Za četvrtak, 26. avgust 2010. – Nadlanu.com\nZa četvrtak, 26. avgust 2010.\nBEOGRAD, 26. avgusta 2010. (Beta) – Beogradski dnevni listovi na naslovnim stranama današnjih izdanja najviše prostora posvetili su izručenju pripadnika zemunskog kriminalnog klana Sretka Kalinića Srbiji, a pišu i o predlogu rezolucije o Kosovu koji je Srbija podnela Generalnoj skupštini UN.\nALO – “Kalinić doleteo u Tadićevoj fotelji”, o tome da je pripadnik zemunskog kriminalnog klana Sretko Kalinić iz Hrvatske u Srbiju prebačen avionom koji koristi predsednik Srbije Boris Tadić.\nBLIC – List donosi naslov “Mleka neće biti do decembra” i dodaje u nadnaslovu da “građani stradaju zbog prepucavanja nadležnih”. O izručenju Sretka Kalinića “Maksimalno obezbeđenje zbog straha od osvete Luke Bojovića”. Naslovom “Srbija da izbegne sukob sa EU oko Kosova” list najavljuje današnju posetu šefa nemačke diplomatije Gvida Vestervelea Beogradu.\nVEČERNJE NOVOSTI – Intervju sa potpredsednikom Vlade Srbije Božidarem Đelićem pod naslovom: “Biće pregovora o sudbini Kosova”. O izručenju Sretka Kalinića piše pod naslovom “Ubica u staklenom kavezu”. O pregovorima sa Međunarodnim monetarnim fondom “Povišice na proleće”.\nDANAS – “SAD očekuju da se Srbija predomisli”, prenosi list stavove ambasade Sjedinjenih Američkih Država u Beogradu o pitanju Kosova. O početku trgovine akcijama Naftne industrije Srbije “Za prodaju istog dana nalozi do 9.30 časova”. “Kalinić o mafijaškim obračunima”, o izručenju Sretka Kalinića Srbiji.\nKURIR – O izručenju jednog od odbeglih osuđenika za ubistvo premijera Srbije Zorana Đinđića i pripadnika zemunskog klana, pod naslovom “Kako je stigao Sretko Kalinić”\nPOLITIKA – “Srpski seljak zavidi hrvatskom rataru” naslov je teksta o položaju poljoprivrednika u Srbiji i u Hrvatskoj. Intervju sa Mortonom Abramovicem pod naslovom “Nema više razgovora o statusu Kosova”. List piše da Državna lutrija Srbije krši Zakon o igrama na sreću u tekstu “Kršenjem zakona o lutriji punili budžet”.\nPREŠ – List najavljuje širi tekst o izručenju pripadnika zemunskog kriminalnog klana Srbiji pod naslovom “Svi detalji izručenja Kalinića”. Takođe piše o plasmanu fudbalskog kluba Partizan u Ligu šampiona, ali donosi i naslov “Huligani iz Brisela unakazili trojicu navijača Partizana”.\nPRIVREDNI PREGLED – “Vrednost će se znati u ponedeljak”, o početku trgovine akcijama Naftne industrije Srbije. “Danas o platama i penzijama”, naslov je teksta o pregovorima predstavnika Srbije i delegacije Međunarodnog monetarnog fonda i nastavku aranžmana sa tom finansijskom institucijom.


Peter Sijarto: Migraciona situacija sve teža\nMigraciona situacija se pogoršava, a broj migranata na Zapadnom Balkanu se približava brojki od 100 hiljada.\nTo je rekao Peter Sijarto u četvrtak u Beču, na panel konferenciji Međunarodnog centra za razvoj migracione politike. Mađarski ministar spoljnih poslova je podsetio da je, prema izveštajima iz Turske, od početka januara do kraja oktobra na granici uhvaćeno 350 hiljada ilegalnih migranata na turskoj teritoriji, 80 hiljada više nego cele prošle godine, a do kraja ove ima još dva meseca. On je dodao da konflikti u okolini Evrope ne idu u pravcu rešavanja migrantske krize, već naprotiv, odnosno da će se pritisak od strane onih koji žele ući u Evropu putem ilegalne imigracije, povećavati.\nPeter Sijarto je naglasio da bi bilo vreme da institucije u Briselu, Evropska unija i međunarodna zajednica promene svoju migracionu politiku, koja trenutno i dalje podstiče novi talas migracija, umesto da olakša povratak onih koji su napustili svoje domove ili da poboljša sigurnost onih koji ostali u svojim domovima, kako oni ne bi krenuli na put. Zbog svih ovih razloga, kako je naglasio, pod hitno bi trebalo promeniti fokus migracione politike u Briselu.\nMinistar je podsetio da je Mađarska dokazala da se migracija može zaustaviti. Pored toga daje dobar primer da pomoć treba dostaviti ugroženih zemljama, a ne brigu doneti ovde. Mađarska je sa 40 miliona dolara pomoći postigla da 50 hiljada hrišćana može ostati u Siriji, Iraku, Libanonu ili da se tamo može vratiti. To je primer koji daje rešenje, koji treba slediti , rekao je Peter Sijarto.


Austrija obara korona rekorde i optužuje Balkance | Republika Srpska\nNaslovna Svijet Austrija obara korona rekorde i optužuje Balkance\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Austrije saopštilo je da je u prvoj nedelji januara registrovan veliki broj infekcija virusom korona kod povratnika sa odmora, posebno iz zemalja Balkana.\nNajviše slučaja infekcije „uvezeno“ je iz Bosne sa 1.611 u prvoj nedelji januara i 822 u drugoj nedelji.\nZatim sledi Srbija sa 959 u prvoj nedelji januara, odnosno 540 u drugoj.\nNa trećem mestu je Mađarska sa 748, odnosno 121 slučajem.\nZnačajnom dramatičnom povećanju inficiranih u Austriji doprineli su povratnici sa odmora iz Turske sa 147, odnosno 403 slučaja, zatim sledi Rumunija sa 161 i 295, te Hrvatska sa 180, odnosno 579 slučaja, preneo je Tanjug.\nKada je reč o Nemačkoj uvezeno je, u prvoj nedelji januara 594, a u drugoj 622 slučaja infekcije korona virusom.\nVeliki broj građana, poreklom sa Balkana, ali i brojni Austrijanci, „umorni“ od oštrih epidemioloških mera i lokdauna, tokom zimskog školskog raspusta i božićnih praznika otputovali su u inostranstvo.\nI ranije su austrijske vlasti optuživale Balkance za „uvoz“ korone, kao što je bio slučaj prošlog leta kada su ih okrivili za ponovni rast broja zaraženih.\nPoređenja radi u 52. kalendarskoj nedelji prošle godine 1.771 korona infekcija dovodi se u vezu sa povratkom sa odmora, a u prvoj nedelji januara taj broj je porastao na 4.917.\nI u drugoj nedelji januara taj broj je ostao na visokom nivou sa 4.278 slučaja infekcije.\nAustrijska vlada novim korona pravilima želi da deluje protiv takvog razvoja situacije.\nTako od 1. februara stupa na snagu odluka o skraćivanju važenja „zelenog pasoša“, pa će kovid propusnica za vakcinisane sa dve doze, ili izlečene i sa jednom dozom vakcine, važiti još 180 dana.\nZa one koji su primili i buster vakcinu, odnosno izlečene sa dve doze vakcine važenje „zelenog pasoša“ ostaje 270 dana.\nInače u Austriju, od ponedeljka, mogu bez dodatnih testova ući oni koji su primili treću dozu vakcine, odnosno izlečeni sa dve doze vakcine.\nZa ostale, odnosno vakcinisane sa dve doze, ili izlečene primenjuje se „2G plus“ pravilo, odnosno potreban je dodatno i PCR test da bi ne morali u karantin.\nInače, Austrija poslednjih dana beleži rekordne dnevne brojeve novozaraženih, pa ih je 27. januara bilo čak 43.053 prema podacima sajta „Vorldometers“, što je najveći broj od početka pandemije. Nedeljni porast broja novih slučajeva je 50 odsto, pokazuju podaci tog sajta.


SharePoint osnove - velike liste i biblioteke - SharePoint\nSharePoint osnove - velike liste i biblioteke\nSharePoint mogu da sadrže velike skupove informacija u listama i bibliotekama. U stvari, možete da zadržite do 30.000.000 stavki na listi ili u biblioteci. Na primer, najveći poslodavac na svetu može da uskladišti sve sporazume o zapošljavanju, više od milion dokumenata. Nedavna poboljšanja znače da ne morate da uradite ništa posebno uSharePoint da biste radili sa ovoliko velikih informacija.\nPored toga što možete da prikažete veliku listu ili biblioteku, možete da sortirate i filtrirate po određenim poljima na listi ili u biblioteci. Iskustvo sortiranja i filtriranja u velikim listama i bibliotekama ne bi trebalo da se razlikuje od bilo koje druge liste ili biblioteke u SharePoint.\nViše informacija potražite u članku Upravljanje velikim listama i bibliotekama u sistemu SharePoint.


ZAKON O JAVNOM OKUPLJANJU: PREDSTAVLJENI REZULTATI ISTRAžIVANJA "SLOBODNI IZBORI KROZ SLOBODU OKUPLJANJA": ZAKON NEPOTPUN, POLITIčKE STRANKE GA ZLOUPOTREBILE\nZakon o javnom okupljanju ("Sl. glasnik RS", br. 6/2016) je nepotpun i nedovršen što se najviše videlo tokom predizborne kampanje u kojoj su političke stranke često bez prijave organizovale skupove, rekao je Milan Filipović iz Komiteta pravnika za ljudska prava (YUCOM). On je rekao i da javni skupovi koje organizuju državni organi ne podležu obaveznoj prijavi, ali da je to u predizbornoj kampanji bilo zloupotrebljeno kako bi se promovisale političke stranke. Na predstavljanju istraživanja "Slobodni izbori kroz slobodu okupljanja" rečeno je i da bi zbog poglavlja 23 u pregovorima sa EU Srbija morala da dokaže da se zakon o javnim okupljanjima poštuje.\nOn je na predstavljanju rezultata istraživanja "Slobodni izbori kroz slobodu okupljanja" kazao je da je brzim usvajanjem Zakona zakonodavac propustio priliku da uredi jednu tako važnu oblast.\n"Za zakon nisu doneti odgovrajući podzakonski akti. A u periodu predizborne kampanje sloboda okupljanja je bila glavni instrument političkih partija, sindikata i građana", rekao je Filipović.\n"Policija je mola da reaguje i spreči te skupove, ali je reakcija nadležnih organa izostala, iako su učesnici nosili stranačka obeležja. To je kažnjivo i prema Zakonu o osnovnom obrazovanju i vaspitanju ("Sl. glasnik RS", br. 55/2013)", rekao je Filipović.\n"Javni skupovi koje organizuju državni organi ne podležu obaveznoj prijavi, a to, je u predizbornoj kampanji bilo zloupotrebljeno jer su to u suštini bila javna okupljanja u cilju promocije političkih stranaka", rekao je Filipović.\nPrema njenim rečima, jedino što je Zaštitnik konstatovao jeste propust Ministarstva unutrašnjih poslova MUP Srbije krajem oktobra 2015, godine, koje nije imalo pripremljen predlog zakona o slobodi okupljanja, a da je početkom 2016. godine nacrt zakona već bio pripremljan za skupštinsku proceduru.\n"Zaštitnik je u januaru uputio mišljenje Skupštini Srbije na predlog zakona, jer u njemu nisu uklonjeni nedostaci i to u pogledu odedaba koje se odnose na osnovu ograničenja slobode okupljanja, delotvornost propisanih pravnih sredstava za zašitu slobode okupljanja i propisane novčane kazne koje predstavljaju neproporcionalno sredstvo delovanja i mogu da odvrate građane od ostvarivanja tog svog prava na slobodu okupljanja", rekla je Jović.\n"Akcenat je stavljen na diskriminaciju i to da se skupovi zbog nekih razloga zabranjuju. Potrebno je raditi dosta toga na obuci onih koji primenjuju sam zakon, pre svega MUP-a", rekao je Antonijević.\nIzvor: Vebsajt EurActiv, 03.08.2016.


Vesti online / Srpski informativni portal / Miroslavljevo jevanđelje: 166. strana uskoro stiže iz Sankt Peterburga\nMiroslavljevo jevanđelje: 166. strana uskoro stiže iz Sankt Peterburga\n- Mislim da ćemo do polovine ove godine završiti taj veliki posao za srpsku kutluru i da ćemo imati 166. stranu Miroslavljevog jevanđelja - rekao je Vukosavljević i podsetio da više nije reč o obećanjima nego o dogovoru sa ruskim ministrom kulture Vladimirom Medinskim, a koji su potvrdili i predsednici dveju zemalja Vladimir Putin i Aleksandar Vučić.\nPrema njegovim rečima, posle te potvrde više nismo na terenu potencijala već okonačanog dogovora oko povratka 166 strane jedne od najvećih srpskih kulturoloških relikvija iz Rusije u kojoj je od 1845. godine.\nDogovor, kako je podsetio, podrazumeva da Moskva dobije sedam slika Nikolaja Reriha, koje su dospele u Narodni Muzej 1932. godine, kada ih je sam umetnik poslao na izložbe u Beograd i Zagreb.\n- Sada razgovaramo o tehnici kada i na koji način da stranica stigne u Beogard, a kako Rerihove slike u Moskvu. Mogu da kažem da se radi o nekoliko meseci. Videćemo da to bude neka prigodna okolnost ili poseta. Preduslovi se razrađuju i verujem da ćemo u narednih nekoliko meseci vratiti list, a Rusi dobiti Reriha - kazao je ministar.\nPrema rečima Vukosavljevića, zahvaljujući ovom dogovoru Srbija cće dobiti apsolutno neprocenjivu vrednost, a značaj i vrednost slike koje ćemo dati ne mogu se meriti sa sa onim šta dobijamo.\n- Dao bih i 707 slika za jedan list Jevanđelja, jer je to naš kulturni DNK, a silke vrede - milion evra, 700.000 ili 1,3 miliona ... ne dajemo Paju Jovanovića, Uroša Predića - naše kulturno blago ... - rekao je ministar i podsetio, da Rerih u Rusiji ima kultni satus ne smao kao umetnik, već kao i filozof i mistik koji pokriva nekoliko oblasti.\nTokom godine Rerih će dobiti Muzej u Moskvi što dokazuje koliko znači za rusku kulturu, rekao je Vukosavljević i podsetio da su njegove slike poslednji put izlagane u Beogradu 1996. godine.\nMinistar je rekao da se razmišlja o tome da mesec dana pre razmene Rerihove slike budu izložene u Beogradu.\nVukosavljević je naveo da se sa ove istorijske distance, posle više od 160 godina nije moguće utvrditi okolnosti pod kojima je stranica završila u Rusiji i da postoje dve teorije pođednako moguće - jedna da ju je Petar Uspenski iscepao i uzeo, a druga da je dobijena u zamenu za neku nadoknadu jer su u to vreme monasi živelu u velikoj oskudici.\n- Istorija je prekrila taj događaj i jedino se zna da je to naš list,a Rerihove slike nisu naše. One nisu pokonjene, nisku kupljene, nisu legat, ovde su se zatekle - rekao je ministar.\nOn ističe da je Rusija sa velikim respektom pazila na našu dragocentost te da zna da se dirktor biblioteke pita šta će sad jer im je to jedana od važnih relikvija, primer staroslovenske paleogafije, dokument od izutetnog značaja koji je deo njihove zbirke.\nMinistar je naveo da Srbija radi i na formiranju Fonda koji bi pomogao u vraćanju srpskog kutlurnog blaga koje se nalazi u različitim kolekcijama, bibliotekama širom sveta.\n- Neki od tih najznačajnijih dokumenata srpske istorjie, čuveno Vukanovo jevljanđelje je u Sankt Peterburgu, Marinsko jevanđelje u Moskvi, Sinajski psaltir u manastiru na Sinaju, a čveni, najstariji prepis Nomokanona Svetog Save - Ilovička krmčija, prepis iz 1262. u Zagrebu - rekao je on.\nMiroslavljevo jevandelje jedan je od naših najveći materijalnih spomenika i najvitalnijih i najbitnijih delova našeg kulturnog jezgra i našeg istorijskog secanja. Kao takav u slovenskoj paleografiji i svetskoj istoriji umetnosti tretira se kao dokument prve kategorije nepocenjive umetničke vrednosti. Pod zaštitom je Uneska.\nMinistar se oglasio povodom teksta o "ljotićevcima"


Nacionalni sastanak zainteresovanih za zaštitu malih jezera | Udruženje Protego, Subotica\nPočetna » Nacionalni sastanak zainteresovanih za zaštitu malih jezera\nNacionalni sastanak zainteresovanih za zaštitu malih jezera\nPostavljeno u Aktivnosti Obnovljivi izvori energije Očuvanje biološke raznovrsnosti Vesti Zaštita životne sredine 24/02/2011 : Protego.\nU saradnji sa Akademskim društvom za proučavanje i zaštitu prirode i Inžinjerima životne sredine, Udruženje Protego je u svečanoj sali Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode organizovalo nacionalno savetovanje o zaštiti i održivom korišćenju resursa malih stajaćih voda u Vojvodini. Savetovanju su prisustvovali predstavnici Pokrajinskog sekretarijata za zaštitu životne sredine i održivi razvoj, Pokrajinskog sekretarijata za energetiku i prirodne resurse, Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode, JP Srbija vode, JP Vojvodina vode, predstavnici akademske javnosti iz Beograda i Novog Sada, lokalnih samouprava i organizacija civilnog društva. Učesnicima seminara predstavljeni su rezultati projekta “Održive metode upravljanja malim jezerima i nekomercijalnim ribnjacima” i konstatovana potreba očuvanja malih stajaćih voda u Vojvodini, kao značajnog resursa i za razvoj lokalnih samouprava i za očuvanje biološke raznovrsnosti.\n← Tribina: “Gde god nađeš zgodno mesto, ti drvo zasadi”\nZavršetak projekta “Održive metode upravljanja malim jezerima” →


Amazon: Čokoladicama protiv iscrpljenosti radnika - Bizlife.rs\n12:40 London, 08/12/2017\nRukovodstvo kompanije za internet trgovinu “Amazon” u Velikoj Britaniji podelilo je zaposlenima čokoladice koje koštaju sedam penija, kao odgovor na pritužbe radnika da su na ivici izdržljivosti zbog 55-časovne radne sedmice.\nU britanskim medijima pojavili su se napisi da pojedini radnici “Amazona” od umora spavaju na nogama, a neke je hitna pomoć odvela u bolnicu, jer su morali da ispune ciljeve koje im je zadalo rukovodstvo “Amazonovog” skladišta.\nMediji pišu da kamere prate svaki korak zaposlenih koji pokušavaju da pripreme 300 proizvoda za jedan čas, a ekrani ih podsjećaju ako kasne.\n“Sandej miror” tvrdi da zaposleni u skladištu u Tilburiju moraju da hodaju pola kilometra da bi otišli u toalet.\nNovinari su razgovarali sa bivšim radnikom “Amazona”, koji navodi da su im šefovi u firmi, koja ima godišnji obrt od 100 milijardi funti, ponudili čokoladice “selebrješns” kao odgovor na pritužbe.\nBivši radnik “Amazona”, koji je dao otkaz u skladištu pored Mančestera, kaže da su čokoladice deljene da bi “podigle radni elan i kako bi svi mogli da rade poletnije”.\nJedan radnik objašnjava da je nakon samo četiri radna dana u “Amazonu” dao otkaz i “plakao u vozu do kuće”. On objašnjava da je, dok je obrađivao 4.000 proizvoda, napravio sedam grešaka i dobio sedam upozorenja.\nIstraživanje u Tilburiju, koje je tajno sproveo reporter “Sandej mirora”, pokazalo je da radnici “pate mentalno i fizički dok pokušavaju da ispune norme koje je firma postavila”.\nOni koji ne mogu da drže korak sa zahtevima kompanije dobijaju otkaz, a pojedini budu toliko iscrpljeni da ih hitna pomoć odvozi u bolnicu.\nOptužbe stižu u trenutku kada “Amazon” obećava da će popraviti odnos prema svojim zaposlenima zbog tvrdnji da su loše tretirani i da imaju male nadnice.\nRukovodstvo kompanije “Amazon” tvrdi da “obezbeđuje sigurno i pozitivno radno mesto sa dobrim platama i povlasticama”.\n“Ponosni smo jer smo otvorili hiljade novih radnih mesta u Velikoj Britaniji. Kao i u svim našim kompanijama, očekujemo određeni stepen rada”, navodi se u obraćanju kompanije.\n“Amazon” se našao na udaru medija nakon što je otkriveno da je hitna pomoć prošle godine u skladište kompanije u Škotskoj dolazila 43 puta.\nradnici amazon čokoladice iscrpljenost


Od polovine decembra, inspektori u EU će, kao tajni kupci, moći da kontrolišu hranu. Veterinarska inspekcija u Srbiji, za prvih osam meseci ove godine, obavila je više od 4.000 vanrednih kontrola. Iz prodaje je povučeno oko 35 tona hrane, najviše mesa i mesnih prerađevina. U pečenjaru i na farmu svinja Dragana Đurića iz Šapca, veterinarski inspektori poslednjih meseci, kaže, dolaze […]\nU pečenjaru i na farmu svinja Dragana Đurića iz Šapca, veterinarski inspektori poslednjih meseci, kaže, dolaze češće nego prethodnih godina.\n"Mi samo možemo da verujemo državnim organima da je hrana ispravna, međutim, dešava se da i pored one hrane koja je kontrolisana od strane državnih nadležnih organa, u prometu se nađe i hrana koja nije kontrolisana, znači, koja se negde provukla ispod žita.\nMislim da nema dovoljno kontrole, i da bi u toj proceduri trebalo da učestvuju nezavisne potrošačke organizacije", smatra Dragana Simić Antonijević iz Udruženja za zaštitu potrošača.\nFoto: Pixabay (buffetcrush)


Najbogatiji Srbin Miroslav Mišković pre dve nedelje, 26. maja, organizovao je ručak za nekoliko najuticajnijih srpskih biznismena i ličnosti iz javnog života na kome je sa entuzijazmom podržana ideja da Ivica Dačić bude premijer „proevropske vlade” i da se tako umiri krilo SPS-a koje je izričito protiv ulaska u vlast sa Demokratskom strankom.\nKako za „Politiku” tvrdi jedan od učesnika ovog sastanka, koji nije želeo da mu se pominje ime, pored Dačića ručku su prisustvovali i biznismeni Milan Beko i Dragan Tomić iz „Simpa”, kao i još nekoliko ličnosti iz javnog života Srbije. Biznismeni su, tvrdi naš izvor, Dačića uveravali da se članstvo i rukovodstvo nijedne stranke ne bi moglo protiviti učešću u vladi u kojoj bi prvi čovek stranke dobio premijersko mesto. Dragan Tomić na ovom sastanku dobio je zaduženje da „smiri” socijaliste sa juga Srbije koji se navodno protive savezu sa demokratama.\nNaš izvor tvrdi da su učesnici sastanka polazili od pretpostavke da postoji saglasnost Borisa Tadića da se Dačiću ponudi premijersko mesto.\nIzvori „Politike” bliski koaliciji Za Evropsku Srbiju, međutim, potvrđuju da će DS ipak dati mandatara. Tim pre što je lider demokrata i prilikom sastavljanja prošle vlade imao dosta problema i u stranci, i u delu javnosti naklonjenom DS-u, kada je odlučio da premijersku poziciju ustupi Vojislavu Koštunici, čija je koalicija tada imala duplo više mandata nego socijalisti i njihovi partneri sada.\nDrugi gost na Miškovićevom ručku sa kojim je „Politika” razgovarala tvrdi da veliki privrednici u Srbiji, kao i svi drugi građani, razgovaraju o mogućem sastavu vlade ali nemaju moć da odlučuju o mandataru. Podsmehuje se i ideji da bi neko morao da „nagovara“ Dačića da bude premijer, sa obrazloženjem da malu stranku sa 12 mandata u parlamentu niko ne bi posebno morao da ubeđuje da prihvati premijersko mesto. On smatra da niko iz pomenutog društva ne bi bio ni tako glup da predlaže tako nerealno i nelogično rešenje kao što je uloga mandatara za Dačića.\nIzvor „Politike“ ostaje, međutim, pri svom tumačenju razgovora za ručkom u Delti, i tvrdi da entuzijazam Miškovića i Beka da podrže vladu DS–SPS proističe iz toga što im je američki ambasador Kameron Manter navodno rekao da je „Koštunica zapalio američku ambasadu” i da Amerikanci „nikom ne bi tolerisali da sa njim pravi vladu”.\nSličan stav pred majske izbore pojavio se i u „Njujork tajmsu”, koji je citirao neimenovanog „višeg zapadnog diplomatu” u Beogradu da je Koštunica veća opasnost za zapadne interese čak i od Tomislava Nikolića.\n„Koštunica je antizapadnjak i romantični nacionalista devetnaestovekovnog tipa. Nikolić je pragmatičniji”, rekao je diplomata ovom listu.\nDa je uticaj stranih diplomata na pravljenje vlade u Srbiji veliki primećuju i evropski mediji, pa tako najugledniji liberalni holandski dnevnik „NRC Handelsblad” ovih dana piše, prenoseći reči jednog diplomate u Beogradu da „Amerikanci i Englezi sede u kokpitu pri formiranju vlade”.\nO uplivu ambasadora Mantera – koji je prvi rekao da je „siguran da će biti formirana proevropska vlada” – na tok pregovora „Politika” je prva izvestila, pišući o njegovom sastanku sa članovima Kluba „Privrednik”. „Politika” je otkrila, a Manter nedugo potom i potvrdio, da je kako pre, tako i posle izbora, sa čelnicima ovog neformalnog udruženja razgovarao o prednostima „proevropske budućnosti”.\nLobiranje za vladu DS–SPS ambasador SAD vidi kao „našu ocenu vaše budućnosti, naših dobrih želja da imate evropsku budućnost”.\nU intervjuu „Danasu” 29. maja on je rekao: „To nije samo poruka koju sam uputio ljudima u „Privredniku” već je to i poruka koju upućujem gradonačelnicima za vreme svojih putovanja, studentima i drugim ljudima koje srećem. Poruka je ista za sve i glasi: Ukoliko budete imali proevropsku budućnost i vladu koja će vas integrisati u Evropsku uniju, shvatićete da su koristi ogromne, psihološki nećete biti u izolaciji koja vas može zadesiti ako niste pažljivi, bićete prosperitetniji, imaćete više mogućnosti da putujete, posebno mladi ljudi. To su stvari koje pominjem kada pričam o podršci proevropskom pravcu, o tome pričam ljudima. Ne smatram da je to uplitanje u unutrašnje stvari Srbije, već je to ohrabrivanje i izražavanje američke podrške onom što smatramo veoma svetlom budućnošću za vašu državu”.\nDa razgovore o vladi sa uticajnim ljudima ne smatra pritiskom i mešanjem u unutrašnje poslove Srbije, već samo „poslom ambasadora svuda u svetu” kaže i predstavnik zvaničnog Londona Stiven Vordsvort u intervjuu „Nedeljnom telegrafu”. „Mislim da nismo u poziciji da pritiskamo bilo koga. Ja ne mogu da ponudim milione dolara kako bih ga ubedio šta da radi. Mi možemo samo da kažemo, na primer „ovo” je nešto što mi smatramo korisnim sa stanovišta EU i stanovišta Srbije, ali na vašim građanima je da donesu konačnu odluku”, rekao je Vordsvort.\nKomentarišući izjavu portparola DSS-a Andreje Mladenovića da su „u konstituisanje vlade umešani tajkuni i strani ambasadori” (Mladenović nije hteo da kaže nijedno konkretno ime), Britanac je u istom intervjuu rekao: „Posao ambasadora svuda u svetu je da se susreće sa uticajnim ljudima i da sa njima razgovaraju o važnim pitanjima kako bi bolje razumeli dešavanja u zemlji u kojoj žive. I ja to činim sve vreme, ali nisu u pitanju nikakvi pregovori”.\nPoslednjih dana bilo je različitih spekulacija o uticaju na pregovore o vladi, spolja i iznutra. „Blic” je neposredno posle izbora pisao o nezvaničnim saznanjima da, osim uticaja evropskih zvaničnika koji potpomažu proevropsku vladu „tajkuni i tajne službe pokušavaju da političku budućnost Srbije iskreiraju prema sopstvenim potrebama”. List je preneo saznanja o tajnom sastanku u prostorijama DSS-a kome je prisustvovao i direktor BIA Rade Bulatović kao i tvrdnju da „delovi BIA, tajne službe koja je pri formiranju odlazeće vlade 2007. ostala pod nadzorom DSS-a, svesrdno pomažu da se Dačić prikloni radikalsko-narodnjačkoj koaliciji”.\nU američkoj ambasadi juče nisu želeli da komentarišu informacije do kojih je došla „Politika”.\nD. Matović – V. Radomirović\n[ Politika 12 . 06 . 2008.]


Marković se zanio pa prebacuje krivicu na političku konkurenciju i crkvu – СНП\nMarković se zanio pa prebacuje krivicu na političku konkurenciju i crkvu\nНема коментара на Marković se zanio pa prebacuje krivicu na političku konkurenciju i crkvu\nOdlazeći premijer Duško Marković nije propustio priliku da u poslednjim danima svog mandata optuži novu parlamentarnu većinu i sveštenstvo Srpske pravoslavne crkve za širenje virusa korona koje se dešava ovih dana.\nZaboravio je Marković patriotske skupove na Cetinju i u Podgorici koje su njegove pristalice organizovale kako bi zaštitile Crnu Goru od „neprijatelja“. Zaboravio je da su tim skupovima prisustvovale desetine državnih i lokalnih funkcionera DPS-a i na taj način demonstrirale koliko poštuju, odnosno ne haju za mjere i preporuke Nacionalnog koordinacionog tijela za zarazne bolesti.\nBilo bi dobro da Marković shvati da je pretvaranjem NKT-a u ispostavu DPS-a i zbog čitavog niza pogrešnih koraka, ovo tijelo trajno izgubilo povjerenje građana i da se propusti ne mogu nadomjestiti time što će se krivica prebaciti na političku konkurenciju i crkvu.\nPrvi korak nove vlasti mora biti raspuštanje NKT-a, odnosno političkih predstavnika trenutne opozicije koji su u njemu, i njegovo što hitnije postavljanje na zdrave osnove kako bismo se na pravi način uhvatili u koštac sa korona krizom koja hvata sve više maha.\n← NAKON TRI POBJEDE – REMI: Loš uvod u odlučujuće bitke Lige nacija → Saopštenje za javnost OO SNP Andrijevica


Neredi izbili u selu Palestinca, ubice troje Izraelaca\nNeredi su izbili danas u selu palestinskog napadača Omara al-Abeda koji je kasno sinoć nožem usmrtio troje Izraelaca u njihovom domu u jednom jevrejskom naselju na Zapadnoj obali, saopštila je izraelska vojska.\nKako se navodi pedesetak ljudi je bacalo kamenice na izraelske vojnike u selu Kobar dok su pretraživali kuću napadača. Lokalni stanovnici su rekli da je porodica ispraznila kuću u očekivanju da bude srušena.\nBrzo rušenje najavio je izraelski ministar odbrane Avigdor Liberman kada je danas posetio poprište napada. To je mera koju Izrael primenjuje kako bi odvratio Palestince od novih napada.\nStanovnici sela su palili automobilske gume i bacali kamenice, a vojnici su ih rasterivali gumenim mecima i suzavcem.\nNapad se dogodio nakon što su tri Palestinca ubijena, a stotine ih je ranjeno u protestima u istočnom Jerusalimu i širom Zapadne obale protiv novih izraelskih mera obezbeđenja u jerusalimskom svetilištu na kome se nalazi džamija Al -Aksa. Izrael je na ulazu na to mesto, sveto i za Jevreje, postavio detektore za metal nakon smrtonosnog napada trojice izraelskih Arapa 14. jula u kome su ubijena dva izraelska policajca, a potom i napadači.\nPrema Evropsko-mediteranskom seizmološkom centru (EMSC), zemljotres jačine 7,3 stepeni Rihtera pogodio je severni deo Perua, samo 45 kilometara severno od grada Baranke.\nKompanija za luksuzne proizvode sa sedištem u Rusiji prodaje bistu američkog preduzetnika i milijardera Ilona Maska veličine 20 centimetara koja je, kako kažu, napravljena od otopljenih delova električnog automobila njegove kompanije “Tesla”.\nDRAMA U HRVATSKOJ Tinejdžerka SEKIROM napala socijalne radnice\nDanska je registrovala dva slučaja novog soja virusa korona omikron kod putnika iz Južnoafričke Republike, saopštila je danas državna uprava za zarazne bolesti.\nNOVA OGRANIČENJA U GRČKOJ Od danas vernici na službama samo uz NEGATIVAN PCR TEST\nŠVAJCARCI NA REFERENDUMU PODRŽALI KOVID PROPUSNICE Samo vakcinisani ili su negativni na test na koronu, mogu da posećuju restorane i javne skupove


Održana druga radionica evropskog projekta #synergy u Kotoru – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusOdržana druga radionica evropskog projekta #synergy u Kotoru\nNovember 26, 2021 Fokus, Kotor, Najave reportaže izvještaji, Ostalo 0\nDruga od šest radionica evropskog projekta #synergy, sa nazivom Programiranje klasične muzike održana je 23. i 24. novembra u Kotoru u organizaciji Međunarodnog festivala KotorArt. Pored stručne javnosti i predstavnika kotorskih institucija kulture, radionicama su prisustvovali i predstavnici svih partnera #synergy projekta: Međunarodnog festivala KotorArt, Centra Beogradskih festivala, Dubrovačkih ljetnih igara, Kosovo Šopen asocijacije, Festivala Ljubljana i organizacije Vox Baroque.\nKonferencija na temu primjene različitih strategija za koncipiranje programa kulturno-umjetničkih manifestacija i ustanova kulture održana je 23. novembra u samostanskom kompleksu Crkve Svetog Nikole na Prčanju. Pored prezentacije programskih koncepta svih partnerskih festivala, prisutnoj publici obratili su se i domaći eksperti i menadžeri u kulturi – Vučić Ćetković, direktor JU Muzeji i galerije Podgorice, Biserka Milić, menadžerka programske politike i planiranja OJU Muzeji Kotor, kao i Dušan Medin, projektni menadžer NVO Društvo za kulturni razvoj Bauo.\nDrugog dana, 24. novembra, realizovana je kreativna radionica u prostorijama Kotor Creative Hub-a u nedavno rekonstruisanoj zgradi starog zatvora u Kotoru. Radionica je okupila sve partnerske organizacija projekta #synergy, kao i članove istraživačkog tima projekta sačinjenog od mladih menadžera u kulturi iz svake od partnerskih zemalja.\nVeliko nam je zadovoljstvo što smo imali priliku da ugostimo predstavnike najvećih umjetničkih festivala iz regiona, kao i predstavnike lokalnih i nacionalnih institucija kulture. Tokom dvodnevne radionice smo diskutovali na inventivan i produktivan način, te promatrali različite programske koncepcije i strategije programiranja festivala koji su dio #synergy projekta, ali i razmijenili iskustva sa domaćim ekspertima i menadžerima u kulturi. Radionica je doprinijela usavršavanju i povezivanju profesionalaca i institucija aktivnih na polju kulture i kulturnog menadžmenta, ali je i predstavila rad naših institucija i organizacija na međunarodnom nivou. – izjavili su iz PR službe Međunarodnog festivala KotorArt.\nSerijal od šest dvodnevnih programa pod nazivom Kulturni menadžment bez granica dio je aktivnosti projekta #synergy koji će biti realizovan u svih šest zemalja učesnica projekta. U okviru ovih radionica diskutovaće se i analizirati organizacioni, menadžerski, umjetnički, produkcioni, marketinški i drugi aspekti produkcije umjetničke muzike. Radionice su prije svega usmjerene na predstavnike partnerskih festivala i razmjenu iskustava, kao i na mlade menadžere u kulturi koji su uključeni u ovaj evropski projekat i zajedno učestvuju u sastavljanju Vodiča za produkciju umjetničke muzike, jedinstvene publikacije koja će biti najvažniji rezultat ovog segmenta #synergy projekta.\nProjekat #synergy: Jačanje kapaciteta industrije klasične muzike na Zapadnom Balkanu, iniciran od strane Međunarodnog festivala KotorArt, podržan je od strane Evropske komisije, kroz program Kreativna Evropa i okuplja neke od najvećih festivala umjetnosti u regionu. Ciljevi #synergy projekta su usavršavanje i povezivanje kulturnih radnika, prije svega onih koji se bave festivalima i umjetničkom muzikom, zatim podsticanje komponovanja novih djela klasične muzike inspirisanih lokalnom baštinom svih zemalja učesnica projekta, kao i uvezivanje i saradnja mladih muzičara, kompozitora i organizacija koje se bave umjetničkom muzikom na Zapadnom Balkanu.\nprogramiranje klasične muzike\nApril 25, 2016 Najave reportaže izvještaji Comments Off on Kotorske koncertne sezone – Resital Ratimira Martinovića\nPijanista i umjetnički direktor muzičkog programa KotorArta, Ratimir Martinović nastupiće u utorak, 26. aprila 2016. godine, u Crkvi Sv. Duha u Kotoru sa početkom u 20 sati, u okviru Kotorske koncertne sezone. Resital je […]


Majo Mićović, investitor, direktor kompanije Sky Express i predsednik Švajcarsko-srpske trgovinske komore: Sinergija IT i osiguranja daje trostruku dobit - Sve o osiguranju\n3. juna 2020.\tIntervju 1,835 Pregleda\nTokom vanrednog stanja, na globalnom nivou broj sajber napada je rastao u proseku 33 odsto mesečno, a štete koje hakeri izazovu mere se hiljadama milijardi dolara. Na meti su i državne institucije, i kompanije, ali i pojedinci. Kradu se podaci o poslovanju, podaci o ličnosti klijenata velikih kompanija, a često je predmet napada samo blokada poslovanja – radi naplate otkupa kako bi se sistem odblokirao. Broj napada će, kažu stručnjaci, rasti zajedno sa rastom uređaja koje koristimo, i što njihova umreženost bude veća – to će se povećavati rizik ali i vrednost šteta.\nO tome gde se Srbija nalazi na mapi svetskih hakera, koji segmenti privrede su najugroženiji i kako preduprediti štete, razgovarali smo sa Majom Mićovićem, direktorom kompanije Sky Express koja je ekskluzivni distributer naprednih rešenja za sajber bezbednost za Srbiju, Crnu Goru, BiH, Severnu Makedoniju i Albaniju, i predsednikom Švajcarsko-srpske trgovinske komore.\nKoliko su, prema Vašem mišljenju, kompanije u Srbiji svesne opasnosti od sajber rizika, i da li je Srbija značajna meta na hakerskim mapama?\nIzloženost Srbije hakerskim napadima je u direktnoj proporciji sa pozicijom Srbije na globalnoj ekonomskoj sceni – svakako nismo među „prvim izborom“ napadača ali, istovremeno, to ne znači da smo van zone interesovanja, što se vidi kroz niz primera (ne)uspešnih napada prvenstveno na finansijske institucije. Primetno je i to da se oblast interesovanja napadača proširuje na državne institucije i organe javne uprave, čime se potvrđuje teza da je informacija novac, s obzirom na to da je cilj takvih napada kompromitacija ličnih podataka i poslovnih tajni.\nKada govorimo o nivou svesti kompanija u odnosu na informacionu bezbednost, teško je generalizovati – i u okviru detaljno regulisanih sektora kao što je npr. bankarski ili sektor osiguranja imamo velike razlike u pristupu i realizaciji mera informacione bezbednosti između pojedinih učesnika. Digitalna transformacija, a naročito transformacija načina rada uzrokovana pandemijom će svakako za posledicu imati povećanje rizika od potencijalnih napada i zloupotreba, i samim tim će zahtevati i brži, adekvatniji i efikasniji odgovor na te rizike. Jedan od centralnih problema sa kojim ćemo se suočiti je nedostatak obučenog kadra i adekvatnih internih resursa tih kompanija, i u tom smislu smatram da ćemo biti svedoci rasta tržišta pružanja usluga informacione bezbednosti i Managed Security Servisa, što će predstavljati najbezbolniji, najefikasniji i finansijski najadekvatniji način otklanjanja i umanjenja rizika.\nImate li iskustva sa osiguranjem od sajber napada u nekoj od zemalja u kojima poslujete? Koliko je ta vrsta osiguranja zastupljena, i koliko je značajna saradnja osiguravača sa IT kompanijama koje se bave sajber bezbednošću?\nNažalost, usluge osiguranja od sajber napada su još relativna nepoznanica, ne samo na našem, već i na regionalnom tržištu. Za to postoje objektivni razlozi, kao što je npr. nemogućnost osiguranja od zakonskih kazni, ali bi osiguravajuće kompanije zaista trebalo da posvete veću pažnju zaštiti od ove vrste rizika, i štete koju taj rizik nosi. Ovo je i najbolji momenat za sinergiju IT-a i osiguranja, gde kao rezultat imamo „triple-win“ – benefit je evidentan i za osiguravača, i za IT kompaniju, i što je najbitnije – za korisnika usluga osiguranja. Vodeće svetske ekonomije svakako poznaju tu vrstu osiguranja, i kod njih je ova naša inicijalna faza već nadgrađena formiranjem adekvatnih paketa osiguranja poslovanja i informacija od malicioznih aktivnosti.\nSajber napadi mogu da zaustave poslovanje, ali i da nanesu dodatnu štetu ukoliko dođe do krađe podataka, u smislu kazni po osnovu Zakona o zaštiti podataka. Koji su podaci najčešće pod udarom sajber napada, i koji su privredni sektori po Vašem mišljenju najugroženiji?\nUkoliko govorimo o Zakonu o zaštiti podataka o ličnosti, ta regulativa se odnosi isključivo na lične podatke, i iako smo svedoci rasta kompromitacije ličnih podataka, i dalje je dobar deo napada usredsređen na poslovne i bankarske tajne. Razlog je evidentan – finansijska korist, i u tom kontekstu možemo identifikovati i najugroženije sektore, a to su tržišta finansija, bankarstva i osiguranja. Sa druge strane, ne smemo zanemariti ni segmente privrede i državne uprave koji su nosilac kritičnih infrastrukturnih servisa, a koji je postao meta iz jednog drugog razloga – uticaja. Ostvareni uticaj se kasnije može manifestovati i finansijski, i legalno i politički, tako da mere koje je neophodno preduzeti u cilju zaštite kritičnih infrastrukturnih servisa moraju biti apsolutni prioritet. Na ovom primeru, preporuka finansijskim institucijama je da svoju informacionu infrastrukturu posmatraju kao kritični resurs i da u skladu sa tim preduzmu adekvatne mere bezbednosti za zaštitu svog core poslovanja.\nPrethodni tekst Sava Životno osiguranje: pokriće hirurških intervencija kao dopunsko osiguranje\nSledeći tekst Sanja Jovanović, Wiener Städtische Osiguranje: Sajber osiguranje pokriva i troškove iznude\nPred kraj godine kompanije dovršavaju poslovne planove, a njihovi ukupni rezultati daju sliku o čitavom ...


Riblji rat između Norveške i Rusije - Bizlife.rs\n20:22 Moskva, 09/02/2012\nU novembru prošle godine ruska veterinarska služba ustanovila je da riblji proizvodi uvezeni iz Norveške nisu u skladu sa sanitarnim normama.\nNakon provere proizvoda, za 22 od 43 norveška preduzeća koja svoje proizvode isporučuju u Rusiju uvedena je pojačana laboratorijska kontrola, dok je za četiri preduzeća zabranjena isporuka ribe u Rusiju.\nNakon što su, i pored upozorenja, u isporukama lososa i krabe iz Norveške ponovo pronađene salmonela i ešerihija koli, zabrana uvoza proširena je na još tri firme. Po navodima ruskih medija, ukoliko riblji proizvodi ne budu odgovarali sanitarnim zahtevima Rusije i Carinske unije (Rusija, Belorusija, Kazahstan), Rusija bi mogla da zabrani uvoz ribe i morskih plodova iz Norveške.\nNajavu moguće zabrane ribe iz Norveške neki komentatori su smestili u „politički podtekst“. Rusija i Norveška imaju nerešenih pitanja koja se odnose na ugovor o razgraničavanju morskih prostora u Barencovom moru. Uz napomenu da Rusija nije jedina zemlja koja u poslednje vreme ima problema sa norveškim isporučiocima, takođe zbog neispunjenih sanitarnih normi koje bi se morale poštovati, većina analitičara smatra da i ekonomski razlozi mogu doprineti mogućoj zabrani uvoza.\nNaime, Rusija je prošle godine postala najveći uvoznik norveške ribe. Godine 2011. uvoz je iznosio 300 hiljada tona. Zato ruske vlasti, po mišljenju analitičara, zabranom uvoza ribe iz Norveške pokušavaju da podrže domaće proizvođače kako bi zauzeli onaj deo tržišta koji za sada pripada norveškim kompanijama.\nIpak, sa njima se ne slažu sami ruski proizvođači ribe. Jer, jedina alternativa norveškom lososu su nerka i pastrmka iz ribnjaka ali njihova proizvodnja na godišnjem nivou nije veća od 65 hiljada tona.


Diplomate EU: Rastanak Britanije i EU ipak po uslovima Brisela, rok 31. januar\nSvet Autor:Beta24. dec. 202014:15 > 14:29\nEvropska unija i Velika Britanija su na pragu "božićnog sporazuma o uređenom izlasku" britanskog ostrva iz EU, rekle su evropske diplomate u Briselu, a već se u medijima koristi i kovanica "Srećan Bregzmas" od reči "Brexit" i "Christmas" (Božić) na engleskom.\nJoš sve nije gotovo, ali je, kažu u Briselu, EU istrajala u tome da vlada u Londonu mora prihvatiti „razvod na evropski način“, a to znači da jedinstveno tržište i carinska unija EU neće biti ugroženi nelojalnom konkurencijom Velike Britanije.\nAko se tokom dana otklone i poslednja neslaganja, sporazum bi privremeno stupio na snagu 1. januara, jer više nema vremena da ga potvrdi Evropski parlament, a krajnji rok za izlazak Velike Britanije iz evropskog kluba je 31. januar i ukoliko dotad sporazum ne bude ratifikovan u parlamentima EU i u Londonu, preko noći bi Velikoj Britaniji bili uvedeni carine, granične kontrole, uz neminovne velike poremećaje u snabdevanju britanskog tržišta i posebno nestašice hrane i lekova.\nMikel Martin, premijer za uređeni Bregzit posebno zainteresovane članice EU, Irske, izjavio je da veruje u konačni sporazum, jer bi razlaz bez toga „imao zastrašujuće posledice po privredu, uz sad još žešći udar koronavirusa“.\nIako je britanski premijer Boris Džonson uporno tvrdio da će takav sporazum, uključujući za trgovinu dve strane po obimu malo vredno ribarstvo, ugroziti britanski suverenitet, britanski list Fajnenšel tajms posebno ističe da će „sporazum očuvati trgovinu EU-Velika Britanija bez carina, kao i odnose na polju bezbednosti, saradnju policijskih i bezbednosnih službi, prekogranično tržište energijom.\n„Ali će malo učiniti za sektor usloga“, žali „Fajnenšel tajms“, jer svetske banke i finansijske organizacije više ne mogu imati tako slobodan pristup evropskom tržištu i neke su se već preselile u Frankfurt, Luksemburg, Pariz.\nStrasni pristalica Bregzita, čak i bez dogovora s EU, britanski premijer Džonson je sad morao da popusti u tvrdokornim stavovima „odbrane britanskog suvereniteta“, jer je u Amerci na izborima pobedio Džo Bajden koji se, kao Irac poreklom, jako usprotivio pokušajima Džonsove vlade da iznudi Bregzit na uštrb dogovora s EU o „propustljivoj“ i bezbednosno ranjivoj granici između Republike Irske, članice Unije, i Severne Irske, dela Velike Britanije.\nDžonson je računao na pobedu Donalda Trampa na američkim predsedničkim izborima, jer je Tramp obećavao da će s Velikom Britanijom kad izađe iz članstva uspostaviti poseban veoma povoljan trgovinski sporazum.\nFrancuski list Figaro u uvodniku primećuje da je Džonsonova računica bila krajnje tugaljiva, jer je „više laskao Trampu nego što se vodio zdravim razumom, misleći da može uspostaviti strategijsko partnerstvo na ravnoj nozi s Amerikancima“.\nKako smatra uvodničar pariskog dnevnika, „sve je propalo, Džonson se grdno prevario, nikad neće dobiti to strategijsko partnerstvo ni od republikanaca, ni od demokrata… jer je Amerika puritanska nacija koja prezire laskavce i super-sila veoma sigurna u sebe koja i dalje ne vidi da iko može da ravnopravno s njom vodi dijalog u svetu… izuzev Kine“.


Zvanično je potvrđeno da će južnokorejska serija Squid Game dobiti i drugu sezonu, sudeći prema njenom tvorcu Hvangu Donghjuku...\n"Bilo je toliko pritisaka, toliko zahteva i toliko ljubavi upućenih ka drugoj sezoni, što je dovelo do toga da se osećam kao da više nemamo nikakvog izbora", izjavio je Hvang. "Međutim, moram naglasiti da će se druga sezona zaista i ostvariti. Ona se trenutno nalazi u mojoj glavi i trenutno sam u procesu planiranja. Smatram da je za sada previše rano govoriti kada će stići i šta će se u njoj dogoditi."\nPored potvrđivanja druge sezone, Hvang je izjavio i da će se Seong Gi-hun, protagonista prve sezone, koga igra Li Jang Jae, vratiti u nastavku serije. "Mogu da vam obećam ovo, Gi-hun će se vratiti u drugoj sezoni i uradiće nešto veliko za svet", dodao je Hvang.\nDonghjuk je prethodno dao izjavu The Guardian publikaciji, vezanu za potencijalnu drugu sezonu, ističući da planira i kreiranje potpuno različitog filma, takođe. "Naravno da o tome postoje pregovori", izjavio je. "Ovakav projekat je neizbežan zbog uspeha koji je serija postigla. Razmatram sve opcije i posedujem veliku sliku u svojoj glavi, ali neću raditi ni na čemu ovog momenta. Postoji film koji zaista želim da uradim. Razmišljam o tome šta prvo uraditi i definitivno ću razgovarati sa kompanijom Netflix."


Advokatska komora Vojvodine (AKV) je najavila da će organizovati protestna okupljanja advokata u više gradova Vojvodine, jer je nezadovoljna radom državnih institucija. O tome će, dodaje se u saopštenju, biti obaveštena i Međunarodna unija advokata.\nAKV je saopštila da je nezadovoljna radom policije i tužilaštva u postupcima otkrivanja krivičnih dela protiv advokata. Ujedno je najoštrije osudila poslednji takav slučaj – paljenje automobila advokata Dragana Konjevića iz Sombora.\nPROČITAJTE JOŠ: Za vreme praznika četiri saobraćajke kojima je „kumovao“ alkohol\n„Podsećamo da još uvek nije otkriven ni počinilac napada na advokata dr Miroslava Đorđevića iz Zrenjanina za krivično delo teško ubistvo u pokušaju. Tada je na njegovu porodičnu kuću bačena bomba. Advokat Đorđević je bio zamenik disciplinskog tužioca AKV. Sada je zamenik disciplinskog tužioca Advokatske komore Srbije“, piše u saopštenju.\nJoš se ne zna ko je bacio bombu na kuću advokata\nPodsetimo, viši javni tužilac u Zrenjaninu Zoran Đuran je u oktobru 2020. godine doneo naredbu o sprovođenju istrage protiv NN počinioca, zbog sumnje da je pokušao da ubije zrenjaninskog advokata Miroslava Đorđevića.\nNepoznata osoba se tereti da je počinila krivično delo teško ubistvo u pokušaju, u sticaju sa krivičnim delom nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija.\nU naredbi o sprovođenju istrage se navodi da je NN počinilac 8. oktobra 2020, oko 00.30 časova, u Zrenjaninu, pokušao da liši života više lica i da je nosio eksplozivnu napravu. On je u dvorište kuće advokata Miroslava Đorđevića i njegove supruge bacio ručnu bombu – kašikaru, dok su njih dvoje bili u kući.\nBomba je potom pala na prostor između putničkog vozila, koje je bilo parkirano ispred prostorija kancelarije i kuće, na udaljenosti oko 0,5 metara od stambenog objekta, na kojem se, sa zadnje strane, nalaze prozor i balkonska vrata.\nBomba je eksplodirala, pa su se geleri razleteli i oštetili zid kuće, ulazna vrata, zidove i prozore kancelarije, koji su polomljeni. Vozilo je oštećeno u predelu suvozačevih vrata i polomljen je prozor na vozačevim vratima.\nAKV: Advokatura je od velike društvene važnosti\nAdvokati podsećaju i da je ranijem predsedniku Advokatske komore Vojvodine zapaljen automobil dok je sadašnjem predsedniku time prećeno.\n„AKV ima javna ovlašćenja, a advokatura je od velike društvene važnosti. Napadi na advokate se ni po čemu ne razlikuju od napada na sudioce ili tužioce“, kaže se u saopštenju.\nAdvokatska komora Vojvodine najavljuje da će ovim povodom održati sastanak sa Apelacionim tužiocem u Novom Sadu. Očekuje se i sastanak sa ministrima pravde i unutrašnjih poslova.\nNakon toga, navode, biće organizovana i protestna okupljanja advokata u više gradova Vojvodine.\nTagoviadvokati Advokatska komora Vojvodine Miroslav Đorđević protesti\nNarednog meseca biće održan Sajam zapošljavanja u Zrenjaninu


Usvojen budžet Grada Zaječara za 2019. godinu | TIMOK PRESS\nNaslovna Politika Usvojen budžet Grada Zaječara za 2019. godinu\nUsvojen budžet Grada Zaječara za 2019. godinu\nU ponedeljak, 17. decembra održana je 21. sеdnica Skupštinе grada Zajеčara\nSednica Skupštine grada Zaječara, Foto: zajecar.info\nBudžet za 2019. godinu iznosi blizu 3 milijarde 824 miliona dinara.\nOdbornici Skupštinе grada Zajеčara usvojili su budžеt za 2019. godinu, koji iznosi 3.823.780.214 dinara.\nValеntina Đuričić, načеlnica Odеljеnja za budžеt i finansijе, Foto: www.timokpress.rs\nValеntina Đuričić, načеlnica Odеljеnja za budžеt i finansijе istakla je da su ukupni prihodi i primanja za 2019. godinu prеdviđеni u iznosu od 3.823.780.214 dinara. Isto toliko planirani su i rashodi, s tim što jе ovе godinе prеdviđеn dеficit od 742.097.709 dinara koji će biti finansiran iz viška prihoda.\nKako je očekivano usvajanju je prethodila žučna rasprava a odbornici opozicionih stranaka istakli su da budžet nije realan.\nMeđu tridesetak tačaka dnevnog reda odbornici su usvojili odluku o regionalnom planu upravljanja otpadom za gradove Zaječar i Bor kao i opštine Boljevac, Majdanpek, Knjaževac, Negotin i Kladovo. Lokalni parlament usvojio je odluke o izradi planova generalne regulacije Gamzigradske banje i detaljne regulacije privredne zone „Zapad“ i banjsko turističkog kompleksa Nikoličevo.


CPJ: Za 10 godina ubice novinara prošle nekažnjeno u 81 posto takvih slučajeva | MC_ONLINE\nU posljednih 10 godina je ubijeno 278 novinara širom svijeta, a u 226 tih slučajeva Komitet za zaštitu novinara je zabilježio potpunu nekažnjivost za takve zločine.\nPrema Globalnom indeksu nekažnjivosti Komiteta za zaštitu novinara, zemlja u kojoj je zabilježeno najviše neriješenih ubistava novinara je Somalija, a zatim i Sirija, Irak i Južni Sudan. Takva praksa je u navedenim zemljama, između ostalog, zabilježena zbog sukoba, političke nestabilnosti i slabih pravosudnih mehanizama.\nTokom posljednjeg desetogodišnjeg indeksnog perioda je, kako piše Komitet za zaštitu novinara, zbog svog rada ubijeno 278 novinara širom svijeta, a u 226 od tih slučajeva (81%) Komitet za zaštitu novinara je zabilježio potpunu nekažnjivost za te zločine.\nNajnoviji podaci koji se odnose na period od 1. septembra 2011. do 21. avgusta 2021. godine, pokazali su povećanu opasnost za novinare u Afganistanu koji ove godine zauzima peto mjesto na Globalnom indeksu nekažnjivosti Komiteta za zaštitu novinara. Iako se Afganistan nalazio na petom mjestu i tokom prethodne dvije godine, situacija za novinare u toj zemlji se, kako piše Komitet za zaštitu novinara, pogoršala tokom 2021. i to od preuzimanja vlasti od strane talibana u avgustu ove godine. Od tada je, kako se navodi, na stotine novinara pobjeglo iz zemlje zbog straha od odnosa talibana prema slobodi medija i toga šta bi njihova vladavina mogla značiti za sigurnost novinara u toj zemlji. Komitet za zaštitu novinara piše i kako bi u odnosu na prethodnu afganistansku vladu, talibani još manje mogli odgovoriti na lokalne i međunarodne pozive za okončanjem kulture nekažnjivosti za zločine počinjene nad novinarima u toj zemlji.\nŠesto mjesto, prema Globalnom indeksu nekažnjivosti Komiteta za zaštitu novinara u posljednje dvije godine zauzima Meksiko. U toj zemlji novinari se, kako se navodi, i dalje nalaze na meti “alarmantne stope”, a Komitet za zaštitu novinara je u toj zemlji od 31. avgusta ove godine zabilježio još najmanje tri ubistva novinara.\nProšle godine je zbog obavljanja svog posla ubijeno najmanje 22 novinara, a Komitet za zaštitu novinara piše da je to dvostruko više u odnosu na godinu ranije.\nGlobalni indeks nekažnjivosti Komiteta za zaštitu novinara računa broj neriješenih slučajeva ubistava novinara kao procent populacije svake zemlje, a uvrštene su zemlje koje su zabilježile pet i više slučajeva. U indeks nisu uključeni slučajevi ubijenih novinara u sukobima ili opasnim zadacima poput nasilnih protesta, a neriješeni slučajevi su prema Komitetu za zaštitu novinara oni slučajevi u kojima nisu donesene presude, čak i ako su osumnjičenici identificirani i nalaze se u pritvoru. Indeksom su obuhvaćeni samo oni slučajevi ubistava koja su prošla potpuno nekažnjeno i ne uključuje one slučajeve u kojima je djelimično postignuta pravda.\nIndeks nekažnjivosti se objavljuje svake godine kako bi se obilježio 2. novembar – Međunarodni dan borbe protiv nekažnjivosti zločina nad novinarima, a ove godine je indeksom obuhvaćeno 12 zemalja.\nKomitet za zaštitu novinara piše da su tokom 2021. zabilježeni i neki pozitivni rezultati pri rješavanju ubistava novinara i to u zemljama koje nisu obuhvaćene indeksom. Tako se navodi da su zabilježeni pozitivni pomaci u rješavanju slučaja ubistva malteške istraživačke novinarke Daphne Caruane Galizie iz 2017. za čiju smrt je u avgustu ove godine optužen biznismen Yorgen Fenech, dok je jedan od optuženih u tom slučaju u februaru priznao krivicu i osuđen na 15 godina zatvora.\nOsim toga, navodi se i slučaj ubistva istraživačkog novinara Jana Kuciaka i njegove zaručnice iz 2018. godine, gdje je sud iz Slovačke poništio oslobađajuće presude za optužene, a Komitet za zaštitu novinara piše da je time došlo do preokreta za neuspjehe u potrazi za pravdom za novinare koji su u zemljama Evropske unije ubijeni zbog svog izvještavanja o korupciji.


Liverpul je u prvom poluvremenu pokušavao da osvoji prostor, ali je istrčao i nekoliko kontranapada,međutim, bez konkretne prilike i gola.\nJunajted se fokusirao na igru na centru terena gde je rivala terao na brojne greške, da bi poveo golom Markusa Rašforda nakon očiglednog faula koji je prethodio pogotku.\nMartin Etkinson pregledao je snimak iako je stajao na samo korak od mesta gde je igrač Liverpula fauliran i ostao je pri svome - gol važi.\nU finišu prvog poluvremena, Sadio Mane je uspeo da pošalje loptu u mrežu domaćih, ali je VAR potvrdio da je Senegelca lopta udarila u ruku dok je gradio poziciju i gol je opravdano poništen.\nU drugom poluvremenu, više se igralo na polovini Junajteda koji je imao nekoliko veoma dobrih kontri.\nNa novo pravo uzbuđenje čekalo se do 84. minuta. Adam Lalana najbolje se snašao ispred gola domaćih i pogodio za izjednačenje.\nLiverpul na prvom mestu na tabeli ima 25 bodova, šest više od Mančester sitija i Lestera, a Mančester siti je ovim bodom napradovao za jedno mesto na tabeli i sada je 13. sa 10 bodova.\nPremijer liga, 9. kolo:\n(Bernard 17, Sigurdson 92)\nAston Vila – Brajton 2:1 (1:1)\n(Griliš 45+2, Terget 90+4 - Vebster 21)\nBornmut – Norič 0:0\nČelsi – Njukasl 1:0 (0:0)\nLester – Barnli 2:1 (1:1)\n(Vardi 45, Tilemans 74 - Vud 26)\nTotenhem – Votford 1:1 (0:1)\n(Ali 86 - Dukure 6)\nVulverhempton – Sautempton 1:1 (0:0)\n(Himenez 61p - Ings 53)\nKristal Palas – Mančester siti 0:2 (0:2)\n(Žezus 39, D. Silva 41)\nMančester junajted – Liverpul 1:1 (1:0)\n(Rašford 36 - Lalana 85)\nŠefild junajted – Arsenal 21\nVEŽITE SE, POLEĆEMO! Počinje Premijer liga, a evo šta svaki ljubitelj fudbala MORA da zna o ovom takmičenju!\nEVRA OTKRIO ŠOKANTNE DETALJE Nekadašnji defanzivac dobijao PRETNJE iz zatvora zbog Suareza: „Kada izađemo, pobićemo ti celu porodicu”


Rođena je 11. novembra 1950. godine u Zrenjaninu. Osnovnu i srednju školu završila je u Novom Sadu, gde je i diplomirala na Prirodnomatematičkom fakultetu, na odseku hemija.\nTokom godina radila je kao profesorica hemije u dve srednje škole, kao asistentkinja u nauci na Prirodno matematičkom fakultetu u Novom Sadu, u kompaniji „Zorka" u Šapcu i 22 godine u JKP Vodovod i kanalizacija u Novom Sadu u službi „Razvoj", na problemima kvaliteta, tehnologije i zaštite voda.\nOd 2002. godine pomoćnica je pokrajinskog sekretara za zaštitu životne sredine i održivi razvoj. Učestvovala je u organizaciji nekoliko projekata, među njima i „Za čistuju i zeleniju Vojvodinu", a kao članica Saveta za zaštitu životne sredine LSV bila je koordinatorka nekoliko akcija koje je ovaj Savet organizovao.\nU sazivu Skupštine grada Novog Sada periodu od 2004. do 2008. godine bila je odbornica ispred koalicije „Zajedno za Vojvodinu". Bila je članica Saveta za zaštitu životne sredine.\nNa vanrednim parlamentarnim izborima održanim 16. marta 2014. godine izabrana je za narodnu poslanicu Lige socijaldemokrata Vojvodine.\nNakon IX Kongresa LSV decembra 2012 predsednica je Stručnog saveta za zaštitu životne sredine i održivi razvoj, kao i članica Glavnog odbora LSV.


17.02.2020 / 09:14 Politika - Zabrinjavajuća najava rukovodstva RS\nZastupnici Nihad Čolpa i Hasan Muratović uputili inicijativu Predstavničkom domu Parlamenta FBiH, kojom traže da ovaj dom sazove vanrednu sjednicu povodom nepriznavanja odluke Ustavnog suda i pozivom na jednostrano kršenje Dejtonskog mirovnog sporazuma, ...\n... urušavanja institucija i rušenje ustavnog poretka.\nZabrinjavajuća je najava rukovodstva entiteta RS da neće provesti odluku Ustavnog suda BiH što je onemogućavanje institucija Bosne i Hercegovine da provedu zakonske odbredbe kojima štite prava na imovinu i urušavanje ustavnog poretka, kao i direktno kršenje Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nSmatramo da Federacija Bosne i Hercegovine ne treba biti nijemi posmatrač dešavanja u državi. Prijetnje iz entiteta RS dolaze nakon što je formirana žandarmerija pri MUPRS, te je potrebno da se sagledaju i sigurnosni rizici po FBiH. Mi u FBiH imamo pravo znati šta o antidejtonaksom djelavanju rukovodstva entiteta RS misle kreatori Dejtonskog mirovnog sporazuma, odnosno međunarodna zajednica, kao i kakvi su njihovi daljnji potezi ukoliko se ostvare najave koje dolaze iz RS.\nOvim putem pozivamo sve zastupnike Parlamenta FBiH da podrže inicijativu za održavanje vanredne sjednice Parlamenta FBiH. Trenutno stanje u državi treba da prevaziđe stranačke razlike i interese. Ovo je pitanje opstojnosti građana BiH i same države.


Sukobi evropskih zemalja oko snabdevanja električnom energijom | Biznis.rs\nSpor je nastao oko korišćenja prekograničnih kablova za napajanje\nSukobi evropskih zemalja oko snabdevanja električnom energijom\n6.12.2021 16:15 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nU severnoj Evropi se sve više usložnjava situacija oko nabavke električne energije. Najpre je Švedska blokirala Norvešku da koristi njene mreže za prenos energije...\nU severnoj Evropi se sve više usložnjava situacija oko nabavke električne energije. Najpre je Švedska blokirala Norvešku da koristi njene mreže za prenos energije od proizvođača širom regiona. Spor je nastao oko korišćenja prekograničnih kablova za napajanje, koji su ključni deo evropskih planova za dekarbonizaciju, jer daju susednim zemljama pristup resursima sa niskim sadržajem ugljenika, kao što su energija vetra ili hidroelektrana.\nStruja teče tamo gde su cene veće, bez smetnji u mreži operatera, ali u slučaju smanjenja snabdevanja, tokovi se mogu zaustaviti.\nŠvedska je krenula da zaštiti bezbednost svoje mreže nakon što je Norveška počela da povećava izvoz električne energije kroz ogromne nove kablove u Nemačku i Veliku Britaniju. Taj izvoz je povremeno odvlačio energiju iz Švedske, što je dovelo do toga da sistemski operater zemlje smanjuje kapacitete na njenim nordijskim granicama, sprečavajući izvoz, ali i ometajući uvoz, na koji se oslanja da bi se izborio sa skokovima potražnje tokom zime, piše Bloomberg.\n„Ovo dugoročno nije dobra situacija“, rekao je konsultant za energetsko tržište kompanije Merlin & Metis AB Kristijan Holc (Christian Holtz).\nNorveška je prošle nedelje uzvratila smanjenjem protoka u Švedsku, što će dati prioritet kupcima koji bolje plaćaju u Evropi dajući im pristup svojim ogromnim hidro resursima na račun svojih nordijskih suseda.\nDelimičnim zatvaranjem svojih granica, Švedska takođe ne može da pristupi uvozu na koji se, inače, oslanja da bi se izborila sa skokovima potražnje tokom najhladnijih dana zime, piše Bloomberg.\nKompanija Svenska Kraftnat redukovala je ove godine kapacitet izvoza preko granica za čak polovinu kako bi održala bezbedno poslovanje. Finska i Danska se takođe oslanjaju na uvoz, a smanjenje će koštati milione domova i industrije širom četiri zemlje koje se već bore sa rekordnim cenama električne energije.\nZa to vreme, Finska i Danska žele da Evropska unija okonča izuzeće od propisa koji omogućavaju takva smanjenja.\n„Uvoz iz naših susednih zemalja obezbeđuje adekvatnu količinu energije u vremenima najveće potrošnje“, rekao je Reima Paivinen, šef operacije u finskom Fingridu.\nNedavno povećanje cene električne energije širom Evrope ne utiče direktno na količinu električne energije, ali cene mogu dramatično da porastu u kratkim periodima.\nEnergetska kriza mogla bi da bude rizik za budžet\nEnergetska kriza aktuelizovala korišćenje atomske energije\nSvenska Kraftnat je u svojoj argumentaciji saopštila da se ne radi o političkim razlozima, nego je prinuđena da smanji kapacitete dok se stare mreže ne prošire, kako bi se nosila sa krizom. To bi, kako je saopšteno ranije ove godine, moglo da potraje najmanje do 2030. godine. Istovremeno, Norveška će prepoloviti raspoloživi izvozni kapacitet na oko 1.200 megavata.\nU Svenska Kraftnat istakli su da će, u slučaju potreba, morati da se računa na uvoz iz drugih zemalja. „Ukoliko je to nemoguće, moraćemo da isključimo korisnike sa mreže kada zahladni“, upozorili su.\nELEKTRIČNA ENERGIJA ENERGETIKA EVROPSKA UNIJA KRIZA U FOKUSU\nVeliki broj evropskih zemalja obustavio upotrebu vakcine AstraZeneca\nSMIRIVANJE ZARAZE U NEKOLIKO EVROPSKIH ZEMALJA Od korone izlečeno 28,3 miliona ljudi…\nSAMO U BRAZILU VIŠE OD 5 MILIONA ZARAŽENIH KORONOM Rekordan broj novoobolelih u…


Prodaja vozila od januara do oktobra 2016. godine - AUTO INFO\nDobar trend se nastavlja. Za deset meseci ove godine, na srpskom automobilskom tržištu isporučeno je 21.581 novo vozilo, što je u odnosu na isti period lane, povećanje od 20,73 odsto. Istina, nakon, recimo, sedam meseci, to povećanje je bilo 25,57 odsto pa postoji bojazan da izvesno usporenje ipak postoji. Da li će tako biti i do kraja godine, ostaje da vidimo, ali je već sada izvesno da će ukupan rezultat biti zadovoljavajući.\nPosmatrano prema broju prodatih novih automobila, Fiat je ostvario uvećanje plasmana za 725 primeraka u odnosu na prvih 10 meseci prošle godine, odnosno povećao je isporuke za skoro četvrtinu (24,82 odsto). Još samo jedan proizvođač je uspeo da premaši brojku od 3.000 vozila. Reč je o Škodi, ali je u odnosu na 2015. godinu obim prodaje pao za 2,1 odsto, odnosno isporučeno je 65 vozila manje. Dobar rezultat ostvario je i Renault povećanjem prodaje od 59,82 odsto, što je 661 vozilo više nego lane. I Opel se može pohvaliti rezultatom jer su isporuke veće za 431 vozilo, odnosno 38,28 odsto. Naravno, ima još proizvođača koji su ove godine ostvarili bolju prodaju, ali i onih koji su podbacili.\nNajprodavaniji model je i dalje domaći Fiat 500L za koji se u deset meseci 2016. godine odlučilo 1.440 kupaca, Druga je Škoda Octavia sa 1.067 kupaca, a slede Renault Clio sa 744 (sve verzije ovog modela zajedno), pa Opel Astra 733 (takođe sve verzije ukupno), a zanimljiv je podatak da je Škoda Fabia stigla do 666 kupaca.\nUprkos činjenici da je poslednjih meseci nešto manje kupaca nego što se očekivalo, sasvim je izvesno da će ova godine biti uspešnija od prošle. Ipak, odgovor na pitanje da li je to posledica opšteg boljitka ili sklop određenih okolnosti, zahteva znatno složeniju analizu, a dok se neko ne prihvati tog posla, ostaje nam da pomno pratimo razvoj situacije.


(VIDEO) Održana 9. po redu Lička Olimpijada u Apatinu - www.025.rs\nwww.025.rs / APATIN / SPORT / (VIDEO) Održana 9. po redu Lička Olimpijada u Apatinu\n(VIDEO) Održana 9. po redu Lička Olimpijada u Apatinu\nOvog vikenda je u Apatinu na platou kod Banje Junaković, održana deveta po redu Lička olimpijada, jedinstvena manifestacije ove vrste u svetu. Učešće na olimpijadi ove godine uzelo je 16 ekipa iz celog regiona, a kao i proteklih godina najuspešnija je i ovoga puta bila ekipa „Džimi komerc“ iz Prigrevice. Na samom otvaranju, svi posetioci su mogli da vide bogat kulturno umetnički program koji su priredili GKUD „Dunav“ iz Apatina, ženske pevačke grupe „Ognjište“ i „Ličko ognjište“, zatim muške pevačke grupe „Unski biseri“,“Bački Gračac“ i „Ćiro lička kaldrma Drvar“ iz Beograda, kao i KUD „Prigrevica“. Skup je blagoslovio apatinski sveštenik Mladen Glušac, dok je olimpijadu otvorio predsednik opštine Apatin Milan Škrbić. Treba napomenuti da je najmladja učesnica olimpijade bila Anja Malbaša koja ima svega 6 godina, dok je najstariji učesnik Dušan Brkljač rodjen 1933. godine. Olimpijadu je i ove godine odlično organizovala opština Apatin u saradnji sa mnogobrojnim sponzorima.\nTags: apatin, Banja Junaković, Lička Olimpijada\nZamena za šećer – stevija\n(VIDEO) Održan Kirbaj u Bačkom Monoštoru


Izvor: RTS, 23.Jan.2020, 21:52\nSpecijalni izaslanik američkog predsednika za dijalog Beograda i Prištine Ričard Grenel doputovao je u Beograd, gde će sutra razgovarati s predsednikom Aleksandrom Vučićem. U fokusu će biti ekonomija i otvaranje novih radnih mesta, ističe Grenel, navodeći da je neophodno da se pitanja iz prošlosti ostave po strani. Napominje da predsednik Tramp neće dozvoliti da rešavanje odnosa Beograda i Prištine traje dugo, ako nema napretka.\nSpecijalni izaslanik predsednika Trampa stigao je iz Prištine u Beograd sa gotovo identičnom porukom. Amerika, koja je poslednjih godina doživela ekonomski preporod, želi da se i Srbi i Albanci fokusiraju...\nRadio Televizija Vojvodine: SAD traže da se dijalog nastavi što hitnije, uslov Beograda ukidanje taksi\nVečernje novosti: Američki izaslanik u petak u Beogradu: Trampov "specijalac" želi brzo rezultat\nBlic: KAKVE PORUKE RIČARD GRENEL DONOSI U SRBIJU Trampov izaslanik u Beograd i Prištinu dolazi sa specijalnom agendom, suština je u ove DVE STVARI\nSrbijaDanas.com: VUČIĆ SUTRA SA GRENELOM O KOSOVU! Trampov čovek dolazi sa SPECIJALNOM AGENDOM, suština je u ove DVE STVARI


Visoko iznad proseka\nPrave zime neće biti do polovine januara\nVesti 19.12.2019. - 12:45h Autor: Kurir / Blic\nSudeći po vremenu poslednjih dana kao da počinje proleće, a ne zima. Naime, živa u termometru se penje i do 18 stepeni, a meteorolozi kažu da prave zime neće biti do polovine januara.\nOvih dana imamo natprosečno toplo vreme, a temperature su u pojedinim mestima od 10 do 15 stepeni više od proseka za decembar. Narednih sedam do 10 dana zadržava se toplo vreme, ali sa nešto nižim temperaturama\n"Veći deo naredne sedmice zadržaće se toplo vreme s temperaturama iznad proseka za ovo doba godine, ali će živa u termometru ipak pokazivati nešto niže vrednosti nego ove sedmice, temperatura će biti oko 10 stepeni", kaže meteorolog Đorđe Đurić.\nPred Novu godinu očekuje nas pad temperature, te se može reći da se vremenski uslovi "vraćaju u normalu". Mogući su i kiša i sneg, ali ipak pravu zimu možemo očekivati tek u drugoj polovini januara i u februaru.


Diković: Na delu završni čin NATO-a, savest mi je čista - Sputnjik Srbija\n09:06 05 Jul 2020\n10:14 19.11.2018 (osveženo 10:20 19.11.2018) Preuzmite kraći link\nUpitan šta misli o prijemu Kosova u Interpol, general Diković kaže da su mu podeljena mišljenja jer, s jedne strane, ne bi voleo da se to dogodi, dok je s druge strane realan.\n„Kada gledamo realnost, ne treba da bude iznenađenje ako Kosovo bude primljeno u tu međunarodnu organizaciju. Bilo je i ranije pokušaja, ovo je treći“, kazao je on za TV Prva. Diković veruje da se to ipak neće desiti i dodaje da veruje našoj delegaciji u Dubaiju, gde se održava skupština Interpola na kojoj je Kosovo stavljeno na dnevni red.\n„To nije determinanta političke opredeljenosti, jer kome ću da verujem ako ne našoj delegaciji koja se grčevito bori. Realnost je da velike sile, na čelu sa SAD, Nemačkom, Velikom Britanijom, Francuskom koje zdušno podržavaju članstvo Kosova u Unesku, ali je naša sreća što je još uvek veliki broj zemalja koje nisu priznale državu Kosovo“, kaže Diković.\nNa pitanje da prokomentariše spekulacije da će se, ako Kosovo postane član Interpola, mnogi Srbi naći na poternicama, pa i on sam, koji se pominje kao prvi, general Diković kaže da je sigurno da bi članstvom u Interpolu nastao opšti problem za Srbe i da bi svaki Srbin koji je kročio 1999. na Kosovo, ili koji je izašao s Kosova 1999. mogao biti optužen za neke zločine.\n„Najmanji problem sam ja. Najveći problem su ljudi koji su komandovali, od najmanjeg čina do najvišeg, koji su učestvovali u dejstvima na Kosovu 1999. Svi mogu da budu na poternici“, smatra bivši načelnik Generalštaba.\nNa pitanje da li ima konkretnih dokaza protiv njega, Diković kaže da mu je savest čista. „Verovatno postoji neka optužnica. Nemam podatke da to proverim, ali prema informacijama koje imam, postoji neka optužnica koja je pisana u Beogradu“, rekao je on i dodao da je ta optužnica zatim prosleđena dalje u Prištinu. Reč je o tome da je ona, kako kaže, najverovatnije napisana u nekoj od nevladinih organizacija u Beogradu, a prosleđena nekoj sličnoj u Prištini. A ako se i nađe na poternici, Diković kaže da veruje svojoj državi, ali da nikada ne bi dopustio da ona bude njegov talac.\nNa kraju je podsetio i na najave o formiranju vojske Kosova, rekavši da ni to nije ništa novo jer se ta vojska, uz pomoć zapadnih sila, stvara već godinama i da je opšte poznato da su na Kosovu, s tim u vezi, NATO mobilni timovi.\nInterpol, Ljubiša Diković, Srbija


Izvor: B92, 28.Avg.2019, 07:22\nPriština -- Predsednik Alijanse za novo Kosovo Bedžet Pacoli izrazio je uverenje da će nova vlada u Prištini ukinuti takse od 100 odsto na proizvode iz Srbije i BiH.\n"Lažu oni lideri koji kažu da neće ukinuti taksu. Nije dobro zavaravati birače", rekao je Pacoli za RTK.\nBivši ministar spoljnih poslova u privremenim >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << prištinskim institucijama je ocenio da će nova vlada otvoriti put dijalogu i dodao da treba postići konačan dogovor sa Srbijom.\n"Kosovo danas vide kao zemlju koja blokira dijalog, kao zemlju koja ne sluša i ne radi sa svojim prijateljima, govore da smo ranije imali podršku ali da se sada suocavamo sa nedostatkom te podrške. Nadamo se da ćemo tu podršku ponovo imati", rekao je Pacoli.\nNezavisne Novine: Da li je to Pacoli rekao da Haradinaj laže?\nPredsednik Alijanse za novo Kosovo (AKR) Bedžet Pacoli izrazio je uverenje da će nova vlada u Prištini ukinuti takse od 100 odsto na proizvode iz Srbije i BiH..."Lažu oni lideri koji kažu da neće ukinuti taksu. Nije dobro zavaravati birače", rekao je sinoć Pacoli za RTK...On kaže da su takse...\nIzvor: NoviMagazin.rs, 28.Avg.2019\nPredsednik Alijanse za novo Kosovo Bedžet Pacoli izjavio je da će nova kosovska vlada otvoriti put dijalogu, izrazivši uverenje da će taksa na srpsku robu biti ukinuta, preneo je Kossev pisanje prištinskih medija...Kako piše Kossev, u iščekivanju 6. oktobra kada će se održati vanredni parlamentarni...


Azemi: Isplaćivanje dnevnica u javnom sektoru je nepravda, privatni sektor trpi - Kosovo Online\nAzemi: Isplaćivanje dnevnica u javnom sektoru je nepravda, privatni sektor trpi\n12. Novembar 2020. • 09:51\nPredsednik Nezavisnog sindikata privatnog sektora na Kosovu Jusuf Azemi rekao je da je nepravedna odluka Ministarstva finansija o dnevnicama, koje će biti dodeljene za putovanja unutar Kosova radnicima u javnom sektoru, prenosi Koha.\nAzemi je kritikovao ovakav pristup Ministarstva finansija i vlade, jer je situacija u privatnom sektoru i dalje zabrinjavajuća.\n"U ovom trenutku svi moramo biti jednaki. S jedne strane, premijer odlučuje da ne plaća dnevnice, s druge strane, Ministarstvo finansija donosi drugu odluku da postoji pravna podrška i da će biti plaćene za potpuno nevažne ljude, to je nepoželjno. Obaveštava nas da javni i privatni sektor ne rade isto, dok javni sektor razmišlja kako da isplati dnevnice, u privatnom sektoru imamo veliku zabrinutost da čak ni plate neće biti isplaćene", rekao je Azemi.\nOn je naglasio da je već primio žalbe radnika u privatnom sektoru da ostaju bez posla.\n"Dobio sam mnogo poruka od radnika i mnogi vlasnici kompanija počeli su da smanjuju svoje radno vreme i da smanjuju plate", kaže Azemi.\nPrema njegovim rečima, privatni sektor radi za javni sektor i zato postoji velika zabrinutost.\n"Čak je i plata javnog sektora tri puta veća nego u privatnom. Lideri ne rade posao kako bi trebalo", poručio je Azemi.\nOn je istakao da je zbog sveobuhvatne situacija tražio sastanak i sa kosovskim premijerom Avdulahom Hotijem.\n"Privatni sektor je zaostao daleko, jer imamo platu od 170 evra, a radimo za one koji primaju plate od 600-700 evra, i to zaista ne treba komentarisati", rekao je Azemi dodajući da će se situacija u privatnom sektoru dodatno pogoršati.\nOdlukom Ministarstva finansija, donetoj 5. novembra ove godine, odlučeno je da službenici ministarstava i agencija koji učestvuju u radionicama organizovanim u okviru Kosova budu plaćeni 16 evra za dan.\nJusuf Azemi privatni sektor sindikat Kosovo Ministarstvo finansija Kosova\nMinistarstvo finansija insistira da postoji zakonski osnov za dnevnice unutar Kosova


Portal Sarajevo-RS.com - Uskoro počinje gradnja kuće porodici Pavlović\nUskoro počinje gradnja kuće porodici Pavlović\nponedeljak, 19 jun 2017 11:02\nVlasnici i predstavnici lokalnih paljanskih kompanija danas su održali sastanak sa sekretarom Opštinskog odbora Crvenog krsta Pale Jelenom Petrović i predstavnicima opštine Pale o načinu pomoći pri izgradnji porodičnog doma porodici Pavlović iz Vrhprače kod Pala.\nNa sastanku, održanom u sali Skupštine opštine, prisustvovalo je sedam predstavnika lokalnih kompanija koji su, zajedno sa načelnikom opštine Pale Boškom Jugovićem i sekretarom OO CK Pale Jelenom Petrović, iznijeli svoje prijedloge na koji način se mogu uključiti u gradnju kuće u mjestu Donja Ljubogošta, gdje ova porodica ima zemljište.\nNačelnik opštine Pale Boško Jugović rekao je novinarima da su učesnici današnjeg sastanka motivisani istom pričom, a to je da se sagradi dom porodici Pavlović.\n"U narednih deset dana počećemo sa pripremnim radovima, a Opština će pomoći oko infrastrukture, gdje spadaju priključni i radovi na elektroinstalaciji, vodovodu i kanalizaciji", rekao je Jugović i dodao da se nada da će projekat biti završen najkasnije za četiri mjeseca.\nSekretar Opštinskog odbora Crvenog krsta Pale Jelena Petrović nije krila oduševljenje zbog činjenice da su se na današnjem sastanku pojavili brojni predstavnici lokalnih kompanija koji su izdvojila značajna sredstava i materijal za izgradnju kuće Željki Pavlović i njene tri kćerke.\n"Svi smo pozitivno iznenađeni brojem ljudi koji su se danas odazvali, imamo ljude koji će da ponude krovnu konstrukciju, građevinski materijal, unutrašnje radove, tako da, započeli smo lijepu priču i uskoro ćemo početi sa gradnjom", kaže Petrovićeva.\nDirektor preduzeća "Stanišić d.o.o." iz Pala Njegoš Poljaković istakao je da se rado odazvao pozivu iz Opštine i OO CK Pale, te se priključili ovoj, kako kaže, humanoj akciji.\n"Konkretno, firma "Stanišić" u ovoj akciji će učestvovati sa kompletnom ugradnjom stolarije na ovom objektu", dodao je Poljaković.\nPomoć stiže i iz opštine Istočni Stari Grad, a na današnjem sastanku prisustvovao je i Dragiša Radonja, koji je u ime Siniše Gavrilovića koji živi u Španiji, a rodom je iz ove opštine, došao da ponudi pomoć za pomenutu porodicu.\nRadonja je istakao da gospodin Gavrilović, koji iz opravdanih razloga nije prisustvovao sastanku, je ponudio pomoć u vidu plaćanja majstorskih radova ili izgradnje krovne konstrukcije na kući.\nDragan Jugović, brat Željke Pavlović, izrazio je veliku zahvalnost svima koji su se uključili u ovu akciju da pomognu njegovoj sestri, te dodao da je srećan što se humanost, koju je očekivao, pokazala na djelu.\nŽeljka Pavlović, samohrana majka, živi sa svoje tri maloljetne kćerke u selu Vrhprača na oko trideset kilometara udaljenom od centra Pala, a prema riječima sekretara OO CK Pale Jelene Petrović, humani sugrađani su joj do sad, putem koncerta i žiro računa, sakupili oko 4.000 KM.\nPorodici Pavlović možete pomoći uplatom na žiro račun Crvenog krsta Pale kod NLB Razvojne banke na broj 562-012-0000229-409 sa naznakom za pomoć porodici Pavlović.\nPoslednji put izmenjenoponedeljak, 19 jun 2017 11:36\nViše iz ove kategorije « Povređena djevojka van životne opasnosti Pale: Izvršena provala u porodičnu kuću »


Šest miliona KM za pet kapitalnih projekata - Akta.ba\nŠest miliona KM za pet kapitalnih projekata\n22.02.2018. 13:45 / Izvor: Akta.ba\nPet kapitalnih projekata u gradu biće finansirani emisijom obveznica u iznosu od 6.000.000 KM. Sagalasnost na odluke koje se odnose na realizaciju ovih projekata emisijom hartija od vrijednosti, dali su odbornici Skupštine Grada na 20. zasjedanju.\nGradonačelnik Banje Luke Igor Radojičić rekao je da je riječ o pet krupnih projekata, i to: izgradnji novog mosta na lokaciji Zelenog mosta, prva faza rekonstrukcije Ulice kralja Aleksandra I Karađorđevića u dužini od 1,2 km, izgradnja istočnog tranzita od Krfske do ulice Gavrila Principa, praktično do Zelenog mosta, zatim nastavak izgradnje sportske dvorane u nekadašnjem Šoping centru, te nastavak vodovodnog projekta Crno vrelo odnosno krak B i C podsistema vodovoda „Zvijezda“.\nKako je naveo, to su projekti koji se tiču desetina hiljada građana Banje Luke, i za koje je prilikom donošenja ovogodišnjeg budžeta rečeno da će se za njih tražiti eksterni izvori finansiranja.\n"Projekti su pripremljeni i sve je spremno za raspisivanje tendera za izbor izvođača radova", naglasio je Radojičić.\nTokom prezentacije na sjednici, Radojičić je naveo da bi tender za izgradnju novog mosta na lokaciji Zelenog mosta mogao da bude raspisan već krajem ovog mjeseca. Procijenjena vrijednost novog mosta sa pristupnom saobraćajnicom je do 2,5 miliona KM, a plan je da radovi budu okončani do kraja tekuće godine.\nGovoreći o izgradnji puta za Motike, gradonačelnik je kazao da je to početak dugotrajnog posla za čiji kompletan završetak treba oko osam miliona KM.\n"Ovo što ćemo ove godine raditi, a što će biti finansirano iz emisije obveznica, jeste 1,2 kilometra puta koji počinje od Žutih zgrada i ide prema Motikama. Moram naglasiti da je riječ o kompletnoj saobraćajnici sa kanalizacijom, rasvjetom i trotoarima, za šta će trebati oko 1,5 miliona KM", rekao je gradonačelnik Radojičić.\nGovoreći o spoju istočnog i zapadnog tranzita, uključujući i rješavanje imovinsko pravnih pitanja, gradonačelnik je naveo da je u ovoj godini dionicu Krfska-Gavrila Principa moguće realizovati za jedan milion KM.\nProjekat "Crno vrelo", koji će takođe biti finansiran emisijom hartija od vrijednosti – za ovu godinu podrazumijeva izgradnju prvog podsistema „Zvijezda“, krakova B i C, odnosno obuhvata Gornji i Donji Pervan i Goleši, koji bi i prvi trebalo da dobiju vodu sa ovog sistema sa banjalučke teritorije. Procjenjuje se da je za ovu investiciju potrebno milion KM.\nI tender za izgradnju sportske dvorane na mjestu nekadašnjeg Šoping centra je spreman još od novembra prošle godine, samo se očekuje odgovor da li su Gradu odobrena donatorska sredstva. Za novu dvoranu potrebno je 1,2 miliona KM, od čega se polovina očekuje iz inostrane donacije.\nRadojičić je, ovom prilikom, naglasio i da je jedino kreditno zaduženje nove gradske administracije – prošlogodišnji aranžman sa EBRD-om za zatvaranje investicije nove toplane, u iznosu od 16 miliona KM.\n"Sve ostalo se odnosi na restrukturisanje starih dugova", istakao je Radojičić.\nGovoreći o mogućnosti donošenja odluke o rebalansu gradskog budžeta, Radojičić je napomenuo da o tome nije moguće donijeti odluku prije maja ili juna.\n"Realno je da o tome razgovaramo kada budemo imali završen godišnji izvještaj za 2017. godinu", kaže Radojičić, naglašavajući da postoji tendencija daljeg rasta u okviru gradskog budžeta za ovu godinu, koji je ranije usvojen u iznosu od 134,9 miliona KM.\n"Izvjesno je da bi trebalo da dobijemo 2,5 miliona KM sa republičkog nivoa za rekonstrukciju Banskog dvora, dok bi emisijom obveznica od šest miliona KM povećali budžet na prihodovnoj strani, te sa još nekoliko mjesta gdje smo aplicirali za određena donatorska sredstva ili sredstva sa republičkog nivoa, što bi okvir gradskog budžeta povećalo na više od 140 miliona KM", pojasnio je Radojičić i dodao da preliminarni izvještaji govore da je ostvaren suficit u 2017. godini, koji bi takođe bio raspoređen rebalansom.\nPredsjednik Skupštine Grada Zoran Talić naveo je da višečasovna rasprava o odluka koje se odnose na finansiranje krupnih projekata emisijom obveznica, daje na značaju samog parlamentarizma u gradu Banoj Luci.\n"U vezi s tim tačkama dnevnog reda, imali smo oko 20 učesnika u raspravi i 14 replika. Ove odluke su itekako bitea i njima zatvramo kapitalne projekte, kako na gradskom tako i na prigradskom i seoskom području. Posebno se to odnosi na neke projekte koji traju duži niz godina i koji će riješiti probleme kako građanima tako i privredi. Konkretno mislim na izgradnju Zelenog mosta", zaključio je Talić.\nUsvojene su i odluke o finansiranju kapitalnih projekata emisijom obveznica predviđaju da se emisija hartija od vrijednosti obavi javnom ponudnom, i to u iznosu do 6.000.000 KM, kamatom ne višom od 4,5 odsto godišnje, sa rokom dospijeća sedam godina. Emitovaće se 60.000 obveznica nominalne vrijednosti 100 KM, ukupne nominalne vrijednosti emisije 6.000.000 KM. Javni poziv za upis i uplatu emisije obveznica biće objavljen na internet stranicama Banjalučke berze i Grada Banja Luka i u dnevnim novinama.


DigiGirlz – Microsoft podrška povećanju broja žena u IT-u\nMar 9, 2020 Microsoft\nDa li će žene promeniti svet informacionih tehnologija? Uprkos statistici koja i dalje pokazuje dominaciju muškaraca u IT sektoru, na početku nove dekade situacija je ipak drugačija nego pre desetak godina. Broj žena u ovoj sferi raste, a za to je zaslužna sve jača podrška i pružanje jednakih šansi. Upravo takve poruke mogle su se čuti na događaju „DigiGirlz“ u organizaciji kompanije Microsoft, koji već tradicionalno okuplja desetine učenica srednjih škola koje zanima programiranje i dalje usavršavanje i rad u IT-u.\nOtvarajući ovaj događaj, Jelena Bratić, Rukovodilac prodaje u sektoru podrške za 24 zemlje Centralno-istočne Evrope, Microsoft Services, istakla je da Microsoft kroz inicijative poput „DigiGirlz“ nastoji da pruži aktivnu podršku povećanju broja žena u IT sektoru i navela da Microsoft, kao vodeća globalna tehnološka kompanija, preuzima ulogu uzora drugim kompanijama kako treba pristupiti ovoj temi.\nVeliku pažnju privuklo je predstavljanje Minecraft Education Edition, za koji je ovom prilikom napravljen svet inspirisan narodnom pesmom “Banović Strahinja”. Svet narodne pesme je zajedno sa svojim učenicima kreirala profesorka Prve kragujevačke gimnazije Katarina Veljković, koja se prošle godine našla među top 50 nastavnika sveta. Zahvaljujući ovom neobičnom spoju naizgled nespojivih oblasti – istorije, književnosti i programiranja, učesnice su prolazeći kroz krajolik i motive epske pesme, rešavale zadatke zahvaljujući poznavanju narodne književnosti i programiranja.\nTokom radionica, devojke su radile i na projektu Hacking STEM, gde su pravile digitalna relejna svetla pomoću MicroBit uređaja, a Marija Eremija, Mixed Reality Lead u kompaniji Microsoft je učesnice uvela u svet „mešovite stvarnosti“ uz pomoć tehnologije mešovite stvarnosti, koja nam omogućava da iskusimo digitalni sadržaj u realnom vremenu.\nNa panel diskusiji posvećenoj ženama liderima u IT industriji, dame koje su se uspešno ostvarile u ovoj sferi govorile su o izazovima, predrasudama, ali i mogućnostima koje karijera u ovoj oblasti nudi ženama.\n„Istraživanja pokazuju da još uvek postoji preveliki jaz kada je u pitanju generalna zastupljenost žena na rukovodećim pozicijama, što je slučaj i kada je IT industrija u pitanju. Zato je ovakav način podrške devojkama važan, kako bismo im pokazali da mogu biti uspešne i kreativne i u tim oblastima“ – istakla je Jelena Bratić.\nNedavna Microsoft istraživanja pokazuju da devojke gube interesovanje za STEM i računarske nauke kako vreme prolazi. U višim razredima osnovne škole, na primer, 31% procenat devojaka veruje da poslovi koji zahtevaju programiranje “nisu za njih”. U srednjoj školi taj procenat raste i do 40%. Do dolaska na fakultet čak 58% devojaka same sebe „otpišu“ za ovakve poslove. Sličan obrazac se primećuje i kada je reč o perspektivi da se nastavi sa STEM programima i računarstvom i nakon školovanja.\nDigiGirlz predstavlja jedan od ključnih Microsoft globalnih programa, sa ciljem da sistematski motiviše devojke da razbiju stereotipe i opredele se za karijeru u IT-u, pružajući im mogućnost da iz prve ruke na radionicama iskuse kako bavljenje STEM-om nije suvoparno, već da uključuje i zabavne i kreativne momente. Drugi stub DigiGirlz programa jeste povezivanje devojčica i devojaka sa mentorkama, uspešnim ženama u IT industriji koje će sa njima podeliti svoja iskustva.\nNovi Stalkerware čita aplikacije za razmenu poruka i može da otključa nadgledane uređaje


Vojska EU: Slabiji NATO, bolji položaj Rusije - 27.06.2016, Sputnik Srbija\nVojska EU: Slabiji NATO, bolji položaj Rusije\nIzlazak Velike Britanije iz Evropske unije i sve češće pominjanje formiranja „evropske vojske“ moglo bi da se ispostavi kao povoljan scenario za bolje odnose... 27.06.2016, Sputnik Srbija\nJeste li vi normalni, to znaci da se Nemacka ponovo naoruza.\nIskreno... ja Rusiju doživljavam kao pretnju: nacistima, fašistima, teroristima.. Ko god se plaši Rusije, spada u jednu od ove tri kategorije !!!\nanalize i mišljenja, evropa, aleksandar radić\n22:35 27.06.2016 (Osveženo: 11:46 28.06.2016)\nIzlazak Velike Britanije iz Evropske unije i sve češće pominjanje formiranja „evropske vojske“ moglo bi da se ispostavi kao povoljan scenario za bolje odnose Brisela i Moskve, ali i da oslabi američki uticaj na Evropljane u vojnoj sferi, kaže za Sputnjik vojno-politički komentator Aleksandar Radić.\nŠefica diplomatije EU Federika Mogerini trebalo bi da do kraja nedelje na sastanku evropskih šefova država i vlada predstavi novu globalnu strategiju spoljne i bezbednosne politike Unije.\nU međuvremenu, tvrdnje diplomatskih izvora u Briselu — da bi izlazak Velike Britanije iz EU mogao da ubrza stvaranje zajedničkih evropskih oružanih snaga — potkrepio je i šef komiteta za međunarodnu politiku Evropskog parlamenta Elmar Brok.\nOn je, naime, u intervjuu za nedeljno izdanje nemačkog lista „Velt“ pozvao na stvaranje zajedničkog vojnog komandnog štaba EU, koji bi, u dugoročnoj perspektivi, mogao da preraste u pravu „evropsku vojsku“.\nZajednička armija kao pomoć konsolidaciji EU\nO tome da li bi, i kada, mogla da bude formirana evropska vojska, u kakvoj bi relaciji bile te snage sa snagama NATO-a, i šta bi to u perspektivi značilo za odnose Moskve, Brisela i Vašingtona, za radio Sputnjik govorio je vojno-politički komentator Aleksandar Radić.\nS vojnog aspekta, kaže on, izlazak Velike Britanije iz EU mogao bi da bude povoljan scenario kako za Brisel tako i za Moskvu.\n„Spajanje na odbrambenom planu je sada, nakon referenduma u Velikoj Britaniji, jedna od retkih prilika za konsolidaciju Evropske unije. Do sada je u strukturama NATO-a uvek bio prisutan američki intervencionizam — a njihovi bliski saveznici Britanci zato nisu nikad bili naročito zainteresovani za evropske bezbednosne projekte. Međutim, sada ideja o evropskoj vojsci postaje kohezioni faktor. Za početak, to bi moglo biti stvaranje multinacionalnih jedinica pod zajedničkom komandom — to bi bio još jedan korak u pravcu promovisanja Evropske unije kao ’naddržavnog projekta‘. S Velikom Britanijom u Uniji, tako nešto nikada ne bi bilo moguće — bila bi to tabu tema“, kaže Radić za Sputnjik.\nVeća budžetska izdvajanja za odbranu\nNaš sagovornik dodaje da bi evropska birokratija sve mogla da pripremi već za nekoliko godina, ali da čitava ideja gubi smisao ako ne obuhvati apsolutno sve zemlje-članice EU.\nNa pitanje šta znači „francusko-nemački“ model ustrojstva evropske vojske koji pominje Elmar Brok, Radić kaže da se radi o već dokazano uspešnom sistemu rada.\n„Francuzi i Nemci decenijama unazad grade veliko zajedničko iskustvo u okviru NATO-a — a pogotovo kad je u pitanju formiranje ’radnih brigada‘, takozvanih Nacionalnih bataljona. To je dobro iz praktičnih razloga — recimo, izdavanje naredbi je na nacionalnom jeziku. Ali bi zato objedinjene komande mogle da budu višenacionalne, dok bi administrativna linija vođstva zadržala nacionalni karakter, odnosno bila bi i dalje u čvrstim rukama nacionalnih ministarstava odbrane. Kad smo već kod toga, deluje mi izvesno i da će izdvajanja za odbranu u Evropi uskoro dostići ta famozna dva procenta — između ostalog i zbog pritiska Vašingtona — a ’ruska pretnja‘ se koristi kao opravdanje“, kaže naš sagovornik.\nEU vojska „načinje“ autoritet NATO-a?\nNa pitanje kakva bi mogla da bude reakcija Rusije na formiranje evropske armije, i da li sve to preti da dodatno naruši odnose Brisela i Moskve, Radić za Sputnjik kaže da bi takva situacija, zapravo, za Rusiju mogla da bude povoljna.\n„Stvaranje mehanizma komandovanja i upravljanja, koji bi bio početna faza formiranja te evropske vojske, moglo bi donekle i da olakša poziciju Moskve. U praksi se, naime, pokazalo da je američka pozicija u NATO-u, kao i ponašanje zemalja na istoku Evrope, onih koje se graniče s Rusijom, do sada podizalo tenzije, stvaralo pritisak, i uticalo na intenziviranje neprijateljskog stava prema Rusiji unutar Alijansa. Međutim, Nemačka, Francuska, Italija, Španija — to su zemlje koje s Rusijom imaju znatno odmereniji odnos nego SAD, i upravo je to ono što Kremlju ’ide naruku‘. Formiranje oružanih snaga Evropske unije bi, dakle, moglo donekle da ’načne‘ autoritet NATO-a, stvori protivtežu uticaju Vašingtona, i poboljša položaj Rusije. S takvim scenarijom, brzo bi se pojavilo i pitanje da li će Amerikanci u budućnosti nastaviti da budu prvi i poslednji u procesu odlučivanja u Alijansi“, kaže Aleksandar Radić za Sputnjik.\n„Rusija nije ozbiljna pretnja“\nInače, kako lideri zemalja EU sve češće zahteve za povećanje vojnog budžeta poslednjih godina uvek pravdaju famoznom „ruskom pretnjom“ zemljama na istoku Evrope, ugledna američka nevladina organizacija „Pju centar“ nedavno je, u okviru istraživanja javnog mnjenja o globalnim političkim trendovima, ispitanicima postavila i nekoliko pitanja na ovu temu.\nIspostavilo se da tzv. „obični Evropljani“ — za razliku od svojih političara i visokih zvaničnika — Rusiju uopšte ne doživljavaju kao ozbiljnu pretnju.\nI ne samo to — građani zemalja EU smatraju da takozvana „tvrda moć“, odnosno dodatno naoružavanje, ne utiče pozitivno na smirivanje tenzija u odnosima s Moskvom, niti da pomaže u borbi protiv međunarodnog terorizma koji, inače, smatraju najvećim bezbednosnim izazovom za Evropu.


Škrbić: Fakultete u Banjaluci i Foči udružiti u Medicinski univerzitet Srpske – RTD HEALTH CLUSTER\nHomeVIJESTIVijesti članoviŠkrbić: Fakultete u Banjaluci i Foči udružiti u Medicinski univerzitet Srpske\nDekan Medicinskog fakulteta Univerziteta u Banjaluci Ranko Škrbić smatra da bi ovaj i Medicinski fakultet u Foči trebalo udružiti u medicinski univerzitet Republike Srpske, po ugledu na evropske prijestonice.\nOn u intervjuu Srni ističe da bi se time dala snaga Republici Srpskoj, te da su promjene neophodne jer vode ka napretku.\n“Srodni fakulteti treba da se organizuju u univerzitete jer su tako mobilniji, a planovi i programi se lakše usklađuju. Jednostavnije je izraditi zakonsku regulativu, jer teško da jedan zakon može jednako dobro pokriti sve oblasti”, ocjenjuje Škrbić.\n“EIB je veoma zainteresovan za ovaj projekat. Do kraja decembra dokument izvedbenog projekta mora biti gotov, što znači da bi Vlada Srpske već u narednoj godini trebalo da započne pregovore sa EIB-om za raspisivanje tendera i obezbjeđivanje sredstava za izgradnju medicinskog kampusa u kojem bi sve bilo objedinjeno”, napominje Škrbić.\n“Za takav centar potrebna je sofisticirana i savremena oprema za molekularna istraživanja, molekularnu biologiju, genetiku, imunologiju, mikrobiologiju, analizu tkiva, biohemiju i analitiku.\nTo su veoma skupi uređaji i visoka tehnologija, ali savremeni univerziteti danas ne mogu da zamisle svoj napredak i postojanje bez takve opreme”, naglašava Škrbić.\n“Cilj nam je da, nakon što opremimo ovaj centar, apliciramo za međunarodne projekte”, najavljuje Škrbić.\n“Osim naših doktora i nastavnika, za svaku specijalnost imamo poznatog stručnjaka iz Beograda. Cilj nam je da se dovoljno promovišemo da privučemo i pacijente iz regiona”, poručuje Škrbić za Srnu.\nPrema njegovim riječima, ova klinka je najopremljenija i najveća ustanova te vrste, odgovorna za sprovođenje svih kliničkih zahtjeva stanovništva Srpske kada je riječ o oralnom zdravlju i za edukaciju, jer specijalizanti uz pomoć mentora tu mogu završiti sve specijalizacije.NEZAVISNE


Zlatan Bajrić: SEEBA je dobar primjer ulaganja dijaspore u Bosnu i Hercegovinu - Interaktivni portal za Dijasporu iz BiH\nZlatan Bajrić: SEEBA je dobar primjer ulaganja dijaspore u Bosnu i Hercegovinu\nPosted on 09.10.2018 by MHRR\nUspješna priča iz Švedske o proslavljenom poduzetniku bosanskohercegovačkog porijekla Zlatanu Bajriću, dobitniku brojnih prestižnih nagrada iz sfere poduzetništva, je još prije šest godina izazvala veliku pažnju bosanskohercegovačke javnosti.\nOvaj istaknuti poduzetnik je svoja znanja i vještine usmjerio ka razvoju javnog i privatnog sektora, kroz strukturiranje poslovanja i osiguravanje kontinuiranog rasta, te je danas jedan od partnera u konsultantskoj firmi SEEBA koja svoje urede ima u Švedskoj i Bosni i Hercegovini, a koja je u relativno kratkom vremenskom periodu pridobila veliki broj renomiranih međunarodnih klijenata.\nSEEBA je osnovana 2010. godine i uspješno djeluje kao agencija za poslovno savjetovanje, koja pruža kompletnu podršku svojim klijentima koji žele razviti, proširiti ili započeti svoje poslovanje, nudeći im sveobuhvatan poslovni model, jedinstven za ovu branšu, koji uključuje specifična znanja, resurse i alate razvijene od strane međunarodog tima stručnjaka. Bez obzira na to da li se radi o javnom ili privatnom sektoru, velikim ili malim kompanijama i bez obzira na fazu poslovanja u kojoj se kompanija nalazi ova konsultanrska kuća svojim klijentima nudi kompletnu podršku.\nSa Bajrićem smo o radu ove konsultantske kuće, iskustvima u Bosni i Hercegovini i svijetu, kao i potencijalima bosanskohercegovačke dijaspore razgovarali u sarajevskom uredu.\n„ Adnan Berberović i ja smo osnovali i pokrenuli urede kompanije SEEBA u Sarajevu, želeći na taj način pridonijeti rastu i razvoju bosanskohercegovačkog poduzetništva i ekonomije. Od ove godine spomenute urede u Bosni i Hercegovini vodi Aida Soko, magistrica ekonomskih nauka, koja ima više od 20 godina iskustva u području razvoja privatnog i javnog sektora na senior menadžment pozicijama u: PwCu, ASA Prevent Group, Deloitte, The World Bank, KfW i USAID. Dolazak Aide Soko u našu kompaniju igra značajnu ulogu u oblikovanju budućnosti SEEBA, te je jasan pokazatelj da je naša kompanija spremna za širenje na bosanskohercegovačkom tržištu.\nNaša osnovna misija je pomoći javnom i privatnom sektoru u strukturiranju poslovanja i osiguravanju kontinuiranog rasta“, naglasio je Bajrić i dodao kako bi bio sretan kada bi javni i privatni sektor u Bosni i Hercegovini pokazao interesovanje za usluge koje pružaju.\n„Kako bi bolje razumjeli čime se bavimo i način na koji pomažemo našim klijentima, želim istaći da SEEBA posjeduje alate za podizanje efikasnosti poslovanja kompanija koje recimo zaostaju za konkurencijom ili se pak nalaze na pogrešnom poslovnom putu. Vođeni svojim iskustvom i stečenim znanjima, kreirali smo pet koraka kojima garatujemo poboljšanje poslovanja našim klijentima“, rekao je Bajrić i dodao kako se promjene u poslovanju mjere u „novcu i radnim mjestima“.\nPojašnjava nam pet koraka do većeg uspjeha.\n„Prvi korak je upoznavanje sa samim temeljima poslovanja kompanije ili projekta, kao i procjena najvažnijih komponenti i analiza trenutnog položaja kompanije na određenom tržištu. Drugi korak se odnosi na definisanje prioritetnih područja. Naglasak se stavlja na kratkoročna rješenja koja brzo daju rezultate, kao i na dugoročne aktivnosti usmjerene ka rastu i razvoju, nakon čega slijedi postavljanje prioriteta za rješavanje izazova i odabir najboljih rješenja. Četvrti korak je realizacija našeg plana aktivnosti koji donosi opipljive rezultate, a u završnoj fazi, što je peti korak, mjerimo i analiziramo rezultate“, kazao je Bajrić.\nPitali smo ga postoji li recept za privlačenje mladih u dijaspori da svojim znanjem i iskustvom pomognu razvoju Bosne i Hercegovine?\n„Kada bi postojao jednostavan recept, brzo i lako bismo privukli mlade ljude iz dijaspore da pomognu Bosni i Hercegovini. Neću reći ništa novo ako kažem da Bosnu i Hercegovinu treba učiniti atraktivnom za ulaganja, ali atraktivnom svima, ne samo našim ljudima u dijaspori, koje u većini slučajeva ka Bosni i Hercegovini vuku emocije, a kada naiđu na prvu prepreku, u recimo pokretanju biznisa, njihove emocije splasnu i ljudi lako odustaju. Kao neko ko poznaje švedsko društvo i bosanskohercegovačku dijasporu, mogu slobodno reći da ako Švedska nije zainteresirana za Bosnu i Hercegovinu, neće biti ni naši ljudi“, kazao je Bajrić, te je dodao da “postoje odlične predispozicije za uspješanu saradnju, poslovanje i ulaganja dijaspore u Bosnu i Hercegovinu, a SEEBA je upravo pravi primjer svega toga”.\nKomentirajući našu konstataciju da će Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice u fokus svojih budućih aktivnosti o oblasti iseljeništva staviti mlade ljude u dijaspori, Bajrić je kazao kako treba intenzivno raditi na promjeni razmišljanja mladih u dijaspori o Bosni i Hercegovini, fokusirati se na manje grupe ovisno o njihovom interesovanju.\n„Siguran sam da bi Švedska i Norveška podržale sve konkretne aktivnosti koje bi poduzela Bosna i Hercegovina kako bi privukla i ‘probudila’ svoju mladu dijasporu“, kazao je Bajrić i dodao da bi naša zemlja trebala iskoristiti svoje prednosti u poreznom sistemu u odnosu na evropske zemlje, jer „Bosna i Hercegovina je poreski raj“.\nNa kraju razgovora Bajrić nam je rekao kako bi osnivanje malih i srednjih kompanija trebao biti prioritet svih aktera u našoj zemlji, jer četiri od pet radnih mjesta dolazi upravo iz tog sektora.


Akcija "Uredimo Odžake"\nMesna podružnica Odžaci Ekološkog pokreta Odžaka podseća građane naseljenog mesta Odžaci da je do kraja prve faze akcije „Uredimo Odžake“, koju organizujemo u saradnji sa TV K 25, preostaje još 15 dana.\nPodsećamo građane da je u skladu sa odredbama Odluke o komunalnim delatnostima na uličnim prostorima zabranjno lagerovanje određenih materijala, a naročito različite vrste građevinskih materijala: šljunka, peska, zemlje,šuta, cigle, blokova, građe i ostalog.\nRok za uklanjanje navedenih materijala je 14. septembar.\nPo isteku ovog roka aktivisti Mesne podružnice Odžaci Ekološkog pokreta Odžaka obićiće sve odžačke ulice i protiv vlasnika kuća koji nisu očistili ulični prostor podneti prijave komunalnoj inspekciji.\nDa ne bi bilo nesporazuma i neprijatnih situacija na relaciji građani-EPO i građani-inspekcija i nepotrebnog kažnjavanja građana , apelujemo na građane Odžaka da u narednih 15 dana urede ulične prostore ispred svojih kuća i uklone sve vrste materijala čije držanje na uličnim prostorima nije dozvoljeno.\nMesna podružnica Odžaci Ekološkog pokreta Odžaka poziva sve građane Odžaka da se priključe akciji i daju doprinos lepšem izgledu našeg grada.