Spektakl na Karađorđu - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nSpektakl na Karađorđu\nFudbaleri novosadske Vojvodine odigrali su odličnu utakmicu i zasluženo došli do trijumfa nad aktuelnim šampionom države...\nU okviru redovnog kola JSL, sinoć su se na stadionu „Karađorđe“ sastala preostala dva predstavnika Srbije u Evro takmičenjima - Vojvodina i Partizan. Znatno podmlađeni sastav Nosvosađana nije imao respekta ni u jednom trenutku prema Partizanu i u potpunosti ga je nadigrao. Rezultat na kraju - 3:2, daje nam za pravo da se nadamo da su došla neka bolja vremena za srpski fudbal, uz pregršt golova, atraktivnih poteza i punih stadiona.\nNakon bacanja na kolena italijanske Sampdorije, fudbaleri Vojvodine su još jednom pokazali da im prijaju velike utakmice. U utakmici sa čak pet pogodaka, dva crvena kartona i punim stadionom, svaki dalji komentar je suvišan. Uz pogotke mladog Mirka Ivanića, Aleksandra Stanisavljevića i bivšeg igrača Crvene Zvezde - Ognjena Ožegovića, Vojvodina je ozbiljno istakla kandidaturu za šampioniski naslov ove sezone. Kao što su pokazale i prethodne utakmice, najslabiji deo Partizana - odbrana, i ovaj put nije uspela da poveže sopstvene redove i delovala je dosta neuigrano. Da li je u pitanju neuigranost, manjak kvaliteta ili dobar protivnik, ostaje da se vidi u periodu pred nama.\nTreneru Partizana, Zoranu Milinkoviću, ostaju dani brige u narednom periodu, jer im predstoje odlučujuće utakmice za plasman u Ligu Šampiona. U redovima Partizana, jedini raspoložen za igru bio je nekadašnji igrač Vojvodine Abubakar Oumaru, ali je to bilo nedovoljno da se rezultat promeni u većoj meri. Pred više od 10.000 gledalaca, viđena je velika borba, koja je sa pravom ponela epitet derbija kola.\nFurioznim početkom, Novosađani su odlično otvorili meč, prvenstveno usled grešaka zadnje linije odbrane Partizana. Već u 13. minutu utakmice, na semaforu je stajalo velikih 2:0 za Vojvodinu, što je dovelo do oduševljenja brojne publike u Novom Sadu.\nJedan od detalja, koji je uticao da se redovi Voše značajno poremete, jeste izlazak kapitena Nina Pekarića usled povrede, što je dalo igračima Partizana dodatni vetar u leđa. Nošeni fanatičnim navijanjem Grobara, uspeli su da smanje prednost Novosađana na 2:1, pogotkom kameruskog internacionalca - Oumarua u 39. minutu. Imajući u vidu da je napadač bivši igrač Voše, svoj pogodak nije proslavljao, što je naišlo na veliko odobravanje korektne publike u Novom Sadu.\nIncijativa Partizana u nastavku nije davala rezultata, što je kažnjeno u 61. minutu, pogotkom mladog Ognjena Ožegovića. Posle još jedne greške u nizu odbrane Partizana, Ognjen je na asistenciju Stanisavljevića, rutinski savladao golmana i uvećao prednost svog tima. Do kraja utakmice, vrsni napadač Oumaru, uspeo je samo da ublaži poraz, lepim golom u 68. minutu. Iako je bilo dovoljno vremena do kraja, Partizan nije uspeo da napravi preokret i bodovi su ostali na „Karađorđu“. Utakmica je na momente obilovala atraktivnim potezima, ali i grubim startovima. Zbog nesportskih faulova, igrač Partizana je isključen zbog drugog žutog kartona, što je umnogome uticalo na mogućnost Beograđana da stvore ozbiljnije šanse do kraja. Do kraja, fudbaleri Vojvodine su propustili nekoliko šansi da ugroze rivala i svoju pobedu učine još ubedljvijom. Pred sam kraj utakmice, u redovima Vojvodine je isključen Đurić.\nNavijači Partizana, mogu samo biti zadovoljni zalaganjem kamerunskog napadača, koji je na kraju utakmice nagrađen aplauzom za borbu i zalaganje. Mnogo toga još uvek ne „štima“ u redovima šampiona i ostaje da se vidi na koji način će ekipa reagovati nakon poraza. Nakon pobede u derbiju, Vojvodina je treća na tabeli sa 10 bodova, dok je Partizan četvrti sa bodom zaostatka.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Srbija pobedila Francusku


Ekonomski seminar "Doing business with Morocco" u Beogradu\nHomeVestiEkonomski seminar „Doing business with Morocco“ u Beogradu\nAmbasada Kraljevine Maroka u Srbiji organizuje, u saradnji sa Privrednom Komorom Srbije i Generalnom Konfederacijom Preduzeća Maroka (CGEM), ekonomski Seminar pod nazivom „Poslovanje sa Marokom“ u petak 14. septembra u prostorijama Privredne Komore u Beogradu.\nCilj ovog događaja je predstavljanje poslovnog okruženja u Maroku kao i trgovinske i investicione mogućnosti sa srpskim privrednicima.\nUčesnici seminara su visoki predstavnici marokanskih institucija kao što je Marokanska Agencija za Razvoj Investicija i Izvoza (AMDIE), Marokanska Agencija zadužena za Održivu Energiju (MASEN), Agencija za poljoprivredni Razvoj (ADA) kao i predstavnici marokanskog privatnog sektora preko Generalne Konfederacije Preduzeća Maroka (CGEM). Na ovom događaju će takođe biti prisustni, sa srpske strane: Razvojna Agencija Srbije (RAS), Privredna Komora Srbije, Turistička Organizacija Beograda kao i poslovna zajednica Srbije.\nTokom sastanka će biti potpisan Memorandum o Razumevanju radi kreiranja Komiteta za Zajedničke Poslove između CGEM i srpskim homologom koji će omogućiti da se istraže i razviju sve vrste saradnje i razmene između poslovnih zajednica obe strane.\nOvaj ekonomski seminar se održava u okviru jačanja bilateralnih odnosa između Maroka i Srbije, a svako od njih ima značajne poslovne mogućnosti u svojim regionima.


Za pridošle iz inostranstva: Pogledajte kako izgleda karantin koji je Srbija pripremila - FOTO | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tZa pridošle iz inostranstva: Pogledajte kako izgleda karantin koji je Srbija pripremila – FOTO\nZa pridošle iz inostranstva: Pogledajte kako izgleda karantin koji je Srbija pripremila – FOTO\nAleksandar Vulin – foto: Tanjug/ Dimitrije Goll\nU Moroviću, nadomak granice sa Hrvatskom, otvoren je karantin za pridošle iz inostranstva, gde im Vojska Srbije obezbeđuje zdravstvenu negu, smeštaj i ishranu.\n„Kamp u Moroviću je otvoren, Ministarstvo odbrane sa Ministarstvom unutrašnjih poslova i nadležnim sanitarnim službama određuje ko će ulaziti u kamp, u skladu sa procenom lekara i, naravno, oni koji su naši državaljani, a nemaju prijavljeno boravište na teritoriji naše zemlje. Molim sve građane da se pridržavaju uputstava, da slušaju nadležne organe i da na taj način zaštite i sebe, ali i sve druge građane“, istakao je ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nVulin je sa načelnikom Generalštaba Vojske Srbije generalom Milanom Mojsilovićem obišao danas u Moroviću naselje šatorskog tipa koje je podigla Vojska Srbije za smeštaj državljana Republike Srbije koji se vraćaju iz inostranstva. „U skladu sa naređenjima vrhovnog komandanta i u skladu sa pravilima koja vladaju za vreme vanrednog stanja, Vojska Srbije je uspostavila prihvatni kamp za sve one koji ili nemaju prijavljeno boravište na teritoriji Republike Srbije, a naši su državljani, ili sve one za koje naši lekari na granicama ocene da mogu da postanu zdravstveni rizik“, naglasio je ministar Vulin.\nSvi takvi, dodao je ministar Vulin, biće smeštani u prihvatni kamp u Moroviću, gde će morati da prođu kroz odgovarajući period izolacije, intenzivnog medicinskog praćenja i na taj način će i njihovo zdravlje biti zaštićeno, kao što će biti zaštićeno i zdravlje svih građana Srbije. „Svi koji smatraju da treba da dođu u Republiku Srbiju, moraju isto tako da prihvataju zakone i pravila koja važe u Republici Srbiji, kako za vreme vanrednog stanja, tako i posle njega. Ministarstvo odbrane sa Vojskom Srbije, Ministarstvom unutrašnjih poslova i pripadnicima pogranične policije, i naravno sa nadležnim zdravstvenim službama će voditi računa o zdravlju ljudi koji će se nalazili u kampu u Moroviću“, istakao je ministar Vulin.\nVojska Srbije će, naglasio je ministar odbrane, u skladu sa potrebama, otvoriti još nekoliko prihvatnih kampova za karantin i za one koji dolaze iz zemalja koje su pogođene korona virusom. „Na taj način ćemo omogućiti svima da imaju zdravstvenu zaštitu, ali da ni na koji način ne ugroze zdravlje svih ostalih građana Srbije“, poručio je ministar Vulin.\nZamenik komandanta Združene operativne komande general-major Ilija Todorov istakao je da je u skladu sa odlukama i naređenjem, Vojska Srbije u najkraćem mogućem roku podigla kamp u Moroviću. „Ovde u ovom kampu su stvoreni svi uslovi, ne samo za život i rad, nego i za kontrolu i prevenciju i za one situacije koje bi mogle da nas iznenade. U tom smislu, mi smo spremni i dalje da izvršavamo zadatke u skladu sa odlukom i naređenjem našeg vrhovonog komandanta“, istakao je general Todorov.\nNaselje šatorskog tipa u Moroviću je spremno i može da primi do 500 lica kojima će Vojska Srbije obezbediti zdravstvenu negu, smeštaj i ishranu. Današnjem obilasku kampa u Moroviću prisustvovali su i pomoćnik direktora policije general policije Slobodan Malešić, komandant Prve brigade Vojske Srbije brigadni general Zoran Nasković i predstavnici Uprave za vojno zdravstvo.\nAleksandar VulingrađaniizolacijakampkarantinkoronavirusMinistarstvo odbrane SrbijeMorovićSRBIJAVojska Srbije\nSnimljen neprijatelj: Pogledajte kako koronavirus izgleda pod mikroskopom – VIDEO


Kina “nikad neće tolerisati” secesiju Tajvana, saopšteno je danas u Pekingu poslije inauguracije na drugi mandat tajvanske predsjednice Tsai Ing-ven, čija partija se zalaže za nezavisnost ostrva.\n“Mi imamo čvrstu odlučnost, potpuno povjerenje i sve kapacitete da branimo nacionalni suverenitet i teritorijaln integritet. Nećemo tolerisati bilo kakvo secesionističko djelovanje”, upozorio je danas portparol Biroa za tajvanska pitanja Ma Sjaoguang, prenijela je zvanična novinska agencija Sinhua.\nTajvanska predsjednica Tsai Ing-ven rekla je danas u svom inauguracionom govoru da Peking treba da riješi da živi u miru pored Tajvana i da to ostrvo nikad neće prihvatiti dominaciju komunističkih vlasti.\nTajvanci su pobjedonosno ponovo izabrali predsjednicu Tsai u januaru uprkos pokušaja Pekinga da izoluje Tajvan i podrije lokalnu privredu od njenog dolaska na vlast 2016. godine.\nKineske vlasti su obećale da će jednog dana preuzeti kontrolu nad Tajvanom, silom ako je potrebno, posebno ako lokalne vlasti zvanično proglase nezavisnost.\nPeking u slučaju Tajvana zastupa model “jedna zemlja, dva sistema” kao što je na snazi u Hongkongu, prema kome ostrvo zadržava slobode ali je podređeno Pekingu. To rješenje je predsjednica Tsaj danas odbacila u svom inauguracionom govoru.\nDvije strane su se podijelile u građanskom ratu 1949. godine, a Peking je prekinuo veze sa vlastima predvođenim predsjednicom Tsai zbog njenog odbijanja da prizna ostrvo kao dio Kine.\nTokom decenija razvio se odvojen tajvanski identitet i jedan broj Tajvanaca više ne želi ponovno ujedinjenje sa Pekingom.\nTags #Kina #Tajvan\nVlada RS se sprema za nova zaduženja


Ministarstvo poljoprivrede: Rast izvoza kukuruza neće dovesti do mera zabrane ili uvođenja taksi - Ozon Media\nRast izvoza voća i žitarica se nastavlja, a posebno je velika tražnja za kukuruzom koga je u prethodnoj godini bilo u izobilju, pa su zabeleženi i rekordni prinosi u pojedinim regionima. Ipak u nekim delovima sveta nije bilo tako, pa je pojačana tražnja za kukuruzom, navedeno je na sajtu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nResorno ministarstvo beleži povećan izvoz i tražnju za našom najznačajnijom žitarico, ali ne planira da uvodi meru zabrane izvoza kukuruza niti bilo koje druge žitarice. Takođe neće biti uvedene dodatne takse na izvoz, navedeno je.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku od 25. septembra 2020. godine žetvene površine kukuruza su iznosile 996.527 hektara uz ostvarenu proizvodnju od oko osam miliona tona i prosečni prinos od 8,1 t/ha. U odnosu na prošlu godinu očekivana proizvodnja kukuruza je za 9,6% veća, a u odnosu na desetogodišnji prosek (2010-2019) veća je za 29,4%.\n– Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede ulaganjima u poljoprivrednu infrastrukturu, a pre svega u sisteme za navodnjavanje, nastojaće da održi trend rasta proizvodnje. U toku je realizacija 49 projekata sistema za navodnjavanje širom Srbije – zaključuju iz Ministartsva.


Palmon Bay - Najbolji novi hotel za konferencije i događaje\nOvo je četvrto priznanje hercegnovskom hotelu u proteklih godinu i po dana od kada je otvoren, a hotel “Palmon Bay” je za najnoviju nagradu nominovan po preporuci stučnog žirija portala kongresniturizam.com i magazina SEEbtm.\nDodjela nagrada organizovana je u Beogradu, 18. novembra na gala večeri koja je okupila renomirane učesnike kongresne industrije regiona.\n„Ovim priznanjem još jednom je potvrđen izuzetan kvalitet ponude i sadržaja hotela, što je važan preduslov za uspješno organizovanje kongresnih skupova i događaja. Izuzetno smo ponosni što su stručni žiri i javnost prepoznali kvalitet hotela „Palmon Bay“. Nagrada nas motiviše da konstantno unapređujemo kvalitet ponude, posebno kada je riječ o kongresnom turizmu“, kazala je direktorica Jelena Đurašković i zahvalila svima koji su glasali za hotel „Palmon Bay“.\nKongresni centar hotela raspolaže sa dvije multifunkcionalne konferencijske sale kapaciteta 120 i 90 osoba, sa prirodnim osvjetljenjem i terasom, kao i manjim salama za sastanke. Sve sale su kompletno opremljene i pogodne za organizaciju svih poslovnih događaja. „Palmon Bay“ je nedavno osvojio nagradu „Brand Leader Award 2016“, kao lider u postavljanju novih standarda kvaliteta, konkurentnosti i inovativnosti hotelske ponude jugoistične Evrope.


Prve petunije na Zelenjaku, 20 dinara komad – TV Kikinda\nKikinđani u periodu kada se ne zna ni da li se sprema novogodišnje prase ili prvomajski roštilj, pazare ono što je nekako najsigurnije za pazariti. Obično su to domaće jabuke, koje na tezgama Jabuka sa peska, već odavno drže istu cenu, te ih je mereno u kilogramima moguće pazariti po ceni od 25 do 50 dinara.\nNešto ipak novo na Zelenjaku, svakako je sok, napravljen baš od jabuke, bez konzervansa ili pojačivača ukusu, a koji je moguće kupiti već od ove nedelje po ceni od 500 dinara za pet litara pravog soka, o čijem ukusu nema dovoljno epiteta, kažu oni koji su probali. Osim jabuka, u ponudi su ovih dana i prave domaće jagode, koje su trgovci prodavali po ceni od 340 dinara. Pomorandže su stajale 140 dinara, banane 130, limun 190 dinara, dok su kruške prodavane po ceni od 220 do 280. Ovih dana prava je potražnja i za ranim rasadima paradajza, za koji su trgovci i proizvođači tražili i do 25 dinara po komadu. Prema tvrdnji dugogodišnjeg proizvođača rasada Žive Penjina ovoga proleća je velika zainteresovanost sugrađana baš za sve vrste paradajza, kao i salate.\nA kada krenu krajaprilske i početkomajske priče, polako se i trpeza popunjava, pa se i mladi krompir nađe, bar jednom nedeljno na trpezi. Ovih dana je za to povrće pošteni proizvođač od poštenog kupca tražio od 80 do 150 dinara. Mlada salata je prodavana po ceni od 15 do 25 dinara, mladi luk do 25 dinara, paradajz do 230, krastavci do 140, karfiol 160 dinara, dok je praziluk stajao do 100 dinara kilogram. Mladi kupus je priodavan po ceni od 60 dinara, mirođioja do 40 dinara veza, a tikvice je bilo moguće kupiti i po akcijskoj ceni, što znači 50 dinara kilogram.\nCvetna pijaca u ponudi ima svega i svačega, prema komentaru sugrađanke Slavice Smiljanić.\nOsim ovih vrsta cvetnica, đuđevak i jorgovan jo šplene mirisom i izgledom, po ceni od 50 dinara za buket, a počela je i prodaja prvih petunija, za koje su trgovci tražili 20 dinara za komad.\n← XI Festival narodne tradicije predškolaca u Kikindi Rukometaši još jednom pobedom potvrdili titulu šampiona →


Slovenija će davati subvencije za ključne avio-rute\nTanjug 3. oktobra 2019. 16:54\nLJUBLJANA – Slovenija, koja se oporavlja od kolapsa svog jedinog nacionalnog avio-prevoznika, donela je danas Predlog zakona koji će omogućiti vladi da subvencioniše pojedine ključne avio-rute u zemlji, javlja Rojters.\nIzmene su usvojene na sednici vlade, samo četiri dana nakon što je slovenačka avio-kompanija Adrija ervejz, u vlasništvu nemačke investicione kompanije 4K Invest, podnela zahtev za bankrot, ostavljajući zemlju bez nacionalnog avio-prevoznika.\nSlovenačka ministarka za infrastrukturu Alenka Bratušek je izjavila da ne može da spekuliše o tome kojim destinacijama će možda biti potrebne subvencije, ali će sve avio-kompanije, kako je istakla, moći da se prijave za njih ako vlada odluči da im ponudi podsticaje za određenu destinaciju, prenosi agencija Rojters.\n„Želimo da Ljubljana bude povezana sa Evropom i svetom preko što većeg broja avio-kompanija“, rekla je Bratušek na konferenciji za novinare posle sednice vlade.\nU poslednja tri dana, nemačka avio-kompanija Lufthanza i njene podružnice najavile su da će krajem ovog meseca ili u novembru uvesti letove između Ljubljane i Brisela, Frankfurta, Minhena i Ciriha.\nPredloženi zakon moraće da potvrdi parlament u narednim mesecima.


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : 20061117 B92\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Pet 10 of Jul, 2020 [00:09 UTC]\nBez rešenja problema oko zvanja\nBeograd, Novi Sad - Konferencija univerziteta Srbije (Konus) nije donela odluku o stručnim zvanjima, već će tražiti timačenje zakona od skupštine.\nOni koji imaju diplomu stepena VII-1 imaće sva prava pri zapošljavanju ili nastavku školovanja, a od Skupštine Srbije će biti traženo tumačenje člana 127. Zakona o visokom obrazovanju da bi ta prava bila utvrđena. To tumačenje će se odnositi i na pravo diplomaca da zvanja stečena ranije bude izjednačena sa akademskim zvanjem master. Istovremeno sa sednicom trajali su protesti studenata.\nKonferencija univerziteta Srbije usvojila je ostale kriterijume za usklađivanje stručnih zvanja prema ranijim i novim propisima.\nRektor Beogradskog univerziteta Dejan Popović rekao je da se na osnovu tih kriterijuma studentima koji su upisali studije ili stekli akademsku diplomu prema starim propisima garantuju sva prava koja su imali u trenutku upisivanja na studije.\nKonus je propisao kriterijume za sve akademce koji žele da ranije stečene diplome zamene novom, u skladu sa Zakonom o visokom obrazovanju.\nO tome će se fakulteti pojedinačno izjašnjavati, ali će Konus i predstavnici studentskih organizacija voditi računa o tome hoće li stavovi fakulteta biti u skladu s danas usvojenim zaključcima.\nStudenti su u Novom Sadu, gde je održana sednica, protestovali zbog visokih školarina.\nI studenti nekoliko fakulteta Univerziteta u Beogradu, među kojima su i Filozofski, Filološki, Arhitektonski, Medicinski i Stomatološki, protestovali su u Beogradu. Oni su danas, na Međunarodni dan studenata, protestom zahtevali izjednačavanje stare diplome sa zvanjem mastera.\nStudenti kažu da žele da budu masteri i da odmah upišu doktorske studije. "Zaslužili smo, u proseku smo studirali osam godina, nećemo da nam degradiraju akademska zvanja", kažu neki od učesnika protesta.\nStudenti se ne slažu sa stavovima Konferencije univerziteta Srbije, koja i dalje odbija njihov zahtev. Oni tvrde da će protestovati sve dok ne budu izjednačena zvanja iz starih diploma s titulom mastera i optužuju predstavnike Konferencije da žele da zarade.\nSimon Simonović iz Studentske unije Srbije kaže da će sve tri studenstke organizacije nastaviti borbu sve dok diplome ne budu izjednačene.\nB92, 17. novembar\nNapravio: Hal 9000 zadnja izmena: Ponedeljak 05. March 2007. [20:25:47 UTC] od Hal 9000\n[ Vreme izvršavanja: 0.10 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.89MB ] [ 72 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.56 ]


Beograd — U Srbiji se obeležava Svetska nedelja dojenja, a podaci pokazuju da je dojenje na javnom mestu u Srbiji izuzetno retko.\nIako je u svuda u razvijenim zemljama sasvim uobičajeno videti ženu kako doji bebu na javnom mestu, u Srbiji je to retkost. U tome ih ponekad obeshrabruju i negativne reakcije okoline, a često se obnaživanje majke koja doji povezuje sa seksualnošću i smatra se neprimerenim, kažu povodom Svetske nedelje dojenja u Udruženju “Roditelj”.\nOd malog procenta majki koje uopšte doje svoje bebe u Srbiji – reč je o svega 26 odsto – u proseku još manje njih to čini na javnom mestu, a u tome ih obeshrabruje tradicionalistički Balkan jer se žene retko odlučuju da doje pred drugima.\nNeki ljudi taj čin doživljavaju kao prelazak granice javnog ukusa, kaže Dragana Soćanin iz Udruženja “Roditelj”. Ona je na taj način i sama hranila svoje dete.\n“S jedne strane, majke se ustručavaju zato što se plaše negativnih reakcija. S druge strane, ljudi se zgražavaju, nekome je to gadno, prljavo, povezuju sa seksualnošću da se majka obnažuje”, kaže ona.\n“Tu je potrebna podrška šireg društva da ne budu takve reakcije, da može da se živi u jednom takvom gradu gde može da se podoji svoje dete bilo kada”, kaže ona.\nIako je 60-ih godina prošlog veka i u Srbiji, kao i na Zapadu, bilo napušteno mišljenje da je dojenje najbolja ishrana za odojčad, poslednjih 15 godina stručnjaci upućuju na povratak prirodi i dojenju kao najzdravijem načinu ishrane beba.\n“Kulturne obrazovane žene Zapada, koje su u svetu i pokrenule program podrške dojenju, su shvatile da su svojoj deci uskratile najbolju hranu u životu i doje u visokom procentu, preko 60 posto, na javnom mestu u Finskoj, Švedskoj… U Norveškoj čak postoje restorani, kafići, saloni gde piše ‘Ovde ima prednost žena koja doji'”, objašnjava doktorka Đurđa Kisin.\nDojenje najbolje za novorođenčad\nUdruženje “Roditelj” priredilo je u nedelju u beogradskom parku Tašmajdan manifestaciju na kojoj su sa okupljenim dojiljama organizovali “najlepši zajednički ručak za bebe – majčino mleko”.\nUprkos stavovima stručnjaka da je majčino mleko najbolja hrana za novorođenčad, procenat majki u Srbiji koje doje svoje bebe veoma je nizak. Podaci iz prethodnih godina pokazuju da manje od 20 odsto žena doji svoju decu, kaže Dragana Soćanin iz Udruženja “Roditelj”.\n“Ovaj Unicefov podatak je iz 2002. godine i odnosi se isključivo na dojenje dece do šest meseci, što je preporuka Unicefa, ali što se broj meseci povećava, procenat žena koje doje svoju decu opada”, kazala je ona.\nSvetska asocijacija za promociju dojenja ukazuje na značaj ranog prvog podoja, najkasnije sat vremena od rođenja. To je, uz dojenje u prvih šest meseci, od velike važnosti za imunitet i život beba.\nUspešnost dojenja, osim dobrog početka, zavisi i od upornosti i podrške najbližih, kao i pravovremene edukacije, koja nije uvek dostupna svim majkama, kaže Dragana Soćanin.\n“Nema svaka majka Internet da može da se edukuje. Nema ni svaki pedijatar vremena, niti svaka patronažna sestra, kada dođe u prvih par dana da obiđe bebu, a tada je podrška najvažnija. To je i naša ovogodišnja tema”, rekla je ona.\nSvetska nedelja dojenja svake godine obeležava se u više od 120 zemalja. U Srbiji je započela druženjem stručnjaka, dojilja i budućih roditelja u Tašmajdanskom parku u Beogradu, kako bi se upoznali sa teškoćama prilikom dojenja, ali i neizmernim prednostima.\nOsim hranljive vrednosti majčinog mleka, koja doprinosi da se organizam pravilno formira i da dete bude otporno na bolesti, sam čin dojenja ima veoma važnu ulogu za psihičko zdravlje bebe.\nPostoje i preporuke lekara da se beba doji devet meseci, jer je taj period potreban za pravilno formiranje organizma. Uspešnost dojenja, osim dobrog početka, zavisi i od upornosti i podrške najbližih, kao i pravovremene edukacije.\nBebe koje majke doje svojim mlekom imaju tri puta veće šanse da prežive od ostalih, objavila je Svetska zdravstvena organizacija (SZO) povodom obeležavanja Svetske sedmice dojenja.\nTo znači da bi dnevno moglo da se od smrti spasi 3.500 novorođenčadi ukoliko bi sve bebe u svetu bile dojene majčinim mlekom tokom prvih meseci života, prenela su francuska elektronska glasila.\nSZO je objavio i da dojenje beba majčinim mlekom, koje je samo dovoljno za bebu dok ne napuni šest meseci, poboljšava njihov odbrambeni sistem i čak bi moglo da smanji opasnost od prenošenja virusa HIV s majke na dete.\nSZO ističe da i nakon prvih šest meseci, tokom kojih je samo dojenje dovoljan način ishrane beba, ono treba da se nastavi, u kombinaciji s drugim namirnicama i napicima i do druge godine života, pa čak i duže, ukoliko kvalitet majčinog mleka to dozvoljava.\nMajčino mleko, prirodno, najviše odgovara potrebama novorođenčeta, tako da nema zamenu. Ono obezbeđuje za dete hranljive sastojke, antitela, hormone, sastojke koji podstiču imunitet i druge antioksidanse koji su mu potrebni.\nMajčino mleko smanjuje i pojavu dijareja, ali i oboljenja vezanih za uho, grlo i nos, kao i respiratorni sistem, a bogato je i vitaminom, A koji štiti oči i smanjuje opasnost od infekcija.\nSZO je nezadovoljan time što se samo 35 odsto novorođenčadi u svetu tokom prva četiri meseca života doji toliko hranljivim majčinim mlekom.\nU Africi, na primer, manje od četvrtine dece doje njihove majke, što je slab procenat u odnosu na preporuke SZO, čak i ako postoji tendencija rasta.\nb92.net, 4. avgust 2008.\n« Počela Svetska nedelja dojenja\nB92 o Svetskoj nedelji dojenja »


Ego-magazin | Gibraltar – britanska prekomorska teritorija na jugu Španije\nGibraltar – britanska prekomorska teritorija na jugu Španije\n140 kilometara jugozapadno od Malage – prestonice Andaluzije, na samom jugu Španije i njene Obale Kosta del Sol (Costa del Sol – „Obala sunca“), ali ipak ne i najjužnije, smestilo se špicasto poluostrvo na čijem se samom vrhu nalazi čudesno delo prirode – ogromna stena visine oko 450 metara, koja kao da je s neba pala i na rtu se sastavila sa zemljom.\nKada je mavarski vojskovođa Gib-Al-Tarik u VII veku prvi put prešao moreuz iz Afrike, popeo se uz neobičnu stenu i na njoj sagradio tvrđavu nazvavši je po sebi “Gib-Al-Tarik” (tj. Gibraltar), on i njegovi kasniji naslednici vrlo brzo su uspeli da poraze Vandale i osvoje Andaluziju.\nMilenijum kasnije, francuska vladarska dinastija Burbonaca koja je početkom XVIII veka vladala Španijom, vodila je ovu zemlju u ratove tokom kojih je izgubila vlasništvo nad Holandijom i rtom Gibraltarom. Iako Španci verovatno sa razlogom smatraju da je stena prirodni deo njihove zemlje, Gibraltar je i dalje deo britanske krune kao njena “prekomorska teritorija” (“overseas teritory”). Španci nisu uspeli da povrate Gibraltar ni početkom XIX veka kada su na neki način bili saveznici francuske vojske, a Napoleon izgubio od engleskog generala Nelsona u čuvenoj Bici kod Trafalgara (stotinak kilometara jugo-zapadno od Gibraltara).\nDanas na Gibraltaru žive – Gibraltarci, od kojih je samo trećina izvornih Engleza. Ostalo su Indijci, Španci i druge nacije – njih oko 35 000. Kada su ih pre desetak godina na referendumu upitali da li bi se ponovo priključili Španiji, odgovor je bio negativan.\nAko želite da posetite Gibraltar, trebalo bi da prethodno pribavite britansku vizu za “prekomorske teritorije”, koja košta nešto manje nego za Veliku Britaniju. Naravno, ukoliko smatrate da je 2 – 3 sata vremena provedenih u istraživanju grada-države vredno vaših para. Interesantno je da će vas kad čuju da idete na Gibraltar, i veliki broj Britanaca pitati: šta ćete tamo?\nOsim zaista fantastične stene do čijeg vrha možete kolima ili žičarom, sa usputnom stanicom Ape’s Dean – mesta gde žive (ne uvek) simpatični majmuni koji otimaju stvari i penju se na kola, ostatak „zemlje“ čini ne naročito privlačna novogradnja, luka, plaže, park i botanička bašta, pešačka zona, nova džamija i nekoliko fascinantnih, velikih pećina ispod gibraltarske stene (St. Michael’s cave i Great siege tunnels). Osim pronađenih ljudskih ostataka iz perioda praistorije, u pećinama se nalaze i ostaci tajnog savezničkog skrovišta u kojem je za vreme Drugog svetskog rata, tokom više meseci boravilo desetak odabranih špijuna.\nKuriozitet ovog grada-države predstavlja aerodromska pista postavljena popreko uzanog korena poluostrva – od jedne do druge obale mora, ujedno i linija graničnog pojasa. Da biste ušli u zemlju, kod kućice pogranične policije sa španske strane daćete pasoš na proveru, na rampi sačekati zeleno svetlo na semaforu, preći pistu kao preko ulice … i tu ste.\nKrunu podeljenosti između britanskog Gibraltara i ostatka Španije predstavlja špansko “pogranično” mesto La linea de Konsepsion (La Linea de Concepcion – u prevodu: „Definisana linija“), koje se idući prema steni bukvalno prekida rampom i kućicom pogranične policije. La Lineu od Gibraltara deli aerodromska pista na strani britanske teritorije, koja je ustvari linija graničnog pojasa.\nNeposredno pre granice, u La Linei videćete kružni tok sa jednom od možda najvećih zastava Španije i tablom koja obaveštava da skretanjem u desnu traku napuštate špansku teriroriju. Ova tabla je vidno umrljana crvenom farbom koja je u znak protesta bačena na nju i ne izgleda da iko želi da je očisti.\nOsim činjenice da je pogranično mesto uz samu liniju Gibraltara, u samom mestu La Linea de Konsepsion nema ničeg posebnog da se vidi. S obzirom da je smešteno u korenu uzanog poluostrva, sa obe strane je oivičeno morem. Dok se sa istočne, “unutrašnje” strane nalazi veliko šetalište sa drvoredom palmi (do same granice sa Gibraltarom), sa zapadne strane prema otvorenom moru postoji velika peščana plaža dužine oko kilometra, sa koje ćete gotovo uvek primetiti po neki ukotvljeni, veliki tanker i teretnjake koji čekaju prolaz kroz Gibraltarski moreuz.\nTags: Andaluzija, Gibraltar, Gibraltarci, Gibraltarski moreuz, grad država Gibraltar, jug Španije, Malaga\n← Bazilika – Fabio Fantolino, Torino / Italija\nProjekat ‘Umetnost u gradu’ studija Moreau Kusunoki pobednik konkursa za muzej Guggenheim Helsinki →\n14. 08. 2020., 07:26


Vreme 1191 - Engleska – Prvi srpski investicioni forum: Ekonomija, ekonomija, ekonomija\nU organizaciji Britansko-srpske privredne komore i Vlade Srbije preko tri stotine srpskih i britanskih privrednika, investitora i državnih zvaničnika okupilo se u hotelu Andaz na Liverpul stritu. Premijer Srbije Ivica Dačić najpre je 29. oktobra govorio na otvaranju Londonske berze, a onda je nekoliko sati kasnije otvorio i prvi srpski investicioni forum u londonskom sitiju.\n"Srbija je zemlja koja na probleme gleda kao na izazove. I zato je srpska delegacija danas ovde u ovako velikom broju, sa jednim jedinim zadatkom – da pokaže da je Srbija zemlja investicija", rekao je premijer.\nO Srbiji kao "investicionoj destinaciji budućnosti" prisutnima su govorili i ministar finansija Lazar Krstić i ministar privrede Saša Radulović, kao i savetnik vlade Srbije Alfred Guzenbauer i zamenica generalnog sekretara Evropske banke za obnovu i razvoj Milica Delević.\nFokusirajući se na to da Srbija želi da političke probleme ostavi u prošlosti i da se fokusira na najakutniji problem, problem ekonomije, predstavnici Vlade su stranim investitorima govorili o promenama koje se dešavaju i koje će se dešavati kako bi se poboljšala investiciona klima u zemlji. Od planiranih izmena Zakona o radu i Zakona o izgradnji, do rekonstrukcija kompanija u državnom vlasništvu, Radulović je rekao da Srbija čini sve kako bi obezbedila da ulaganja u Srbiju postanu "čista i pristupačnija".\nPredstavnici srpske vlade su istakli da Srbija nudi izlaz na tržište od 700 miliona ljudi preko trgovinskih sporazuma sa Turskom, Rusijom, Belorusijom, Azerbejdžanom, kao i kroz CEFTA sporazum.\nMALA I SREDNJA PREDUZEĆA: Iz Britansko-srpske privredne komore je još u septembru stigao nagoveštaj da oko 70 britanskih kompanija planira investiranje u Srbiji, ili privrednu saradnju sa Srbijom.\nPrvi srpski investicioni forum okupio je oko 150 predstavnika britanskih kompanija. Neke od njih, poput londonske kompanije Signičer global ltd, već posluju u Srbiji, a na forum su došle kako bi se informisale o potencijalnom poboljšanju uslova poslovanja u Srbiji.\nDžon Lutrel, komercijalni direktor Signičer global ltd, kompanije koja proizvodi povrće u Srbiji, kaže za "Vreme": "Naša kompanija je do sada prodavala svoje proizvode samo na srpskom tržištu. Sada tražimo odgovarajuće srpske proizvode koje bismo izvozili na britansko tržište i ponudili britanskim supermarketima. Prvi srpski proizvod koji ćemo uvesti u Veliku Britaniju i koji će se naći u maloprodaji biće srpsko vino, ali još ne mogu da otkrijem ime proizvođača".\nMiloš Stefanović, jedan od direktora Britansko-srpske privredne komore, kaže da je "najveći broj britanskih kompanija prisutnih na Prvom srpskom investicionom danu male ili srednje veličine. To nisu zvučna ni velika imena. To su kompanije koje traže tehnološke partnere, koje žele da proizvodnju prenesu u Srbiju, da u Srbiji nađu jeftinu i obrazovanu radnu snagu." Stefanović smatra da su suprotno uvreženom mišljenju prednosti srpske privrede poljoprivreda i turizam, da adut srpske privrede na britanskom tržištu treba da bude IT industrija, koja je jedna od grana industrije koje se u Srbiji trenutno najbrže razvija. On je istakao važnost Prvog srpskog investicionog dana koji je doveo najviše predstavnike srpske vlade u London, jer, kako kaže, najvažnije je da Srbija sebi obezbedi mesto na globalnoj mapi investicionih destinacija.\n"Ne treba zaboraviti da ne samo britanski, već investitori iz celog sveta gledaju na celu jugoistočnu Evropu. Srbija se takmiči sa zemljama iz regiona. Te zemlje imaju slične prednosti kao i Srbija. Zato je važno obezbediti vidljivost na globalnoj mapi, dati investitorima što više informacija o Srbiji", rekao je Stefanović, istakavši da pored Britansko-srpske privredne komore u Londonu deluju i Britansko-rumunska privredna komora, Britansko-bugarska privredna komora, Britansko-mađarska komora, i da je naša komora najmlađa. "Najaveći uspeh Britansko-srpske privredne komore do sada je konstantan rad na popravljanju imidža Srbije u Velikoj Britaniji. Srbija je previše mala da bi bila na dnevnom redu, a slike prošlosti nikako da odu. Zato su privredni skupovi poput ovog važni, ali na popravljanju slike Srbije treba raditi sistematski i trajno."\nVelika Britanija je prošle godine bila 19. partner Srbije u izvozu, i 23. partner u uvozu. Dok je u 2012. godine ostvarena robna razmena između dveju zemalja iznosila 385,6 miliona dolara, u prvih sedam meseci 2013. godine ukupna vrednost robne razmene iznosila je skoro 250 miliona dolara.


Radio TV Stara Pazova - Staropazovčanke pobedile Čelarevo\nStaropazovčanke pobedile Čelarevo\nU dvadeset prvom kolu Prve ženske lige, košarkašice Stare Pazove pobedile su kao gošće ekipu Čelareva sa 72:69. U petnaestom kolu Prve Regionalne lige grupa Sever, košarkaši Dunava iz Starih Banovaca savladali su u Belegišu Srem iz Sremske Mitrovice sa 95:77, Stara Pazova je poražena od Akademika u Srbobranu sa 90:85, a utakmica u Novom Sadu između Vojvodine\nSrbijagas MT i Nove Pazove će se igrati večeras. Košarkaši Omladinca u četrnaestom kolu Druge Regionalne lige grupa Jug, pobedili su u Novim Banovcima Radnički iz Kovina sa 83:67, a Vojka je izgubila u Pančevu od Kris Krosa sa 77:67. U petnaestom kolu Prve lige odbojkaši Jedinstva savladali su u Staroj Pazovi Klek Srbijašume sa 3:0. U dvanaestom kolu Prve lige grupa Sever rukometaši Nove Pazove su igrali kod kuće protiv Mladost TSK iz Temerina 29:29


Tužilaštvo BiH: Protokol sa Srbijom dobio podršku tužitelja - Klix.ba\nReagiranje na medijska spekulacije\nTužilaštvo BiH: Protokol sa Srbijom dobio podršku tužitelja\n30.11.2011. u 15:39\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine reagiralo je danas u povodu različitih spekulacija u bh. medijima u vezi s otkazivanjem potpisivanja protokola o saradnji u progonu počinilaca krivičnih djela ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida s Tužilaštvom za ratne zločine Republike Srbije.\n"Tužilaštvo Bosne i Hercegovine je profesionalno i u najboljoj namjeri pristupilo pregovaranju i usaglašavanju teksta protokola o saradnji u progonu počinilaca krivičnih djela ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida s Tužilaštvom za ratne zločine Republike Srbije, a sve radi privođenja pravdi odgovornih počinilaca krivičnih djela ratnog zločina te postizanja satisfakcije za žrtve ovih krivičnih djela", navodi se u saopćenju Tužilaštva.\nIz Tužilaštva BiH podsjećaju da je spomenuti protokol razmatran od svih tužilaca u ovom tužilaštvu te da je dobio jednoglasnu podršku za potpisivanje.\nKako se dalje navodi, Tužilaštvo BiH je Ministarstvu pravde BiH, kao resornom ministarstvu, u više navrata dostavljalo protokol, te uvažilo i u isti unijelo određene primjedbe Ministarstva pravde BiH, a stav ovog ministarstva je bio da predmetni protokol ne podliježe ratifikaciji.\nNadalje, Tužilaštvo BiH je 28. novembra dobilo pismo predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željka Komšića, a kojim upozorava Tužilaštvo BiH da je Predsjedništvo BiH jedino nadležno da zaključuje međunarodne sporazume uime Bosne i Hercegovine, te Tužilaštvo BiH upućuje u stavljanje protokola o suradnji u proceduru u skladu s Ustavom BiH i Zakonom o zaključivanju međunarodnih ugovora.\nTužilaštvo BiH smatra da se ne radi o međudržavnom ugovoru u konkretnoj stvari nego o protokolu o saradnji između dva tužilaštva, kojim se pobliže definira jedan aspekt pružanja međunarodne pravne pomoći u predmetima ratnih zločina, koji odnos je reguliran već potpisanim međudržavnim ugovorima, te da protokol o suradnji ne podliježe proceduri ratifikacije.\nNakon prijema spomenutog pisma u kojem je sadržan stav Predsjedništva BiH, Komisija Tužilaštva BiH koja je radila na usaglašavanju protokola zajedno s v.d. glavnog tužioca Tužilaštva BiH je odlučila da neće pristupiti potpisivanju protokola, 30. novembra u Bruxellesu kako je to bilo predviđeno.


Novine: Do kraja godine sistem "Moj doktor" | Mondo Portal\nJedinstven informacioni sistem u domovima zdravlja do kraja godine\n24. oktobar, 22:19\nNovine: Do kraja godine sistem "Moj doktor" 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n04.04.2016. / 17:13\nNovine: Do kraja godine sistem "Moj doktor"\nIzvor MONDO/Beta 04.04.2016. / 17:13\nMinistar zdravlja najavio je da će sve zdravstvene ustanove u Srbiji do kraja godine biti povezene jedinstvenim informacionim sistemom, što će doneti mnogo olakšica pacijentima, ali i sprečiti nestašice zdravstvenog materijala.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar je istakao da će sistem "Moj doktor" pomoći pacijentima da lakše dođu do izabranog lekara i do lekara specijaliste, kao i da lakše odrade dijagnostičke procedure.\n"Pacijenti putem kol-centra zakazuju pregled kod izabranog lekara opšte prake, a on im dalje zakazuje preglede kod specijaliste. Ukoliko je potrebno, specijalista im zakazuje snimanja i prepisuje terapiju", rekao je on.\nLončar je istakao da najveću dobit za pacijente predstavlja to što neće morati sami da zakazuju preglede kod lekara specijalista, niti će morati da se vraćaju kod izabranog lekara po recepte i upute za snimanja.\n"Informacioni sistem će nam omogućiti uvid u to koliko koja zdravstvena ustanova ima pregleda, kao i u potrošnju zdravstvenog materijala, tako da ćemo moći da predupredimo eventualne nestašice", kazao je on.\nPrema njegovim rečima, informacioni sistem "Moj doktor" već je zaživeo u pojedinim zdravstvenim ustanovama tako da je omogućeno zakazivanje oko 150.000 pregleda.\n"Jedan broj zdravstvenih ustanova koristi ovaj informacioni sistem kao pilot projekat, a Dom zdravlja u Nišu je prva ustanova u kojoj sistem sada i zvanično funcioniše", naglasio je Lončar.\nOn je rekao da je uvođenje integrisanog informacionog sistema u domaći zdravstveni sistem koštalo Ministartvo zdravlja tri miliona evra.\n"Moramo da uvedemo informacioni sistem da bi dalje napredovali na Evropskoj listi potrošačkog standarda. To je takođe uslov da bi bili prepoznati u evropskom i svetskom zdravstvenom sistemu", rekao je Lončar.\nPrema njegovim rečima, domaći zdravstveni sistem je za poslednje dve godine napredovao za šest mesta na Evropskoj listi potrošačkog standarda.\n05.04.2016. / 08:46\nSve je to budućnost koja nikad neće doći, zakazao pre nove godine kod lekara specijaliste za april a on ladno na godišnjem,kad se vrati ponovo zakazivanje za tamo jesen-zimu,pa ko živ,ko mrtav.\nUpravo gledate ŠESTA LIČNA: Od Stragara do Partizanovog Stambola i ostale priče 0 Šesta lična Pre 56 min Gost MONDO podkasta je čuveni košarkaš Partizana. Uživajte u njegovom razgovoru sa Milošem Jovanovićem o usponu...


Ministar Dačić u Njujorku na sastanku na visokom nivou o migracijama i izbeglicama\nIstupanje prvog potpredsednika Vlade Srbije i ministra spoljnih poslova Ivice Dačića na pratećem događaju 70. zasedanja Generalne skupštine Ujedinjenih nacija na visokom nivou o migracijama i izbeglicama u kontekstu nove razvojne agende:\n„Gospodine generalni sekretaru,\nŽeleo bih da se zahvalim generalnom sekretaru gospodinu Ban Ki-munu na organizovanju ovog izuzetno značajnog i pravovremenog sastanka na jednu od najaktuelnijih tema današnjice.\nSvakodnevno se suočavamo sa velikim brojem ljudi koji dolaze sa Bliskog istoka, Afrike i Azije, a posebno iz Sirije, Avganistana i Iraka, koji bežeći od brutalnosti ratova i nasilja, traže sigurnost, nadajući se solidarnosti, zaštiti i boljem životu. U pitanju je najmasovniji pokret stanovništva posle Drugog svetskog rata na prostoru Evrope, koji je skopčan sa ozbiljnim izazovima, kako za zemlje iz kojih migranti dolaze, kroz koje tranzitiraju, kao i one koje predstavljaju njihove željene destinacije.\nAktuelna kriza pokazuje uzajamnu povezanost međusobno udaljenih područja u današnjem svetu i ukazuje na potrebu za iznalaženjem sveobuhvatnih rešenja. Pre par dana usvojili smo novu transformativnu agendu održivog razvoj do 2030. godine, kojom smo istakli da sve ranjive grupe ljudi moraju da budu osnažene, među kojima svakako izbeglice, interno raseljena lica i migranti. Usaglasili smo preduzimanje daljih mera i aktivnosti kako bi se izašlo u susret potrebama ljudi koji žive u regionima pogođenim kompleksnim humanitarnim situacijama, kao i terorizmom.\nAktivan odnos i implementacija ciljeva održivog razvoja koji uključuju smanjenje siromaštva i poštovanje ljudskih prava, ključni su činioci održivog razvoja i doprineće stabilizaciji prilika u zemljama u kojima postoje krizna žarišta. Bez rešavanja pitanja migranata i izbeglica, što su akutni problemi ovog trenutka, visoke ciljeve održivog razvoja koje smo sebi postavili neće biti moguće ispuniti. U ovom procesu, pored koordinacije država, Ujedinjene nacije imaju najistaknutiju ulogu pružanjem podrške članicama u procesu implementacije Razvojne agende do 2030. godine. Srbija je najdirektnije zainteresovana za ovu vrstu saradnje.\nSrbija je jedna od zemalja koja je na glavnoj tranzitnoj ruti velikog talasa migranata iz ratom zahvaćenih područja. Svakodnevno hiljade ljudi koriste balkansku rutu ka zemljama Evropske unije. Od početka ove godine do sredine septembra državnu granicu Srbije prešlo je preko 170.000 migranata. Iako njihova željena destinacija nije Srbija, već države članice EU, za nas to predstavlja novu, veoma kompleksnu, vrstu izazova. Srbija, u suočavanju sa ovim izazovom, dosledno pokazuje odgovornost i konstruktivnost, kao i spremnost da zajedno sa svojim evropskim partnerima traga za rešenjem.\nJasno je da su hitni i usaglašeni međunarodni napori neophodni, naročito napori koji su usmereni na rešavanje kriza i zaustavljanje sukoba u zemljama porekla. Bez aktivnog dijaloga, uz podršku međunarodne zajednice, sa ciljem rešavanja kriza u ovim zemljama, ne može se očekivati ni adekvatan, koherentan i sveobuhvatan odgovor na migrantsku krizu sa kojom se suočavamo, usmeren ka uzrocima i korenima problema.\nJedino pravo i efikasno rešenje je stabilizacija kriznih područja, na čemu je potrebno što odlučnije raditi kako bu se postigla dugoročna rešenja i stvorili uslovi za povratak izbeglica i migranata.\nSrbija, nažalost, ima neposredna i bolna iskustva sa izbeglicama i interno raseljenim licima. U Srbiji još uvek boravi 44.000 izbeglica iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine, o kojima se brinemo već dve decenije, a od 220.000 interno raseljenih lica koja su napustila Kosovo i Metohiju posle 1999. godine, svojim domovima se vratilo samo 1,9% njih. Republika Srbija ima obavezu prema njima, jer taj problem nije ništa manji od problema migranata sa Bliskog istoka i iz Afrike.\nUpravo to što je srpski narod i sam u bliskoj prošlosti bio primoran na migracije i spašavanje života pred ratnim dešavanjima, čini da razumemo situaciju u kojoj su se našli ljudi iz kriznih područja Bliskog istoka i Afrike i čini nas osetljivim za njihove probleme.\nSmatramo da rešenje ne može biti u parcijalnim i lokalnim koracima, kao što su zatvaranje granica ili podizanje ograda, već u saradnji i koordinaciji na nivou EU i međunarodne zajednice u celini. Srbija je na svim nivoima pokazala spremnost da se, u granicama svojih mogućnosti, suoči sa situacijom i odgovorno uradi svoj deo posla, što je naišlo na pozitivne ocene Evropske unije i širom sveta. U tom kontekstu, neophodna nam je solidarnost, pomoć i podrška, uključujući i finansijsku, naših razvijenijih partnera, posebno iz EU jer Srbija, uprkos pokazanoj dobroj volji i spremnosti da podnese svoje deo tereta i odgovornosti, sa ovim problemom ne može da izađe na kraj prepuštena sama sebi.\nSvi moramo pokazati veću solidarnost, odlučnost i spremnost za kolektivan politički odgovor na aktuelnu krizu. Nijedna zemlja ne može da nosi sama ovako obiman teret. Neophodna je zajednička akcija, praćena političkim dogovorom i kreiranjem uslova za održivi mir i razvoj jer zajednički problem nužno zahteva zajedničku politiku njegovog rešavanja, kako situacija ne bi izmakla kontroli i izrodila se u humanitarnu krizu teško sagledivih razmera i posledica. U nastojanju da se do ovakvog zajedničkog pristupa dođe možete računati na snažnu i posvećenu saradnju Republike Srbije koja je vitalno zainteresovana da se ova situacija reši u duhu važećih međunarodnih standarda i temeljnih vrednosti na kojima počiva evropsko zajedništvo.\nZahvaljujem se na pažnji."


SNS Niš osudio demonstracije - JUGPRESS\nSNS Niš osudio demonstracije\nPredstavnici i poverenici glavnog odbora Srpske napredne stranke i poverenici opštinskih odbora u Nišu osudili su demonstracije u svom gradu, ali i u Beogradu i Novom Sadu.Zvezdan Milovanović, poverenik SNS-a Niš, je pozvao građane da ne odgovaraju na provokacije i da veruju državnim organima na konferenciji za novinare koja je danas održana.\nNa protestu koji je sinoć održan u Nišu prostorije gradskog odbora SNS zasuste su kamenjem i jajima. Bačen je i deo polomljenog znaka. Polomljeno je staklo na jednom portalu, a ostaci paradajza i razlupana jaja kojima su demonstratori gadjali prostorije SNS su mogla i danas da se vide.\n“Materijalna šteta koju je pretrpeo Gradski odbor je nebitna u ovom trenutku”, kazao je Zvezdan Milovanović. “Ovde se radi o šteti koja je učinjena gradu Nišu. Iskremo se nadamo da će se ti mladi ljudi dozvati pameti, prestati da budu marionete u tudjim rukama jer sam ubeđen da oni ne znaju šta rade.Srpska napredna stranka veruje u državu Srbiju i sigurni smo da će organizatori svega ovoga biti otkriveni. Ovo sigurno nije bili spontano, ovo je organizovano”, kazao je Milovanović.\nO je dodao da SNS neće organizovati nikakvu zaštitu prostorija GO SNS Niš jer je to na državi.\n“Policija je juče sprečila ulazak demonstranata u prostorije SNS-a, ali ne i da na zgradu budu bačeni različiti predmeti pa i deo saobraćajnog znaka koji je jedino i mogao da polomi staklo na portalu”, kazao je Milovanović.\nPrema rečima dr Zorana Perišića, člana predsedništva SNS-a, Srbija i Niš nisu ovo zaslužili.\n“ Nije Srbija ovo zaslužila zbog brige koju je pokazala za svoje građane tokom najstrašnije epidemije koja je zadesila državu i naš grad, za sve ono što radi za svoje građane”, kazao je Perišić.\nOn je istako da je dići ruku na policiju nezamislivo u bilo kojoj demokratskoj državi na koju se demonstranti pozivaju. “ Oni će i dalje pribegavati nasilju koje mi osudjujemo i na nasilje nećemo nasiljem odgovarati. Koristim priliku da sve članove SNS-a u Nišu pozovem da ne odgovaraju na provokacije, da ne organizuju kontramitinge i da ostanu mirni. Srbija ne zaslužuje nasilje, a država će uraditi svoj posao. Mi želimo jaku, modernu i stabilnu Srbiju u kojoj će biti mesta za sve”, istakla je Jelena Kovačević Žerajić


Partizan pao prvi test, samo ga čudo vodi u ABA plej-of - NOVA portal\nKošarka Autor:Strahinja Nikolić16. Jan. 202121:03 > 21:15\nKošarkaši Partizana porazom od Budućnosti svoje šanse da se domognu doigravanja sveli su na minimum. Ne i u potpunosti izgubili, ali je sada sve u domenu teorije..\nPoraz od Budućnosti, inače osmi od početka sezone, nije samo ekipu Saša Filipovskog bacio na učinak ispod 50 posto, već klub iz Humske spustio na šestu poziciju.\nŠta je neophodno kako bi Partizan došao do četvtog mesta?\nNarodski rečeno – čudo.\nCrno-belima je do kraja ostalo još 10 utakmica, ne računajući meč protiv Primorske, koja je odustala od takmičenja, a ekipe koje se nalaze ispred crno-belih imaju sledeći skor:\nMornar 11-2 (dve utakmice manje), Mega 9-5 (jedna utakmica manje), Igokea 10-3 (dve utakmice manje), Crvena zvezda 10-2 (tri utakmice manje), Budućnost 10-2 (tri utakmice manje).\nIspred Partizana je praktično i Cedevita Olimpija, koja ima jedan bod manje od crno-belih, pa na tabeli trenutno zauzima slabiju poziciju, ali čak i da izgubi sva tri meča, tim iz Ljubljane će svejedno preskočiti crno-bele jer ima dve pobede više uz tri meča manje.\nU sezonama ABA lige sa 14 timova koje su igrane u prošlosti sa četvrtog mesta u plej-of su išli timovi sa rasponom od sedam (Crvena zvezda, 2008/09) do 11 (Olimpija, godinu dana kasnije). Kako je verovatnije da će ove godine magična cifra za plasman u plej-of biti osam, jasno je da je Partizanu neophodno da bar tri od šest ekipa koje se trenutno nalaze ispred njega (Mega, Igokea, Cedevita) do kraja sezone izgube najmanje po pet utakmica.\nSa druge strane, čak ni savršen skor od 10 vezanih pobeda ne garantuje Partizanu plasman u doigravanje, jer bi tako sezonu završili sa skorom 18-8, dakle na samoj granici, dok dva poraza u narednom periodu od nastavka Partizanove sezone čine samo formalnost, jer bi bilo neophodno da Mornar, Crvena zvezda i Budućnost izgube najmanje osam, a Igokea i Cedevita sedam susreta, što je, iz ove perspektive, gotovo neverovatno.\nNa “vodenicu” Partizana ne ide ni raspored, jer ih očekuju dueli sa FMP-om, Cedevitom i Igokeom, pa je utisak da je pitanje dana kada će crno-beli i matematički okončati svoje šanse za plasman među prva četiri tima.


Lavrov Tillersonu: Neprihvatljiva 'agresivna retorika' prema S. Koreji\nRex Tillerson i Sergej Lavrov u Beču početkom decembra 2017.\nRuski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov rekao je američkom državnom sekretaru Rexu Tillersonu u utorak da je "agresivna retorika Vašingtona" zategla odnose na Korejskom poluostrvu i da je to neprihvatljivo, saopštilo je rusko ministarstvo vanjskih poslova, prenosi Reuters.\nSavjet bezbjednosti Ujedinjenih nacija prošle je sedmice usvojio nove, oštrije sankcije za Sjevernu Koreju, zbog njenih nadavnih balističkih testiranja. Za rezoluciju su glasale i Kina i Rusija, saveznici režima u Pjongjangu.\nSjeverna Koreja je saopštila da novousvojene sankcije smatra "aktom objave rata".\nSjeverna Koreja je u posljednjih godinu i po dana izvela više balističkih testova i testova interkontinentalnih raketa. Početkom septembra su izveli i testiranje hodrogenske bombe, kako se procjenjuje, 11 puta jače nego što je bila atomska bomba bačena na Japan, Hirošimu i Nagasaki, na kraju II Svjetskog rata.\nAmerički predsjednik Donald Trump i Sjevernokorejski lider Kim Džong-un razmijenili su ove godine više puta bujucu uvreda i prijetnji.\nRusija u posljednje vrijeme insistira da posreduje u evantulanom dijalogu između Vašingtona i Pjongjanga.\nAmerički državni sekretar Rex Tillerson nedavno je bio saopštio da SAD prihvataju pregovore sa Sjevernom Korejom bez preduslova, što su pozdravili Moskva i Peking. Sjutradan je međutim Bijela kuća demantovala svog šefa diplomatije porukom da "nema uslova za dijalog":\nU telefonskom razgovoru dvojica diplomata, Lavrov i Tilleroson, danas su razmatrali i dalje korake ka razješenju sirijske krize i situacije na istoku Ukrajine, takođe je saopšteno.


Komisija za žalbe Saveta za štampu ocenila je osnovanom žalbu organizacije Prijatelji dece Srbije povodom izveštavanja o slučaju samoubistava deteta u periodu od 3. do 6. februara 2021. godine u listovima: Kurir, Informer, Novosti, Alo, Srpski telegraf, republika.rs i telegraf.rs, a doneta je odluka da su navedeni mediji prekršili Kodeks novinara Srbije u više članova.\nPrijatelji dece Srbije su podneli žalbu protiv navedenih medija, zbog izveštavanja o slučaju samoubistva deteta, jer su, u više navrata, naslovnim stranama, tekstovima, kao i sadržajem na onlajn platformama, izvršili izuzetno negativan uticaj na emocionalni, moralni, intelektualni i socijalni razvoj svakog deteta koje se našlo izloženo ovim sadržajima, čime su naneli ozbiljnu štetu interesima svakog deteta i to grubo kršeći prava deteta i Kodeks novinara Srbije, izlažući decu neprimerenim i uznemiravajućim sadržajima i šireći informacije bez ikakvog javnog značaja, senzacionalističke i suprotne svakom profesionalnom i ljudskom moralu. Povodom navedenih medijskih sadržaja Prijatelji dece Srbije primili su i četiri prijave građana, na sajtu decaimediji.com.\n-U žalbi se posebno ukazuje da je naročito štetno spekulisanje o razlozima samoubistva deteta uz viktimizovanje njegove simpatije (takođe deteta) kao uzroka samoubistva. Takođe, insistiranje na uzrocima samoubistva u „neuzvraćenoj ljubavi“ ima izuzetno štetan uticaj na razvoj dece i njihove vredosti i emocije. Podnosioci žalbe su ocenili da je prekršeno više tačaka Kodeksa iz poglavlja Odgovornost novinara i Poštovanje privatnosti, ali i Zakona o javnom informisanju. „Prijatelji dece smatraju da je ovo dalje pomeranje granice u negativnom i štetnom predstavljaju dece u medijima, koje u navedenom slučaju ima potpuno dehumanizovan i nekrofilski oblik“, naglašava se u žalbi.\nČlanovi Komisije su ovakvo „izveštavanje“ ocenili kao skandalozno, apsolutno neprimereno i senzacionalističko, usmereno isključivo na povećanje broja klikova, bez pokazivanja bilo kakvog pijeteta prema žrtvi ili empatije prema porodici, pre svega majci. Svi tekstovi su zastrašujući primer kako nikada ne treba izveštavati o ovakvim tragedijama, jer mediji ni na koji način nisu vodili računa ni o dostajanstvu žrtve, kao ni o privatnosti porodice ili prijatelja.\nPozivanje na javni interes takođe ne bi bilo opravdano, jer je javni interes da nadležne službe rade na tome da se ovakvi slučajevi ne dešavaju, a izveštavanje medija na način da se od toga prvi senzacija koja će prodati novine prevazilazi javni interes. Mediji moraju da razumeju da postoji suštinska razlika između nečega što zanima njihove čitaoce i javnog interesa, te da ne postoji nikakav javni interes da se zna da li se dečak ubio zbog devojčice ili zato što ga je napustio otac ili zbog nečeg trećeg.\nKodeks vrlo jasno propisuje da prilikom izveštavanja o nesrećama i krivičnim delima, nije dozvoljeno objavljivanje imena i fotografija žrtava i počinilaca koje ih jasno identifikuju. Takođe, nije dozvoljeno ni objavljivanje bilo kakvih podataka koji bi indirektno mogli da otkriju identitet bilo žrtve, bilo počinioca, pre nego što nadležni organ to zvanično saopšti. Identitet prminulog dečaka je otkiven, ali i identitet članova njegove porodice, dok se posredno mogu prepoznati i devojčice koje se pominju prilikom spekulacija o motivima i sadržaju oproštajnog pisma. Time je prekršena i odredba Kodeksa koja zabranjuje iznošenje spekulacija i nedovoljno proverljivih stavova u izveštavanju o nesrećama ili tragedijama.\nSnimanje i razgovor sa majkom žrtve neshvatljiva je i jeziva zloupotreba njenih emocija i stanja šoka i bola u kojem nije u stanju da rasuđuje – navodi Savet za štampu.\nPrijatelji dece Srbije podsećaju da neprimereno izveštavanje i zloupotreba dece u medijima imaju nesagledive posledice na svu decu u društvu i apeluje na medijske kuće da poštuju postojeće regulative. Takođe, pozivamo one koje to već nisu učinile, da potpišu Memorandum o razumevanju i prihvatanju Pravilnika protiv zloupotrebe dece u medijske svrhe, objavljenog 2019. godine.\nU Beogradu, 09.03.2021.


Kvalitetnije baterije iz Panasonica Kvalitetnije baterije iz Panasonica – Personal magazin\nKvalitetnije baterije iz Panasonica\nJapanski proizvođač elektronike Panasonik napravio je jače baterije za sve naprave, od laptop računara do električnih automobila, saopštila je danas kompanija. Nove litijum-jon baterije su 20 do 30 procenata jače…\nJapanski proizvođač elektronike Panasonik napravio je jače baterije za sve naprave, od laptop računara do električnih automobila, saopštila je danas kompanija.\nNove litijum-jon baterije su 20 do 30 procenata jače od postojećih, kaže Panasonik. Mogu, u jednom punjenju, da povećaju daljinu kretanja električnog vozila sa 200 kilometara na 270 kilometara.Panasonik ima zajednički pogon sa Tojotom koji snabdeva baterijama hibridne modele najvećeg svetskog proizvođača automobila, uključujući Prius.\nPanasonik navodi da je u pregovorima sa desetak proizvođača automobila o prodaji svojih novih baterija. Korporacija iz Osake naglašava da je razvila bolju zaštitnu tehnologju koja sprečava pregrejavanje, što je relativno uobičajen problem kod litijumsko-jonskih baterija. (24sata)\nKvalitetnije baterije iz Panasonica was last modified: December 27th, 2009 by Redakcija\nbaterijelitijum-jonske baterijePanasonicPanasonikTojotaToyota Prius\nMinistarka podržala humanitarnu akciju


Ministri Halebić i Lukić: Agencija za razvoj Francuske zainteresovana za saradnju s Kantonom Sarajevo | Ministarstvo finansija Kantona Sarajevo\nJavni prijevoz, upravljanje otpadom, poboljšanje kvalitete zraka, razvoj skijališta, energetska efikasnost, ulična rasvjeta i ostali projekti u sferi održivog razvoja, oblasti su za koje je Agencija za razvoj Francuske, kao državna institucija, zainteresovana da sarađuje sa Kantonom Sarajevo, istaknuto je na današnjem sastanku ministra za finansije Jasmina Halebića i ministra prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša Čedomira Lukića sa glavnim menadžerom za Balkan francuske Agencije za razvoj Dominiqueom Hautbergueom.\n„U pitanju je najstarija razvojna banka na svijetu koja je prisutna u više od sto zemalja“ rekao je menadžer Hautbergue, koji je istakao da sarađuju sa Svjetskom bankom, EBRD, KfW i finansiraju slične projekte, koji se tiču održivog razvoja.\nPo njegovim riječima, francuska Agencija za razvoj godišnje investira oko 11 milijardi EURA u različite oblasti i to uglavnom u državne i lokalne institucije, te u bankarski i privatni sektor.\n“Mi funkcioniramo tako što 40 posto pomoći dajemo državama, 40 posto lokalnim zajednicama ili državnim preduzećima, 10 posto lokalnim preduzećima i otprilike 10 posto može biti namijenjeno nevladinim organizacijima. Pokrivamo različite oblasti, ali smo tek nedavno dobili mandat da možemo djelovati na području BiH”, naglasio je menadžer Hautbergue.\nDodao je kako su oni kreditori koji daju oko 50 do 20 miliona EURA ovisno o projektima o kojima se radi. Ukoliko projekti zahtijevaju manje novca onda oni djeluju kroz budžetsku pomoć. Finansiraju studije izvodljivost i prate realizacije projekata, a sve se radi u saradnji sa Ministarstvom finansija iz Francuske.\n“Kantonu Sarajevo državna pomoć ne treba, jer smo tokom mandata provodili racionalnu budžetsku potrošnju, a s druge strane došlo je do ekonomskog rasta koji je stabilizirao fondove. Podaci jasno govore da je Kanton najmanje zadužen u regionu zbog čega ima potencijal za zaduživanje kod investicionih fondova”, poručio je ministar Halebić.\nKantonu Sarajevo je potrebna finansijska pomoć pod povoljnim uslovima za preduzeće GRASS koje je u kantonalnom vlasništvu, jer je, po riječima ministra Halebića, neophodno da ovo preduzeće prođe kroz proces restruktuiranja.\n“Privatni sektor je potrebno osnažiti jer je i njima treba osigurati da dođu do povoljnih finansijskih sredstava. Stopa ekonomskog rasta u BiH u protekle tri godine je bila tri posto, a prosječna u Evropskoj uniji ispod četiri posto. Iako to nije velika razlika, mi još uvijek zaostajemo u brzini ekonomskog rasta za prosječnim vrijednostima na nivou Evropske unije”, potcrtao je ministar Halebić.\nUpoznao je goste kako i dalje poduzimaju sve korake da se privredna ekonomija poboljša, a Kanton Sarajevo se priključio domaćem tržištu kapitala putem emisije obveznica koje donose povoljnija finansijska sredstva u odnosu na komercijalno zaduživanje.\nMinistar Halebić je rekao i kako se radi i na realizaciji projekta Smart city koji je vrlo značajan, na čemu bi se, između ostalog, moglo sarađivati i sa francuskom Agencijom za razvoj.\n“Nadam se da ćemo nastaviti saradnju koja je u prethodnim godinama bila izuzetno dobra. U toku je izrada studije o poboljšanju kvalitete zraka koja je dogovorena s UNEP-om, ali bi to trebalo biti realizovano s vašom agencijom koja bi finansirala pomenutu studiju” najavio je ministar Lukić.\nSastanku su prisustvovali prvi savjetnik amabasadora Francuske u BiH Xavier Rourad, Jean – Baptiste Brasseur i ataše za ekonomske poslove za BiH Nives Pavlinović.


Četvrta godišnja regionalna konferencija - ZELENA EKONOMIJA - Zaštita životne sredine - Izazov za Srbiju i region - Konferencije - BIG\nPočetna Konferencije Četvrta godišnja regionalna konferencija - ZELENA EKONOMIJA - Zaštita životne sredine - Izazov za Srbiju i region\nČetvrta godišnja regionalna konferencija - ZELENA EKONOMIJA - Zaštita životne sredine - Izazov za Srbiju i region\n01.03.2013. 11:00 Beograd\nBEOGRAD - Srbija, prema procenama, treba da do 2030. godine uloži blizu 10 milijardi evra u oblast zaštite životne sredine i održivog razvoja, izjavila je danas ministarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine Zorana Mihajlović.\n"To je oko 1.400 dolara po stanovnika, što nije mali iznos", rekla je Mihajlovićeva i dodala da očekuje da će Srbija, osim troškova, imati i značajne prihode od toga, s obzirom da imamo značajne potencijale i mogućnosti u tim oblastima.\n"Bez ‘zelene’ ekonomije nema budućnosti, ni privrednog rasta u Srbiji i regionu", rekla je ona na skupu "Zelena ekonomija, zaštita životne sredine - izazovi za Srbiju i region".\nOna je ukazala da u Srbiji ima značajnih problema u realizaciji projekata iz oblasti zaštite životne sredine, zbog čega su potrebne jače inspekcijske kontrole i bolja saradnja sa lokalnim samoupravama.\nPrioriteti za Srbiju u tim oblastima su borba protiv klimatskih promena, upravljanje otpadom i proizvodnja energije iz otpada, kao i razvoj reciklažnih centara i regionalnih deponija, naglasila je ministarka.\n"Srbija se zalaže za koncept nulte emisije i na tome ćemo raditi u narednom periodu," rekla je Mihajlovićeva.\nPitanje regionalnih deponija će, kako je istakla, biti rešeno u narednih nekoliko godina i neće sve regionalne deponije biti zatvorene, neke od njih, za koje je to moguće, biće regulisane u dogovoru sa opštinskim vlastima, a za koje to nije moguće, država će se potruditi da nađe adekvatno rešenje.\nOna je podsetila da je Srbija usvojila svu neophodnu regulativu za oblast zaštite životne sredine, koja je uaglašena sa standardima EU, ali da to nije dovoljno, jer je neophodna efikasnija primena zakonske regulative.\nMihajlovićeva je najavila da će tokom ove godine biti usvojene izmene Zakona o upravljanju otpadom.\nMinistarstvo energetike razvoja i zaštite životne sredinine Srbije je ranije danas u Vladi Srbije sa predstavnicima resornih ministarstava iz Crne Gore, Makedonije, BiH i Republike Srpske usvojilo zajedničku deklaraciju o saradnji u oblasti zaštite životne sredine i održivog razvoja, podsetila je Mihajlovićeva.\nTo ministarstvo je, takođe, sa Ministarstvom prostornog uređenja, građevinarstva i ekologije Republike Srpske i Ministarstvom održivog razvoja i turizma Crne Gore sklopilo Memorandum o razumevanju i saradnji u oblasti održivog razvoja.\nSrbija, prema procenama, treba da do 2030. godine uloži blizu 10 milijardi evra u oblast zaštite životne sredine i održivog razvoja, izjavila je danas ministarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine Zorana Mihajlović.\nŠef delegacije Evropske komisije u Srbiji\nGestindustria S.r.l. , Italija\nnezavisni konsultant, Republika Hrvatska\nvođa IMPACT projekta Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju - GIZ\nzamenik stalnog predstavnika UNDP u Republici Srbiji\nsavetnik ministarke energetike, razvoja i zaštite životne sredine Republike Srbije\ndirektor EZO Grupe\npomoćnik ministra za sektor životne sredine u Ministarstvu održivog razvoja i turizma Crne Gore\ndržavna sekretarka u Ministarstvu životne sredine i prostornog planiranja Republike Makedonije\nministarka prostornog uređenja, građevinarstva i ekologije Republike Srpske\nministar energije, rudarstva i industrije Federacije Bosne i Hercegovine


Minsk: Demonstracije protiv Aleksandra Lukašenka u Belorusiji\nNekoliko hiljada demonstranata je prošetalo centrom Minska,glavnog grada Belorusije, protestujući protiv politike Predsednika Aleksandra Lukašenka koga zapad optužuje da guši osnovne ljudske slobode.\nTakozvani "Evropski marš" ima za cilj da pokaže da zemlja od 10 miliona stanovnika, koja se nalazi izmedju Rusije i tri zemlje Evropske unije, želi da se približi Evropi, rekli su organizatori.\nOpkoljeni velikim brojem snaga bezbednosti, demonstrati su se prošetali kroz centar Minska tražeći da se Belorusija pridruži Evropskoj uniji.\nVlasti predsednika Lukašenka koga Vašington zove "poslednji diktator u Evropi" su izgleda danas bile spremne da dozvole šetnju opozicije iako je nekoliko dana pred skup jedan broj aktivista priveden i sprečen da prisustvuje.\nOkupljeni demonstranti, uglavnom mladi ljudi, nosili su zastave Evropske unije i raznih evropskih zemalja i transparente na kojima je pisalo "Belorusija u Evropi", "Oslobodite političke zatvorenike", "Ruske baze nappolje".\nPoslednjih godina demonstrante je po pravilu rasturala policija. Ovog puta vlasti su pribegle oprobanoj metodi preventivnog hapšenja čak i ljudi iz unutrašnjosti.\nU Minsku su aktivisti Pavel Juknević i Nikita Sašim osudjeni na pet i sedam dana zatvora zbog "nepristojnog govora na javnom mestu", prema jednom sudskom izvoru, javlja agencija AFP.\nJulija Kotskaja, opozicioni aktivista kaže da je policija privela više od 30 pristalica opozicije pre današnjeg protesta.\nLider opozicionog Popularnog fronta Vintzuk Večerka je rekao da su tri neidentifikovana pripadnika tajnih službi blokirali prostorije stranke ceo dan u petak i pretresali svakog ko udje.\n"Verovatno su tražili pamflete i samolepljive reklame kojima se poziva na demonstracije. Našim aktivistima u unutrašnjosti je rečeno da nije dopušteno da putuju u Minsk u nedelju," rekao je Večerka AFP-u.\nJoš nekoliko aktivista koji se protive predsedniku Lukašenku uhapšeni u toku prošle nedelje. Vrlo strogi zakoni regulišu aktivnosti političkih stranaka u Belorusiji čime se ograničava svaka prava opozicija Lukašenku koji je na vlasti od 1994. godine.


Rodik bolji od Đokovića u Sinsinatiju – Nadlanu.com\nRodik bolji od Đokovića u Sinsinatiju\nBEOGRAD, 21. avgusta 2010. (Beta) – Srpski teniser Novak Đoković nije uspeo da se plasira u polufinale turnira u Sinsinatiju pošto je u petak uveče požaren od Amerikanca Endija Rodika sa 2:0, po setovima 6:4, 7:5.\nPrvi set obeležile su, pre svega, greške Novaka Đokovića. Napravio ih je ukupno 17, u odnosu na samo šest Endija Rodika. Srpski teniser nastavio je da se muči i na početku drugog seta, ali je uspeo da u prvom gemu spasi brejk lopte i ne dozvoli Amerikancu prednost na startu drugog seta.\nĐoković je ipak imao priliku da produži meč, jer je u jedanaestom gemu imao šansu za brejk ali je nije iskoristio, pa je Rodik posle sat i 23 minuta igre iskoristio prvu meč loptu i plasirao se u polufinale.\nRodik će u polufinalu igrati protiv zemljaka Mardija Fiša, koji je pobedio Britanca Endija Mareja.


Vučić i Kurc: Srbija kao Austrija – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nKurc se ranije jutros sreo sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem, a kasnije će razgovarati i sa ministrom spoljnih poslova Srbije Ivanom Mrkićem i učestvovaće na prezentaciji Senata privrede Srbije, ispostavi Senata privrede Austrije, kojim predsedava bivši austrijski vicekancelar Erhard Busek.\nKako je Kurc rekao za Tanjug, u Beograd dolazi s porukom da je budućnost svih zemalja zapadnog Balkana u EU i da će ih Austrija u tome i dalje podržati svom snagom.\n“Moja želja je da, što je pre moguće, od mog stupanja na dužnost posetim sve zemlje zapadnog Balkana. Tu je prioritet naše spoljne politike. Moja poruka glasi da je budućnost svih zemalja zapadnog Balkana u Evropi i da će Austrija to i dalje svom snagom podržati”, kazao je austrijski šef diplomatije.\nPrema njegovim rečima, Austrija ima “svaki interes da se Srbija dalje razvija ka stabilnoj i u najboljem smislu evropskoj državi”.\nOn je naglasio da je Srbija za Austriju “susedna zemlja bez zajedničkih granica” i da Austrija ima duge i intenzivne veze sa Srbijom.\n“Danas je, naravno, i privreda jako važan faktor. Austrija je u Srbiji najveći investitor. I posebno važni su Srbi, koji žive u Austriji i koji su Beč učinili jednim od najvećih srpskih gradova u svetu”, rekao je austrijski ministar.


Romi iz Livađa, Dobrotina i Gušterice nemaju svoje groblje GracanicaOnline.info\nRomi iz Livađa, Dobrotina i Gušterice nemaju svoje groblje\nPripadnici romske etničke zajednice iz Livađa, Donje Gušterice i Dobrotina već godinama unazad imaju veliki problem. Ne znaju gde će sa svojim pokojnicima, jer trenutno ne postoji nikakav prostor na kojem bi bili sahranjeni.\nPredstavnik Roma iz ova tri sela Ismailj Butić kaže da je „čista sreća“ da u poslednje tri godine nije bilo smrtnih slučajeva, jer u tom slučaju ne bi znali šta da rade sa pokojnicima.\n„U sadašnjoj modernoj Evropi postoje čak i groblja za kućne ljubimce, a mi kao jedna nacionalna manjina nemamo čak ni tu „privilegiju“, da svoje pokojnike dostojno sahranimo“, kaže Ismailj i dodaje da jedino veruje u sadašnje predstavnike opštine Gračanica, koji su obećali da će ovaj problem najskorije rešiti.\nIsmailj ističe da se obraćao i predstavnicima prethodne vlasti u opštini Gračanica, ali da za njihov problem niko nije imao sluha.\n„Godinama unazad mi smo svoje pokojnike sahranjivali na albanskom groblju koje se nalazi u blizini sela Sušica, ali sada tamo više nema mesta. Romi iz Gračanice imaju svoje groblje i dobili su i proširenje, ali i oni nam ne dozvoljavaju da svoje pokojnike sahranjujemo tamo, a ne možemo ni na romskom groblju koje imaju Romi iz Preoca, Lapljeg Sela i Čaglavice. Ne krivim nikog, samo hoću da nam neko reši ovaj problem“, kaže Ismailj.\nU opštini Gračanica kažu da su upoznati sa situacijom i da će ovaj problem biti rešen što je pre moguće.\nZamenik predsednika opštine Gračanica Saša Danić kaže da je rešenje problema samo pitanje dana i da će Romi iz ova tri sela uskoro imati svoje groblje.\n„Parcelu smo našli zajedno i radimo na tome da to uskoro bude i upisano u katastar i da problem na narednoj sednici skupštine rešimo. To je opštinsko zemljište, parcela od 20 ari koju su oni tražili i koja se nalazi između Lapljeg Sela i Livađa. Na tome smo počeli da radimo čim smo saznali za ovaj problem i mi ćemo to rešiti u najskorije vreme“, kaže Danić ističući da je ostalo još da se obave razgovori sa predstavnicima lokalnih saveta Livađa i Lapljeg Sela, kako „posle ne bi bilio nekih problema oko lokacije za ovo groblje“.\nDanić ističe i da je nedavno odobreno i proširenje groblja Romima u Gračanici, ali i da će se potruditi da se u narednoj godini sva ova groblja ograde i da se napravi po jedna prostorija za obrede.\n„Radimo na tome da se u budžetu za narednu godinu predvide sredstva i za ovakve vreste potreba za romsku nacionalnu manjinu“, kaže Danić.\nProblem sa prilazom romskom groblju koje se nalazi između Preoca i Ugljara imali su nedavno i Romi koji svoje pokojnike sahranjuju na tom groblju.\nSeoski put koji je iz Preoca vodio ka ovom groblju, „presečen“ je novim auto-putem, pa su Romi iz ova tri sela morali da do njega dođu koristeći nadvožnjak u Ugljaru, odnosno alternativni seoski put, na koji lokalni investitori odlažu građevinski šut.\n„Mi smo i njima izašli u susret i pomogli da se taj šut ukloni, iako to pripada opštini Kosovo Polje. Problem je što lokalni investitori iz Kosova Polja nastavljaju sa odlaganjem šuta na tom delu, pa će Romi iz Preoca, Lapljeg Sela i Čaglavice uskoro ponovo imati problem da prođu, ali mi ćemo pomoći uvek kad nam se obrate“,kaže Danić.\nPredstavnik Odbora za manjinske zajednice u opštini Gračanica, Miljaim Eminović, koji i sam živi u Lapljem Selu, ističe da je opština izlazila u susret Romima sa ovog prostora i kada je reč o ovom, ali i ostalim pitanjima.\n„Mi smo prostor za groblje dobili još pre 1999. godine od tadašnjeg poljoprivrednog kombinata („PIK“ Laplje Selo), ali godinama to zemljište nije upisano u katastar. Ove godine uz pomoć predstavnika opštine Gračanica i to smo završili i upisali u katastarske knjige, na čemu smo im veoma zahvalni“, kaže Eminović.\nEminović kaže da sadašnji zvaničnici opštine Gračanica imaju sluha i za sve druge infrastrukturne probleme sa kojima se suočavaju Romi.\n„Pre par dana smo imali sastanak u „Romskom centru“ u Gračanici, gde smo izneli šta su naši prioriteti za narednu godinu koje bi trebalo predvideti budžetom i nadam se da će to biti urađeno u narednoj godini“, kaže Eminović.\nZamenik predsednika Opštine Gračanica Saša Danić kaže da će opština nastaviti da rešava probleme svih zajednica, naglasivši da je opština na usluzi svim svojim građanima.\nPrema podacima Centra za statistiku, na teritoriji opštine Gračanica živi oko 2000 Roma što je oko 5% od ukupnog broja stanovnika opštine, a opština Gračanica jedna je od prvih koja je romski jezik uvela kao jedan od tri službena jezika.\nRadio Gračanica- Dragana Stanojević\nOEBS podstiče mlade kosovske Rome, Aškalije i Egipć́ane da se pridruže policiji\n„Nasmejani snovi“ još jendom za publiku u Gračanici i premijerno za decu u Gušterici\nDonja Gušterica: Kamen temeljac za balon salu\nMaksimovići iz Livađa dobijaju novu kuću\nKvorum i konsenzus uslovljavaju (ne)usvajanje rezolucija\nOd Kosova se očekuju “hrabri koraci” za nastavak dijaloga\nFoto V. ĆUP; GračanicaOnlajn: Hašim Tači, Kadri Veselji, Ramuš Haradinaj, Špend Ahmeti\nU Brisel na usaglašavanje narednih koraka u dijalogu\nCrkva u Velici, mehtoh je Visokih Dečana\nDa se ne zaboravi veliko zlodelo esesovaca i balisita 28. jula 1944. u Velici!\nObjavljeno 14. septembra 2019. by Vladislav ĆupU kategoriji PreuzetoTagged groblje, Gušterica, Dobrotin, Livađe, Romi\n11. jula 2020., 00:00


Humanitarni turnir - "Igrajmo za Dečije selo" - Društvena Odgovornost\nHumanitarni turnir u basketu 3 na 3 “Igrajmo za Dečije selo” održaće se u nedelju, 10. juna 2018. godine, sa početkom u 10h, na košarkaškom terenu u Dečijem selu, u organizaciji Međunarodne komore mladih Junior Chamber International (JCI Novi Sad), sa ciljem prikupljanja sredstava za pružanje mogućnosti dodatne edukacije dece iz SOS Dečijeg sela “Dr Milorad Pavlović” Sremska Kamenica.\n“JCI Novi Sad prepoznao je potrebe mlađe i starije dece Dečijeg sela za dodatnom edukacijom i uključivanjem u sportske aktivnosti, kako bismo im obezbedili lepšu i bolju budućnost. U skladu sa pravilima i potrebama ove ustanove, prikupljena sredstva će biti usmerena na pohađanje stručnih kurseva za decu, korisnih u njihovom putu ka osamostaljivanju, kao i na nabavku edukativnih igara i materijala za radionice koje se sprovode u okviru redovnog programa”,\nCilj projekta je da se kroz druženje i sport animiraju društveno odgovorne kompanije i građani koji su u prilici da podrže ovu akciju i koji prepoznaju njen potencijal. U pitanju je celodnevni događaj u kojem će učestvovati 16 ekipa, od kojih će jedna biti i tim dece iz Dečijeg sela.\n“Pored turnira, organizujemo i takmičenje u šutiranju trojki, a moći će da se ostave donacije i na licu mesta. Događaj je otvoren za posetioce, i biće upriličen odgovarajući zabavni program kako za publiku tako i za mališane. Pridružiće nam se Društvo za borbu protiv šećerne bolesti grada Novog Sada sa dva štanda na kojima će prisutni moći da izmere nivo šećera u krvi, krvnog pritiska, težine, visine, kao i indeksa telesne mase. Udruženje “Čepom do osmeha” će nam obezbediti svoje kutije za čepove “,\n“Pozivamo Vas da doprinesete realizaciji ovog događaja, tako što ćete najaviti događaj putem vaših kanala, kako bi nam se u nedelju pridružilo što više građana i tako dalo podršku i takmičarima i deci iz Dečijeg sela. Osim toga, pozivamo Vas da nam se u nedelju pridružite na samom otvaranju turnira u 10h, ili kasnije u toku dana.”\nPredivno vreme ulepšalo je 10. juna humanitarni turnir u basketu 3 na 3 “Igrajmo za Dečije selo” koji je održan u SOS Dečijem selu “Dr Milorad Pavlović” Sremska Kamenica, a u organizaciji Međunarodne komore mladih JCI Novi Sad (Junior Chamber International). Read more


Ranije topli obrok, uniformisanje uposlenika, novi kamion, odvoz smeća iz vangradskih područja …\n15. Februara 2015. 19. Avgusta 2020. Arhiva Visoko.co.ba\nJKP “Visoko” ulazi u novu fazu kada je u pitanju rukovođenje firmom. Nakon obavljenog konkursa i svega što je pratilo isti, Almir Hadžialić je i zvanično postao novi direktor početkom protekle sedmice. Sada već bivši direktor Ermin Dlakić prema našim saznanjima nalazi se na godišnjem odmoru i njegova sudbina u JKP “Visoko” još nije definisana, a pitanje je i da li će uopšte ostati kao uposlenik nakon 13 godina na mjestu direktora. Uz sve to još uvijek nije poznato ni da li će cijeli slučaj imenovanja novog direktora završiti na Sudu, s obzirom da su jedina dva kandidata na konkursu bili upravo Dlakić i Hadžialić.\nIz izvora bliskih uposlenicima JKP “Visoko” saznajemo da je novi direktor sasvim očekivano “podijelio” topli obrok ranije nego je to bio običaj prije njega, također u cilju uniformisanja uposlenika izvršeno je i popisivanje brojeva odjeće i obuće, a kroz medije koje finansira Općina javnost je upoznata i sa novom motorizacijom koju je dobilo preduzeće, te je najavljen i pokusni projekat odvoza smeća iz vangradskog područja.\nSve u svemu u JKP “Visoko” počinje neka nova priča, koliko će trajati i šta su naredni koraci bivšeg direktora to ćemo tek da vidimo. Ono što kao građani i korisnici usluga JKP “Visoko” očekujemo jeste uredno snabdijevanje vodom i redovan odvoz smeća, a političke igre neka ne utiču na cijenu usluga.\n(Foto: Općina Visoko)\nZavršetak lovne sezone uz Vispakovu najveću džezvu na svijetu\nIzvršni odbor SDA potvrdio izricanje disciplinskih mjera vijećnicima Zerdo, Ihtijarević i Frljak


Novi zakon o biocidnim proizvodima do kraja godine | EurActiv Srbija\nNovi zakon o biocidnim proizvodima do kraja godine\nObjavljeno : 02.03.2018.\t Tweet\nMinistar zaštite životne sredine Srbije Goran Trivan izjavio je 2. marta da bi Srbija do kraja 2018. trebalo da dobije novi zakon o biocidnim proizvodima koji je usklađen sa propisima EU. Srbija je zahvaljujući tvining projektu koji je upravo završen unapredila sistem upravljanja hemikalijama i biocidnim proizvodima i pripremila se za sprovođenje evropskog zakonodavstva u tim oblastima, što će olakšati i ispunjavanje uslova iz poglavlja 27 o životnoj sredini u pregovorima sa EU.\n"Mi već radio na tome i u narednim mesecima možemo očekivati i nacrt i predlog zakona", kazao je Trivan i dodao da je izmenama zakona doprineo i tvining projekat "Dalji razvoj upravljanja hemikalijama i biocidnim proizvodima u Srbiji" za koji je EU izdvojila milion evra.\nTrivan je na skupu kojim je obeležen završetak tog projekta kazao da je bavljenje hemikalijama i biocidnim proizvodima jedno od najvažnijih pitanja zaštite životne sredine, jer se moderna civilizacija u kojoj živimo zasniva se na primeni hemijskih proizvoda u svim oblastima.\n"Način na koji mi upravljamo hemiskim proizvodima i biocidnim jedinjenjima je skandalozan i to se mora menjati", naglasio je on i dodao da od načina primene tih supstanci zavise zdravlje građana, biljnog i životinjskog sveta i ukupna zaštita životne sredine.\nOn je zahvalio EU na pomoći, a posebno Ministarstvu zdravlja i Uredu za hemikalije Slovenije i Agenciji za zaštitu životne sredine Austrije sa kojima je realizovan tvining projekat.\nPodsetio je da je cilj tvining projekta bio da Srbija unapredi sistem upravljanja hemikalijama i biocidnim proizvodima i da se što bolje pripremi za sprovođenje evropskog zakonodavstva u tim oblastima, što će olakšati i ispunjavanje uslova iz poglavlja 27 koje se odnosi na životnu sredinu i klimatske promene.\nProjekat je pomogao povećanju organizacionih i administrativnih kapaciteta, a stručnjaci EU su obučavali i pripadnike domaće naučne zajednice, jer kako je dodao Trivan, bez visoke profesionalizacije nije moguće dobro upravljati tako složenom oblašću.\n"Od projekta će koristi imati svi građani zbog većeg nivoa zaštite životne sredine, ali i privreda Srbije koja posluje sa hemikalijama i koja će dobiti bolje poslovno okruženje i unapređenu konkurentnost na jedinstvenom evropskom tržištu", rekao je Trivan.\nZamenica šefa Delegacije EU u Srbiji Mateja Norčič Štamcar kazala je da je tvining projekat važan i za EU, ali i za Srbiju, jer se pre svega odnosi na zdravlje i životnu sredinu, ali i inovativnost u industriji.\nOcenila je i da je jedan od doprinosa projekta to što će povećati nivo zaštite potrošača, jer su hemikalije prisutne svuda i svakodnevno od hrane i odeće, preko lekova do igračaka.\nPodsetila je i da je Strategija za Zapadni Balkan potvrdila evropsku budućnost regiona, a Evropska komisija iščekuje i da izvesti o napretku i u oblasti zaštite životne sredine.\nAmbasador Slovenije u Srbiji Vladimir Gasparič rekao je da će njegova zemlja nastaviti da podržava Srbiju na evropskom putu.\nGasparič je dodao i da Srbija ne treba da ponavlja greške Slovenije zbog čega je bolje da se odrede prelazna zakonska rešenja u oblasti zaštite životne sredine, kako bi se lakše primenjivali propisi EU.\nProjekat "Dalji razvoj upravljanja hemikalijama i biocidnim proizvodima u Srbiji" je sprovođen od septembra 2015. do danas.\n: Ekolozi zameraju agenciji za hemikalije nedovoljnu transparentnost\n: Srbija i EU će o poglavlju 27 pregovarati od proleća\n: EU dobila vodič o hemikalijama pisan običnim jezikom


KMF Leskovac protutnjao kroz Majdanpek - juGmedia\nKMF Leskovac protutnjao kroz Majdanpek\nU utakmici 4. kola, u gotovo nemogućim uslovima za igru i deljenje pravde, igrači KMF Leskovac su posle prvog poluvremena koje je odigrano bez golova, pokazali od čega su sastavljeni i sa četiri pogotka torpedovali ekipu Miners iz Majdanpeka rezultatom 4:0 (0:0).\nOčekivali su Leskovčani tešku utakmicu jer su i prošle sezone protiv izuzetno sportski nekorektne ekipe imali problema. Nikola G. Petrović je u 28. minutu načeo mrežu domaće ekipe da bi sve bolji novajlija Dušan Nastić pokazao petlju koja nije karakteristična za mlade igrače, svojim prvim pogotkom u sezoni, u 29. minutu.\nTreći pogodak delo je kapitena Stanojevića u 31. a konačan rezultat i sudbinu izuzetno neprijatnih domaćina na ovoj utakmici zapečatio je Bojat svojim trećim pogotkom u sezoni u 38. minutu.\nUtakmicu je uz mnogo nesportskih poteza domaće ekipe obeležio i incident u režiji igrača broj 7 Miloša Aleksovskog koji je posle utakmice na terenu nasrnuo na Ljubišu Cvetanovića iz ekipe KMF Leskovac, posle čega je na terenu nastao pravi metež jer je na teren ušla i publika pa je teže incidente sprečila i policija. Ekipa KMF Leskovac napustila je mesto odigravanja utakmice uz policijsku pratnju.\nSportska javnost na jugoistoku Srbije očekuje ozbiljnu reakciju RIS-a i rukovodioca takmičenja jer ovo nije jedini incident koji se desio na utakmicama ekipe Miners.\nKMF Leskovac nalazi se na prvom mestu tabele Treće futsal lige Istok sa 10 bodova i u sledećem kolu na svom terenu ugostiće ekipu Pirota.\nUtakmica će se u velikoj hali SRC Dubočica igrati u nedelju od 18 časova.


HOĆE LI SRBIJA POMERITI GRANICU ZA ODLAZAK U PENZIJU?\nIzvor: Kurir.rs/Blic/Lokalne novine | Obrenovac, 03.06.2022.\nU Nemačkoj već sad pominju i 70 godina, a slično je i kod mnogih drugih\nUslovi za odlazak u penziju u Evropi i svetu se poslednjih godina često menjaju. Reforme su uglavnom uslovljene činjenicom da je životni vek sve duži, ali i nedostacima penzionih sistema.\nU Nemačkoj se sada pominje i 70 godina kao starosna granica za penzionisanje.\nU Srbiji je Zakon o penzijskom i invalidskom osiguranju izmenjen je 2014. godine. Od tada se za žene svake godine menjaju uslovi i to po pravilu da se starosna granica pomera u rasponu od dva do šest meseci godišnje. I tako sve do 2032. godine kad će dame moći da idu u penziju sa 65 godina starosti odnosno godinu dana i deset meseci duže nego danas.\nStarosna granica za penzionisanje u regionu je mnogo oštrija. Nove zakone za odlazak u penziju dobile su Crna Gora, Hrvatska, Poljska, promene najavljuje sada i Nemačka... U zavisnosti od zemlje u pojedinim državama u penziju će se moći sa mnogo više godina nego što je to slučaj unašoj zemlji.\nRanija starosna granica u Nemačkoj za penzionisanje bila je 65 godina i 7 meseci. Plan je da se do 2029. godine granica postepeno podiže sa 65 na 67 godina. Ko pre toga ide u penziju ne može da računa na pun iznos.\nArgument za dodatno podizanje granice sada jeste opšti rast cena kao i stotine hiljada\n- Granica za odlazak u penziju mora da se povisi - rekao je nedavno ekonomista Gunter Šnabl sa Univerziteta u Lajpcigu.\nPredlogom da se u penziju ide sa 70 godina Šnabl je raspalio staru debatu u Nemačkoj. Nemačka će prema njegovim rečima tek imati problem kada čitava generacija bejbi-bumera ode u penziju.\nMinistar rada Nemačke odbacuje ideju da se još pomeri starosna granica za penziju i do 70 godina, ali je debata u Nemačkoj opet rasplamsana.\nU Danskoj se u penziju ide sa 65 godina starosti. Odlazak u penziju moguće je odložiti do 10 godina što na kraju znači i veću penziju.\nDa biste stekli pravo na starosnu penziju pravila su sledeća: minimalni uslov je tri godine boravka u Danskoj između 15. godine starosti i starosne granice za odlazak u penziju. Za ljude koji nisu ni državljani Danske, ni državljani EU, ovaj uslov je povećan na 10 godina, pri čemu najmanje 5 godina mora biti neposredno pre starosne granice za odlazak u penziju. Štaviše, penzija se proporcionalno smanjuje ako je penzioner živeo manje od 40 godina u Danskoj pre nego što je navršio starosnu granicu za penzionisanje.\nNovi danski penzioni model omogućio je da 38.000 ljudi do 2022. godine odu u penziju i pre ispunjavanja starosne granice. Taj broj trebalo bi da se do 2025. godine poveća na 49.000 ljudi.\nU Italiji poslednja reforma datira iz 2019. godine i pravilo je da pored najmanje 20 godina staža treba imati i najmanje 67 godina starosti. Ova starosna granica važi do 2026. godine za sve kategorije radnika.\nKad govorimo o prevremenoj penziji potrebno je imati najmanje 42 godine i 10 meseci staža ako ste muškarac odnosno najmanje 41 godinu i 10 meseci doprinosa ako ste žena.


Milošević - Koh-Laugvich: DPS čvrsto opredijeljena da formalizuje procese EU i NATO integracija\nPolitički direktor Demokratske partije socijalista Crne Gore Tarzan Milosevic sastao se danas sa Ursulom Koh Laugvič, direktorkom regionalne kancelarije za Srbiju i Crnu Goru Fridrih Ebert fondacije.\nU Deklaraciji Socijalističke Internacionale izražena podrška novoj Vladi Crne Gore\nSavjetnica za međunarodnu saradnju u DPS-u Svetlana Vuković učestvovala je na sastanku Odbora za Mediteran Socijalističke internacionale ovog vikenda u Malagi, koji je razmotrio strategije za očuvanje demokratije, slobode, mira i jednakosti u zemljama Mediterana.\nSaopštenje: Đukanović na radnoj večeri sa Hanom\nPredsjednik DPS-a Milo Đukanović sastao se sinoć sa Johanesom Hanom, evropskim komesarom za politiku susjedstva i pregovore o proširenju. U srdačnom i otvorenom razgovoru, tokom radne večere, Đukanović i Han su razmijenili mišljenja o aktuelnoj političkoj situaciji u Crnoj Gori, i daljim perspektivama u procesu evropske integracije.\nMiodrag Vuković učestvovao na konferenciji političkih partija u Budimpešti\nSaopštenje: Pejović učestvovao na godišnjem sastanku članova Predsjedništva Socijalističke internacionale i predsjednika država i vlada koji pripadaju Socijalističkoj internacionali\nAleksandar Andrija Pejović učestvovao na sastanku Komiteta Vili Brant


Jedan od devet velikih - Glas Podrinja\nEU PRO U ŠAPCU\nJedan od devet velikih\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović obišao je protekle sedmice sa saradnicima i predstavnicima EU PRO, radove na deonici pored fabrike "Jazaki", a koji se finansiraju preko projekta "EU PRO".\nRadovi obuhvataju izgradnju jednog kilometra kolovoza ulice Nove 7 i oko dva kilometra vodovodne i kanalizacione mreže u severozapadnoj radnoj zoni. Zelenović je ovom prilikom istakao da je Grad Šabac pouzdan partner Evropskoj uniji i da je preko sedam stotina hiljada evra investirano je u razvoj industrijske zone u Šapcu.\n-Grad Šabac je pouzdan partner Evropskoj uniji i uspeo je da kroz takmičenje dobije priliku da više od 700.000 evra investira u dalji razvoj industrijske zone u Šapcu. Izgradnjom ove ulice širi se naša industrijska zona i otvara se prostor za prodaju novih hektara. U ovom trenutku imamo interesovanje za 11,7 hektara koje bi kupile nove kompanije u našem gradu. Evropska unija je nama najbolji partner. Zajedno sa EU do sada smo realizovali projekte u vrednosti više od 30 miliona evra kao što su: nasip na Savi, Postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda, regionalna deponija - rekao je Zelenović.\nU severozapadnoj radnoj zoni u toku su radovi na infrastrukturnom opremanju zone koje finansira Evropska unija sa više od 710.000 evra.\nOlivera Kostić, menadžerka programa EuPro, okarakterisala je projekat kao jedan od devet velikih projekata ekonomske infrastrukture.\n-Evropska unija finansijskim sredstvima od 25 miliona evra kroz program EuPro podržava razvoj Srbije. Program se sprovodi u saradnji sa Vladom Republike Srbije. Veliko nam je zadovoljstvo jer obeležavamo početak radova na jednom od devet velikih projekata ekonomske infrastrukture koje ćemo sprovesti u narednom periodu. Ukupna vrednost projekata je 4,5 miliona evra. Pored ovog projekta Šabac je vrlo aktivan i na drugim pozivima koji se sprovode kroz EuPro program. Mi imamo ukupnu investiciju do sada u vrednosti više od 1,2 miliona evra. Uskoro će početi izrada Geografsko-informacionog sistema koja je takođe jedna od aktivnosti koje sprovodimo u okviru EuPro programa, a takođe podržavamo i tri preduzeća iz Šapca koja će razviti svoje poslovanje uz podršku EuPro programa – istakla je Kostićeva.


Nemački general koji je naredio najsuroviju akciju od Drugog svetskog rata! | NetLineSystem.com\nBrigadni general Georg Klajn je od komandira voda napredovao do člana nemačke komande. Služio je u nemačkom Generalštabu, a bio je i član SFOR-a, međunarodnih vojnih snaga pod komandom NATO u Bosni i Hercegovini. Klajn je takođe služio u Avganistanu kao deo Međunarodnih bezbednosnih snaga i vodio je tim za obnovu u severnoj provinciji Kunduz.\nKlajnovi vojni angažmani isplatili su se konačno njegovim imenovanjem da rukovodi Odeljenjem za upravljanje osobljem Bundesvera u 2012. godini, pre nego što je dospeo na čelo Odeljenja za obuku u martu.\nU javnosti je malo poznatih detalja o Klajnovoj karijeri, ali jedno je sigurno — on je bio odgovoran za, kako mnogi ocenjuju, „najkrvaviju operaciju“ u Nemačkoj još od Drugog svetskog rata — smrtonosni vazdušni napad u kome je poginulo više od 100 avganistanskih civila.\nOno što je usledilo te noći, 4. septembra 2009. godine, bilo je stravično ubistvo između 142 i 170 osoba, sudeći prema različitim procenama. Ispostavilo se da nikada nije postojala namera da se rezervoari iskoriste kao bombe, a da se više od stotinu građana okupilo oko njih kako bi sipali besplatno gorivo, u trenutku kada su napali američki avioni F-15 sa dve navođene bombe, pretvarajući scenu ispod njih u pakao na zemlji.\nOva nesreća koštala je položaja bivšeg nemačkog ministra odbrane Franca Jozefa, a ista sudbina zadesila je tadašnjeg generalnog inspektora Bundesvera Volfganga Šnajderana, koji je podneo ostavku usred optužbi da je želeo da prikrije skandal.\nRođaci žrtava dobili su od nemačke Vlade samo 5.000 dolara kao „gest dobre volje“. Berlin je odbio da razgovara o bilo kakvoj zvaničnoj kompenzaciji ili o priznanju krivice, jer je najviši nemački sud presudio da država jednostavno „nije odgovorna“ za bilo kakve operacije u inostranstvu.\nSada su se pojavili novi detalji te već odavno zaboravljene krvave priče, jer bivši nemački vojni lekar tvrdi da vojnik „lak na obaraču“ možda uopšte nije bio sposoban da vodi tu misiju u Avganistanu.\nAlbert Ditrih, bivši lekar-specijalista u Bundesveru, koji već godinama kritikuje nedostatke nemačke vojne uprave, služio je u Avganistanu zajedno sa Klajnom. Ditrih je čak i pregledao tadašnjeg pukovnika, i to manje od mesec dana pre nesrećnog napada.\nNakon ispitivanja, Ditrih je ocenio da je Klajn „nepodoban za vojnu službu zbog zdravstvenih razloga“, i rekao da „nema legitimnih osnova da bude u Avganistanu“, kako je izvestio „Biznis insajder“. To je rasturilo čitavu priču.\nLekar je otkrio i da je njegov prethodnik u bolnici Mazar-i-Šarif u Avganistanu takođe dovodio u pitanje Klajnovu sposobnost da obavlja svoje dužnosti, iako nikada nije otkrio detalje o tome šta je lekare dovelo do takvih zaključaka.\nKarim Popal, advokat iz Bremena, koji je zastupao žrtve kobnog vazdušnog napada 2009. godine, bio je otvoreniji u svojoj proceni.\nLekar Ditrih je nastojao da upozori nemačku komandu o Klajnovim zdravstvenim problemima. Napisao je pisma Ministarstvu odbrane i šefu Odeljenja za upravljanje kadrovima Bundesvera, u kojem je rekao da je Klajn „svojom fatalno pogrešnom odlukom izazvao smrt više od sto Avganistanaca“.\nUprkos tome. Bundesver ostaje nepokolebljiv u odbrani čoveka kojeg su sa ponosom predstavili kao novog šefa Odeljenja za obuku. Portparol vojske rekao je za „Biznis insajder“ da „nema sumnje da je Klajn bio sposoban za obavljanje svojih dužnosti kada je raspoređen u Avganistan“.\nBundesver ne vidi razlog za procenjivanje Klajnovih sposobnosti niti njegovog prava da preuzme vodeće mesto u oblasti vojne obuke. Napokon, izgleda da je njegovo najveće dostignuće zadržavanje prestižnih položaja u vojsci, čak i nakon teške greške, koja je koštala više od stotinu života.


Jeftini letovi iz Španije do Severnih Marijanskih Ostrva - Avio karte Španija Severna Marijanska ostrva - eSky.rs\nAvio karte iz Španije do Severnih Marijanskih Ostrva\nPretražite letove iz Španije do Severnih Marijanskih Ostrva\nProverite najbolje prilike za letove iz Španije do Severnih Marijanskih Ostrva\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Španije do Severnih Marijanskih Ostrva na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Španije do Severnih Marijanskih Ostrva?\n✔ Ako rezervišem let iz Španije do Severnih Marijanskih Ostrva, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Španije do Severnih Marijanskih Ostrva?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Španije do Severnih Marijanskih Ostrva uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


lovci 2 - NMR Info\nNaša Mala Redakcija\t feb 18, 2016 0\nSečanj 18.2.2016.- U lovištu „Tamiš- Brzava“ Lovačkog udruženja „Gornji Tamiš“ iz Boke, opština Sečanj, otkriven je veliki krivolov koji se desio u poslednja četiri dana. Organizovana grupa krivolovaca koju je predvodio Đ.A. iz Konaka…\nNaša Mala Redakcija\t maj 25, 2013 0\nU okviru seoske slave u Boki lovačko društvo “Fazan” iz Boke već tradicionalno organizuje takmičenje u kuvanju lovačkog gulaša. Ove godine je učestvovalo dvanaest ekipa koje su oformljene i predstavljale svoje lovačko društvo. Ove godine je…\nNaša Mala Redakcija\t feb 18, 2012 0\nLovačko društvo “Jelen” iz Jaše Tomić je u subotu, 18. februara 2012. godine u motelu “Lovac” za svoje članove i goste organizovalo lovačko veče. Pre podne su lovci napravili akciju čišćenja snega na motelu. Uklonili su sneg oko objekta i…


BiH /Šef Delegacije EU u BiH Sattler: Jedna od okosnica u ovoj zemlji je Ustavni sud / Radio Sarajevo\nBiH / Šef Delegacije EU u BiH Sattler: Jedna od okosnica u ovoj zemlji je Ustavni sud\n13. 02. 2020. u 12:02:00 Radiosarajevo.ba\n„U svakom društvu i sistemu morate imati jednu konačnu instancu, arbitra, nezavisno tijelo u donošenju odluka. Jedna od okosnica je Ustavni sud BiH u ovoj zemlji, i njegove odluke su pravno obavezujuće i konačne“, istakao je on.\n„Ovdje sada, u ovom trenutku, pričamo o određenim potezima iz Banje Luke, ali ja moram naglasiti da i ostatak zemlje i Federacija BiH i nivo BiH ne provode značajan broj ranijih odluka Ustavnog suda. Neprovedba ovakvih odluka dovodi do pravne neizvjesnost i do pravnog vakuma“, kazao je Sattler.\nZvaničnici RS-a tu odluku ne prihvataju i tvrde da je „na štetu RS“.\nTagovi: BiH EU Delegacija EU Johann Sattler Ustavni sud BiH odluke


Након више од деценије, у Суботици изграђен нови вртић\nHomeDRUŠTVONakon više od decenije, u Subotici izgrađen novi vrtić\n27/08/2021Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti0\nNakon više od decenije, u Subotici je izgrađen potpuno novi vrtić. Uz podršku Vlade Mađarske, otvaranjem vrtića „Vackor“ u potpunosti je zaokruženo obrazovanje i vaspitanje na mađarskom jeziku u Srbiji – od pelena, do diplome.\nStotinak mađarskih mališana od jeseni će imati savremene uslove za predškolskog vaspitanja, nakon što je u Subotici otvorena predškolska ustanova „Vackor”. Prema planu, počeće sa radom u septembru, sa tri vrtićke i dve jaslene grupe.\n„Dečiji vrtić Vackor ovde u Subotici, kao mađarska predškolska ustanova, ima veoma veliki značaj jer govori o upotrebi maternjeg jezika, o značaju maternjeg jezika već od najranijeg detinjstva, od jasličkog uzrasta, pa sve do one dece koja će uskoro da krenu u školu. Ova ustanova govori o tome da svaka manjina, pre svega, treba da čuva svoj identitet, svoj jezik” –istakao je predsednik Nacionalnog saveta Mađarske nacionalne manjine Jene Hajnal.\nVackor je izgrađen u ulici Braće Radić uz finansijsku podršku Vlade Mađarske. Ukupna vrednost investicije iznosi više od dva i po miliona evra.\n„Značajna je ova investicija zbog toga što leči subotički problem jer nema dovoljno smeštajnih kapaciteta, sa jedne strane, a sa druge strane je značajna ova investicija zbog toga što će slušaoci, odnosno studenti Učiteljskog fakulteta koji studiraju zabavišnu pedagogiju ovde sticati praktično znanje”- smatra predsednik Saveza vojvođanskih Mađara Ištvan Pastor.\nKako je najavljeno, Vackor kao pravno lice, u narednom periodu će se proširiti po celoj pokrajini, odnosno biće otvoreni punktovi koji će biti povezani sa ovim vrtićem kao isturena odeljenja. Prvo takvo bi trebalo da bude otvoreno sledeće godine u Novom Sadu.\nGojković i Mihajlović osudile morbidne poruke Vučićevoj deci na Tviteru