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Praznici su, a ja sam daleko\nPraznici su, a ja sam daleko\nPraznici s jedne strane nude pregršt srećnih trenutaka, a s druge strane, bude velike tuge, posebno, kada sa nama nisu oni koje volimo i kada smo daleko. Što su praznici bliži, nas preplavljuje pregršt natovarenih emocija koje ne možemo da kontrolišemo i koje stoje tu, svom svojom težinom uklještene između rebara koje pritiskaju svaki deo naše duše.\nSve naše emocije, posebno praznične, vezane su za slike i sećanja na detinjstvo. Na osećaj toplog doma, mirisa maminih i bakinih kolača, ruske salate, sarme i pečenja.. na dosta smeha, druženja, pesme i okupljene porodice.\nI baš te slike i mirisi koji najviše nedostaju našim ljudima u inostranstvu inicirale su nastanak GO4TV usluge koju je razvila kompanija GO4YU, najmlađa članica Telekom Srbija grupe.\nOraspoložite se uz slike, pesme, igre i mirise Balkana koji su od sada na jednom mestu - GO4TV!\nGO4TV je usluga koja omogućava da u svakom trenutku gledate više od 200 omiljenih kanala sa Balkana uz sliku vrhunskog kvaliteta.\nPraznični programi koji su deo ponude svih televizija u našoj ponudi, podsetiće vas na davno zaboravljene pesme, igre i mirise i učiniće da imate osećaj kao da vreme provodite sa onima koje volite. Uz našu uslugu ništa nećete propustiti, jer uz GO4TV možete da vraćate već emitovane emisije i do 7 dana unazad.\nKako biste se uverili u kvalitet GO4TV-a, svim zainteresovanim korisnicima koji nisu do sada koristili naše usluge, omogućili smo probni period. Posle toga, sve naše usluge i paketi su bez ugovorne obaveze, što znači da sami možete izabrati period na koji ćete koristiti uslugu.\nU susret dolazećih praznika GO4YU je omogućio akcije i do neverovatnih 50% popusta na pojedine pakete, zato, iskoristite priliku da duplo više gledate sve ono što volite i što će vas u vreme praznika sećati na najlepše trenutke života.\nPonuda važi za sve naše ljude koji žive na teritoriji EU (osim Slovenije i Hrvatske), Švajcarske, Amerike i Kanade. Posetite GO4TV portal ili se javite našem ovlašćenom partneru koji posluje na teritoriji zemlje gde živite i uverite se zašto baš mi treba da budemo vaš izbor.\nPraznični dani treba da budu ispunjeni ljubavlju, radošću, milosrđem… jer to su dani kada se prisećamo detinjstva i lepih životnih trenutaka. Zato, uživajte u njima!


Studija: Nema dokaza o prenosu virusa korona sa mačke na ljude - MojLjubimac.net\nHome Mačke Zdravlje i njega mačaka Studija: Nema dokaza o prenosu virusa korona sa mačke na ljude\nStudija: Nema dokaza o prenosu virusa korona sa mačke na ljude\nOd kada je počela pandemija virusa korona traje borba naučnika da saznaju što više o virusu. Jedna od sfera interesovanja je prenos sa ljudi na životinje i obrnuto, a posljednja studija testiranja mačje populacije pokazala je da nema dokaza da je bilo prenosa virusa sa mačke na ljude ali da je otkriveno da su dvije mačke virus dobile od vlasnika.\nPrije nekoliko dana je objavljena studija naučnika sa Univerziteta u Glazgovu koji su radili analize nakon što su otkrivena dva slučaja zaraze mačaka virusom. Oba slučaja zaraze su zabilježena prošle godine, a u studiji je navedeno da su oboljele mačke iz različitih domaćinstava. Vlasnik jedne mačke je testiran pozitivno na “SARS-CoV-2”, dok je drugi imao simptome otprilike dvije sedmice prije nego što se njegov ljubimac razbolio.\nStudija, čiji su rezultati objavljeni u časopisu “Veterinary Record” pokazuje da domaće životinje nemaju značajniju ulogu u epidemiologiji ljudskih zaraza. Naučnici ističu da one potencijalno mogu da predstavljaju svojevrstan “kontejner za viruse” i da je zato važno da se nastavi istraživanje da li mogu ljubimci biti faktor u širenju zaraze na ljude, prenose agencije.\n“Prenos virusa sa životinja na ljude trenutno predstavlja relativno nizak rizik za javno zdravlje. Međutim, sa smanjenjem broja slučajeva zaraze među ljudima, mogućnost prenosa među životinjama postaće važnija kao potencijalni izvor povratka virusa među ljude i zato je važno da utvrdimo kakvu ulogu životinje mogu imati u prenosu virusa”, rekla je Margaret Hosi, profesorica komparativne virusologije, i glavna autorka studije na Univerzitetu u Glazgovu, a prenosi Index.hr.\nU studiji je navedeno da je obdukcija četvoromjesečnog ženskog mačeta rase ragdol, koje je zbog lošeg zdravstvenog stanja uspavano, pokazala da je mačka imala virusnu upalu pluća i blaga krvarenja.\nŠestogodišnja sijamska mačka, koja se oporavila, bila je pozitivna na virus korona ali i na mačji herpesvirus čije je simptome imala.\nU studiji je navedeno da je skrining 387 respiratornih uzoraka mačaka doveo do indentifikacije jedne mačke koja je imala pozitivan test na “SARS-CoV-2”, ali i da je nepozanto koliko ovih uzoraka potiče od mačaka koje žive u domaćinstvima pogođenim virusom korona.\nTakođe, spominje se njemačko istraživanje (sprovedeno od aprila do septembra 2020. godine) koje pokazuje da bi prenos virusa sa čovjeka na mačku mogao biti veoma rijedak – 0,69 odsto.\nIzvor fotografije: Chiplanay/Pixabay


Bolivija pred novim predsedničkim izborima, bez Moralesa - Sputnjik Srbija\n20:47 22 Februar 2020\n21:23 24.11.2019 (osveženo 21:44 24.11.2019) Preuzmite kraći link\nKako prenosi AP, ona je obećala da će organizovati „pravedne, čiste i transparentne izbore“.\nU tom zakonu nije određen datum novih izbora, već će o tome odluku doneti nova izborna komisija, koja tek treba da bude imenovana. Nacrt zakona je prethodno usvojio bolivijski Senat, a njime se zabranjuje reizbor svakome ko je uzastopno obavljao dva predsednička mandata.\nMuriljo je dodao da vlada za Moralesa traži maksimalnu zatvorsku kaznu od 15 do 20 godina zatvora, preneo je Tanjug.\nBolivija je zapala u krizu posle Moralesove pobede na osporenim izborima 20. oktobra. On je podneo ostavku 10. novembra, a nakon toga je dobio azil u Meksiku.


Pacoli: Prekid dijaloga bi bio najveća greška - Kosovo Online\n6. Novembar 2020. • 15:05\nKosovo je nedavnim hapšenjima i načinom njihovog izvršenja platilo svaku "obavezu" prema međunarodnoj zajednici, nema više ništa da ponudi i sada bi trebalo da insistira na intenziviranju dijaloga sa Srbijom, a ne na njegov prekid, rekao je predsednik Alijanse za novo Kosovo Bedžet Pacoli, prenosi Kljan Kosova.\n"Kosovo je za međunarodno pravosuđe sada dalo sve, čak i predstavnike svojih institucija najvišeg nivoa. Kosovo nema šta da da Srbiji. Sa druge strane, u ovoj nesreći Kosovo je postalo jače", ocenio je Pacoli.\nPrema njegovim rečima, dijalog ne može beskonačno da traje, ali treba pregovarati.\n"Prekid dijaloga bi bila najveća greška. Kosovo bi trebalo da se pripremi i uz dodatne snage da traži da se dijalog nastavi. Ne treba da klečimo u ovom trenutku, političke partije treba da smanje sukobe, po strani ostave hirove i izvuku ono najbolje iz sebe", napomenuo je Pacoli.\nBedžet Pacoli Briselski dijalog Kosovo Brisel\nSavetnica premijera Hotija: Ne obustavljamo dijalog\nPremijer Avdulah Hoti ignorisaće zahtev za obustavljanjem dijaloga sa Srbijom, koji je dan ranije podnela Alijansa za budućnost Kosova, koja je druga po broju poslanika u vladajućoj koaliciji, prenosi Koha.\nPetković: Beograd će nastaviti da insistira na dijalogu i mirnom rešavanju otvorenih pitanja\nStano na izjavu Seljimija: Hoti je obećao da će dijalog biti nastavljen\nMustafa odgovorio Haradinaju: Vlada neće prekinuti dijalog\nÐukanović: Zatvoriti granice Crne Gore i ubrzati imunizaciju


RTS :: Brnabić: Povećan broj usluga koje se dobijaju elektronski\nPolitika Brnabić: Povećan broj usluga koje se dobijaju elektronski\nsreda, 18. jul 2018, 12:14 -> 13:52\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić je, na petom globalnom samitu Partnerstva za otvorenu upravu u Gruziji, istakla da je digitalizacija jedan od ključnih prioriteta Vlade, pre svega u oblastima javne uprave, ekonomije i obrazovanja.\nPremijerka Srbije je navela i da se Srbija ubrzano transformiše u modernu zemlju koja želi građanima i privredi da omogući transparentne, lako dostupne i efikasne javne usluge.\n"Posebno želim da istaknem da smo u implementaciji pojedinih standarda otvorenih podataka, ispred propisanih standarda EU", naglasila je predsednica Vlade.\nKaže da je Srbija u prethodnih godinu dana povećala broj usluga koje građani i privreda elektronskim putem mogu da dobiju od državnih institucija i administracije.\n"Građani moraju da budu u fokusu javne administracije i da imaju najbolje i efikasne usluge. Mi smo tu zbog građana, a ne obrnuto", istakla je Brnabićeva i dodala da se tim principom rukovodila još kao ministarka za državnu upravu i lokalnu samoupravu.\n"Elektronska uprava je najbolji mehanizam za smanjenje korupcije", istakla je premijerka.\nBranabićeva je istakla da je Kancelarija za IT i eUpravu, koja je pri Kabinetu predsednice Vlade, već u prvoj godini postojanja osvojila Nagradu za razvoj informacionog društva, koju dodeljuje Svetski samit o informacionom društvu, i to u konkurenciji od 685 prijavljenih projekata širom sveta.\nGovoreći o konkretnim projektima, Brnabićeva je istakla da je među najvećim olakšicama za građane i privredu koje je Srbija uvela, sistem elektronske razmene dokumenata između državnih institucija (eZUP).\n"Zahvaljujući ovom sistemu, građani više ne moraju da troše novac i vreme čekajući u redovima za razne dokumente", naglasila je Brnabićeva i dodala da je, u prvoj godini, građanima ušteđeno više od 500.000 sati čekanja u redovima.\n"Srbija nastavlja da radi na unapređenju eUsluga"\nAna Brnabić je navela da je Srbija uvela informacioni sistem "eBeba", koji omogućava elektronsku prijavu za upis u matične knjige, prebivalište, zdravstveno osiguranje, kao i podnošenje zahteva za roditeljski dodatak već u porodilištu, za svega 15 minuta.\nOna je istakla i da je uvedena automatska overa zdravstvenih kartica koje poslodavci više ne moraju da overavaju na šalterima, servis eRecept koji omogućava automatsko izdavanje recepata za hronične bolesnike za period od šest meseci i pokrenuta platforma eSud koja omogućava i advokatima i građanima da sudski postupak vode u potpunosti elektronski.\nBrnabićeva je zaključila da Srbija nastavlja da radi na unapređenju eUsluga i povećanju svesti građana o olakšicama koje takav vid servisa omogućava.\n"Ključ u tom procesu je promena svesti javne administracije, da mora biti u službi građana", istakla je predsednica Vlade.\n"Pohvale Srbiji za transparentnost državne uprave"\nPremijerka Srbije rekla je da je Partnerstvo za otvorenu upravu (OGP) pohvalilo Srbiju za napore da poveća transparentnost rada državne uprave, te da je prepoznato koliko je Srbija uradila u fokusiranju Vlade na svoje građane.\nBrnabićeva je u izjavi nakon panela kojim je otvoren peti globalni samit OGP, navela da je generalni sekretar OGP Sanjau Pradhan pohvalio napore Srbije u otvaranju svojih podataka.\n"To je veliko priznanje i za Vladu Srbije, kabinet premijera, ceo moj tim, Kancelariju za tehnologije i eUpravu i drago mi je što je to prepoznato i priznato i mi ćemo nastaviti sa ovim da radimo", istakla je Brnabićeva.\n"Kao i promene svesti javne uprave i na republičkom nivou i na lokalnom nivou. Prepoznato je koliko smo uradili na tome da građani treba da budu naš centar i da smo mi tu da pružamo uslugu građanima i kroz elektronsku upravu, ali i kroz razne druge mehanizme", navela je premijerka.\nDodala je da je dogovoreno da na naknadnom sastanku, kada Srbija bude formirala svoju Akademiju za javnu upravu, bude potpisan sporazum o saradnji sa Partnerstvom za otvorenu upravu.\nKaže da je imala priliku i da razgovara sa premijerom Kirgistana, sa premijerom Gruzije, sa predsednikom Šri Lanke, kao i mnogim drugim zvaničnicima i ocenila te razgovore kao dobru priliku da podeli sa njima šta je to što Srbija radi i kojim putem ide.\nSamit, na kojem je učestvovala premijerka Srbije, otvorio je premijer Gruzije Mamuk Bahtadže.\nNa Samitu na kojem učestvuju predstavnici iz više od 90 zemalja sveta, predstavljeni su rezultati postignuti uvođenjem koncepta otvorene uprave, u poboljšanju elektronskih usluga za građane, digitalizaciji i smanjenju korupcije.\nPredsednica Vlade Srbije govorila je na centralnom panelu na kome su učestvovali i predsednik Šri Lanke i premijer Kirgistana.\nTokom prve zvanične posete Gruziji, predsednica Vlade Ana Brnabić sastala se juče u Tbilisiju sa predsednikom Vlade Gruzije Mamukom Bahtadžeom, predsednikom Gruzije Georgijem Margvelašvilijem i predsednikom gruzijskog paralamenta Iraklijem Kobakhidžeom, sa kojima je razgovarala u unapređenju bilateralnih odnosa dve zemlje. Brnabićeva je u razgovorima naglasila da je Srbija zahvalna Gruziji što nije priznala jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova.\n(sreda, 18. jul 2018, 22:25)\nSrbija svakim danom prerasta u sve moderniju i tehnološki savremeniju državu.\n(sreda, 18. jul 2018, 13:17)\nLepo je videti da se logistika razvija upotrebom modernih informatičkih tehnologija.\n(sreda, 18. jul 2018, 12:56)\nDosadašnji tehnološki napredak je dao dobre rezultate. Možda IT platforma nije osposobljena celom Srbijom, ali verujem da će njenim jačanjem doći do značajnog olakšanja u poslovanju. U modernim zemljama protok dokumentacije je sveden na minimum i bez opterećenja.


Parada pobede na Crvenom trgu: Sve kopnene snage ruske vojske na jednom mestu - Sputnjik Srbija\n07:32 21 Jun 2021\n10:20 08.05.2021 (osveženo 14:00 09.05.2021) Preuzmite kraći link\nVojna tehnika je već stigla sa poligona Alabino u Moskvu proteklih dana, a šta će to moći da vide Rusi, ali i čitav svet, upoznajte se u infografici Sputnjnika.\nSovjetsko oružje Pobede: Protivtenkovski top 53-K kalibra 45 milimetara\nSovjetsko oružje Pobede: Višecevni bacač raketa BM-13 „Kaćuša“\ninfografika, Rusija 1, Moskva, tenkovi, vojna tehnika, Dan pobede, vojna parada\nLast update: 19:54 08.06.2021\nŽalbeno veće Mehanizma za krivične sudove u Hagu, naslednika Haškog tribunala, potvrdilo je prvostepenu presudu na doživotnu robiju protiv bivšeg komandanta Vojske Republike Srpske.\nLast update: 18:30 08.06.2021\nPresude Haga - Samo Srbi osuđeni na doživotnu robiju\nMeđunarodni sud za bivšu Jugoslaviju u Hagu do sada je doneo sedam odluka kojim se optuženi osuđuju na doživotnu robiju i svi osuđeni su Srbi. Takođe, ogromna većina osuđenih u Hagu su Srbi.\nLast update: 19:30 02.06.2021\nBudući neboder „Gasproma“ – rekorder sa najvišim vidikovcem na svetu /infografika/\nRuska kompanija „Gasprom“ predstavila je projekat novog nebodera u Sankt Peterburgu „Lahta Centar 2“ koji će biti drugi najviši neboder u svetu i apsolutni rekorder po visini vidikovca (590 metara).\nLast update: 20:09 27.05.2021\nRuska vakcina protiv kovida 19 za životinje „Karnivak-Kov“\nVakcinacija kućnih ljubimaca protiv kovida 19 vakcinom „Karnivak-Kov“ počela je u nekim ruskim regionima. Preparat je razvijen u Saveznom centru za zdravlje životinja Rusije. Predviđen je za krznene životinje, pse i mačke. Kako navode tvorci vakcine, antitela na virus korona se javljaju kod 100 odsto vakcinisanih životinja.


10. JUBILARNI MIKSER FESTIVAL – Urbanistički zavod Beograda\n10. JUBILARNI MIKSER FESTIVAL\nJedna od glavnih lokacija desetog Mikser festivala bio je Muzej nauke i tehnike u Skenderbegovoj ulici gde je, daleke 1893. godine, puštena u rad prva električna centrala u Beogradu za javnu rasvetu i tramvaje. Ova zgrada snažno simboliše programski koncept posvećen inovacijama koje unapređuju kvalitet života svih građana. Ilustrativno, da smo u Londonu, zvala bi se „Tate Modern“ galerija.\nFestival se odvijao u vidu panel diskusija gde su učesnici mogli u svom domenu da osvetle svoje aspekte, iznesu argumente i da doprinesu ponovnoj upotrebi urbanog nasleđa i cikličnom razvoju, savremenom društvu, gradu, zaštiti, kultunom identitetu, ekonomiji i životnoj sredini i iznad svega da pokažu kako svaki pojedinac u svom domenu može da doprinese cirkularnoj ekonomiji i promociji nacionalnih i lokalnih vrednosti.\nNa panelu o Cirkularnoj ekonomiji i industrijskom nasleđu učestvovali su:\nRifat Kulenović, direktor Muzeja nauke i tehnike, Beograd,\nSiniša Žarin, direktor firme Manual i Muzeja zaboravljenih umetnosti, Novi Sad,\nJelena Đerić i Vesna Teofilović, arhitekte Urbanističkog zavoda Beograda,\nDragana Korica, Savet zelene gradnje, i\nmoderator dr Žaklina Nina Gligorijević, konsultantkinja, Kontura, Beograd.\nIskustva u svakodnevnom radu učesnika panela imala su za cilj sinergijsko uklapanje u aktuelne strategije održivog, cirkularnog planiranja, ekonomije i razvoja. Potvrdila se činjenica da je industrijsko nasleđe resurs a urbana reciklaža potreba. Sa takavim pristupom, moguće je stvaranje inicijativa, različitih projekata, konferencija, naučnih radova i strategija koje bi se kvalitetom neumitno prepoznavale u savremenim svetskim i lokalnim projektima.\nNaše koleginice su predstavile svoja iskustva i problematiku rada na studijama i planovima koji su kao cilj imali transformaciju i savremenu afirmaciju starih industrijskih kompleksa, poput kompleksa Šećerane, elektrane „Snaga i svetlost“, objekta Beton hale.\nBINA – Beogradska internacionalna nedelja arhitekture\nPOZIV ZA PODNOŠENJE PONUDE U POSTUPKU JAVNE NABAVKE BR.13/2019


Papa Franja stigao u SAD\nPapu Franju na aerodromu u bazi Endrjuz dočekali su američki predsednik Barak Obama i prva dama Mišel Obama.\nPapa Franja doputovao je u vazduhoplovnu vazu Endrjuz u Merilendu, započevši istorijsku šestodnevnu posetu za SAD.\nPapin avion, nazvan "Pastir 1" sleteo je u 3:49 po lokalnom vremenu u vazduhoplovnu bazu u predgradju Vašingtona. Papu Franju su tu čekali predsednik SAD Barak Obama i prva dama Mišel Obama sa dve ćerke, kao i drugi američki zvaničnici.\nPapu je dočekalo nekoliko karidnala kao i stotine posmatrača, koji su sedeli na improvizovanim tribinama na pisti. Oni su skandirali "Papa Franja" kada se poglavar rimokatoličke crkve pojavio na stepenicama aviona.\nVašington je prva stanica papine posete SAD u toku koje će obići tri grada na istočnoj obali - Vašington, Njujork i Filadelfiju.\nOn je u Vašingtonu doputovao pravo posle četvorodnevne posete Kubi, što je ruta koja ima ne samo geografski već i simbolički smisao. Papa je odigrao tajnu ulogu iza kulisa u ponovnom povezivanju bivših rivala iz ere hladnog rata, i otopljavanju odnosa koje je objavljeno prošlog decembra.\nPredsednik Obama sutra će i formalno ugostiti papu Franju u Beloj kući. Njih dvojica su se prvi put srela u Vatikanu u martu 2014.\nFranja je pozvan da govori na zajedničkoj sednici oba doma Kongresa u četvrtak a u petak će se obratiti Generalnoj skupštini UN. U subotu putuje za Filadelfiju, gde će prisustvovati Svetskom sastanku porodica.\nOčekuje se da će u svojim govorima u SAD kritikovati dominaciju finansija i tehnologije, osuditi svetske sile zbog konflikta koji potresaju planetu, apelovati za zaštitu i lep doček imigranata, kao i upozoriti na klimatske promene.


Potpisan ugovor o izgradnji hiljadu farmi koza i ovaca - Klix.ba\nPotpisan ugovor o izgradnji hiljadu farmi koza i ovaca\n15.8.2014. u 12:14\nPredsjednik Udruženja uzgajivača koza, ovaca i ostalih "Tor" Mostar Dževad Kovač i zastupnik turske kompanije Milksa iz Burse Aybar Ulucka potpisali su danas u Sarajevu ugovor o implementaciji projekta u poljoprivredi BiH izgradnje hiljadu farmi koza i ovaca.\n"Očekujemo da će realizacija projekta ići u pravcu da se osnaži i razvija proizvodnja u ovoj oblasti uz obezbjeđen plasman proizvoda, a proizvodit ćemo sve proizvode od kozjeg mlijeka i mesa", dodao je Kovač.\n"Ovo je je jedan svjetli primjer kako su ljudi s vana prepoznali da je stočarstvo prioritet u ovoj zemlji i nastoje svojim zalaganjam pomoći da se organizujemo i napravimo hiljadu farmi koza i ovaca. Nadamo se da će vlasti, kao i poljoprivrednici, farmeri prepoznati da je ovo projekat budućnosti jer treba omogućiti otvaranje radnih mjesta i stvaranje nove vrijednosti", dodao je Kovač.\n"Oko 7.500 ljudi će dobiti posao kada se čitav projekt završi", naglasio je Aybar Ulucka dodajući da očekivani izvoz iznosi oko 500 miliona KM godišnje.\n"Cilj nam je da BiH bude poznata u ovom sektoru u cijelom svijetu", istakao je Aybar Ulucka.\nNavigator.ba oficijelna mapa Sarajevo Film Festivala\n14.08.2014. u 18:16


Samo uz novu „Blic ženu“: Dve super knjige i na POKLON sjajni češljevi - Zena.rs\nSamo uz novu „Blic ženu“: Dve super knjige i na POKLON sjajni češljevi\nSamo uz „Blic ženu“ od subote 20. jula Foto: Promo\nMargaret Macantini, „Ponovo rođen II deo“\nSarajevo 1984. Đema, mlada italijanska novinarka upoznaje fotografa Dijega, ljubav svog života. Od tog trenutka njihov život se čudesno prepliće sa sudbinom ovog grada, sve do današnjih dana kada Đema ponovo dolazi u Sarajevo sa svojim šesnaestogodišnjim sinom Pijetrom na otvaranje izložbe fotografija njegovog oca. sećanja nadiru...\nUz knjigu Margaret Macantini na poklon češljeviFoto: Mitar Mitrović / RAS Srbija\nNora Roberts, „Suze meseca“\nŠon Galager je sanjar, talentovani tesktopisac i kompozitor koji je zadovoljan svojim životom. Njegov svet su muzika, porodica i prijatelji. On vodi kuhinju u porodičnom pabu i piše muziku u slobodno vreme. Retko kad izlazi iz svog sanjarskog sveta da bi primetio šta se događa u stvarnosti. Tek kada dobije čudnu, pomalo nepristojnu ponudu od svoje dugogodišnje i veoma bliske prijateljice Brene O’Tul,\nŠon počinje da razmišlja na drugačiji način, a nju posmatra drugim očima. Da li će se Šon predati misteriji magije i dobiti priliku da se ostvari i kao čovek i kao muzičar... jer muzika u njegovoj glavi zadržava vreme i peva o usamljenosti, čežnji, ljubavi?


Država traži model za MSK i pančevačku Petrohemiju | Pančevo - 013 info\nDnevnik\tPon, 19/08/2019 - 22:36\nNa tenderu iz decembra 2017. godine dokumentaciju je otkupio jedan kiparski holding, ali nije dostavio obavezujuću ponudu. Početna cena za prodaju 100 odsto kapitala MSK-a tada je bila 38,5 miliona evra, što je iznosilo 100 odsto procenjene vrednosti. Pre godinu dana Ministarstvo privrede je objavilo da se ni na drugi tender niko nije javio, iako je početna cena bila 24,4 miliona evra, što je 50 odsto ukupne procenjene vrednosti.\nBrnabić je najavila da će se isti princip primeniti i pri privatizaciji pančevačke "Petrohemije", s obzirom na to da za to preduzeće ima zainteresovanih kupaca, ali kompanije nisu iznele ponude u skladu s očekivanjima države.\n"MSK i Petrohemija više nisu teret za državu - i jedna i druga kompanija su stabilizovane, obe pokrivaju svoje izdatke i troškove i stabilno posluju", navela je Brnabić.\nPančevačka "Petrohemija" je lane, prema podacima Nadzornog odbora, ostvarila prihod od 39,4 milijardi dinara, a bruto profit je bio 917 miliona. Za kapitalne investicione projekte izdvojeno je 9,2 miliona evra, a ugovorene su investicije od 9,1 miliona evra. Prošle godine su zaposlena 63 nova radnika, a ove godine planirano je zapošljavanje još 60.\nPre nekoliko meseci državni sekretar Ministarstva privrede Dragan Stevanović je rekao da to preduzeće treba da dobije novog vlasnika - investitora koji će obezbediti dodatni i neophodni kapital za investiranje i širenje kapaciteta, što bi trebalo da doprinese boljem pozicioniranju na svetskom tržištu. Za to je, kako je rekao, potrebno investirati oko 150 miliona evra u novu fabriku polipropilena.\nPančevo kikinda Petrohemija MSK privatizacija premijer Ana Brnabić


Politika: Mirović i Bjornstad o proširenju saradnje sa Norveškom - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nMirović i Bjornstad o proširenju saradnje sa Norveškom\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović razgovarao je danas sa ambasadorom Kraljevine Norveške u Republici Srbiji Arne Sanes Bjornstadom, a tom prilikom sagovornici su ocenili da postoje značajni potencijali za proširenje saradnje dve države.\nKako je istaknuto u razgovoru fokus te saradnje sa humanitarnih pitanja treba preneti na sferu ekonomije.\nTokom susreta u Pokrajinskoj vladi, sagovornici su se saglasili da je za ostvarivanje tih ciljeva veoma značajno da se kompanije iz Norveške upoznaju sa potencijalima i razvojnim potrebama Vojvodine, pa će zbog toga biti intenziviran rad Srpsko-norveškog saveta za trgovinu, uključujući i održavanje njegovih sastanaka u Vojvodini.\nMirović i ambasador Bjornstad razgovarali su i o mogućnostima za korišćenje finansijske podrške koju pruža Norveška za projekte prekogranične i međuregionalne saradnje, kao i o mogućnostima za uspostavljanje saradnje AP Vojvodine sa nekim od regiona u Norveškoj.