EXPRES VESTI - Čović reizabran za predsednika Crvene zvezde\nČović reizabran za predsednika Crvene zvezde\nBEOGRAD - Predsednik Crvene zvezde Nebojša Čović ostaće na toj funkciji i narednih pet godina, odlučeno je večeras na Izbornoj Skupštini kluba.\nČović je jednoglasno reizabran na Skupštini koja je održana na Malom Kalemegdanu sa 32 glasova prisutnih.\n"Veliko zadovoljstvo mi pričinjava činjenica da smo napravili veliki posao za ovih pet godina, da smo napravili i dobar rezultat na terenu, stabilizovali klub, i sada moramo da razmišljamo šta i kako dalje. Novi model Evrolige je vrlo opasan jer zahteva još veću angažovanost svih, na svim nivoima u klubu", rekao je Čović za klupski sajt.\nPrema njegovim rečima, ukupan prihod kluba za prethodnih pet sezona iznosio je 28 miliona evra, od čega je oko 12 miliona potrošeno na izmirivanje prethodnih obaveza, iz perioda od 2000. godine do 11. 8. 2011.\n"Država je za prethodnih pet sezona obezbedila ukupno četiri i po miliona evra, što je predstavljalo 16 odsto ukupnih prihoda, dok je preostalih 23,5 miliona klub obezbedio svojim aktivnostima i od sponzora koji nisu državna preduzeća. Crvena zvezda je u tom periodu platila dva miliona i 700 hiljada evra na ime poreza i doprinosa, što su obaveze prema državi", dodao je Čović.\nOn se zahvalio gradu Beogradu, Vladi Republike Srbije i svima koji su pomogli klubu u prethodnih pet sezona.\nPrema podacima koje je izneo Čović, klub je u poslednjih pet godina odvojio 9,5 miliona na naknade za igrače prvog tima, a treneri su u prethodnih pet sezona ukupno koštali klub 1,2 miliona evra. Prošlogodišnji tim, koji je ostvario veliki uspeh i uz dve titule i plasman u četvrtfinale Evrolige, vredeo je 2,5 miliona evra bruto, a najskuplji igrač bio je Kvinsi Miler sa godišnjom platom od 400.000 dolara.\nDelegati su tokom Izborne Skupštine saznali i da će prihodi od Evrolige u narednoj sezoni biti neznatno veći u odnosu na prošlu, a to je novčani prihod od 200.000 evra kao zagarantovana suma i 37.000 za svaku pobedu u prvoj fazi takmičenja.\nPrema rečima prvog čoveka crveno-belih, projekcija budžeta za sledeću sezonu je između pet i po i šest miliona evra.\nMore in this category: « Ministar Udovičić čestitao Dudašu na bronzanoj medalji\tFrancuska u finalu:Grizman srušio Nemce »


SVET IGARA - TEST PLAY - Samurai Warriors: Spirit of Sanada\nNije prošlo puno vremena, a pred nama je još jedna Musou igra, kvaziistorijska tabačina smeštena u feudalni Japan, čije nastavke Koei Tecmo već dve decenije neumorno štampa po vrlo poznatoj šemi. Red istorije, red tabanja sa stotinama nindži i samuraja, začinjen sa još nekoliko redova mlaćenja i lemanja, recept je koji je svake godine privlačio specifičnu, ali svakako vernu publiku. Ovoga puta, studio iz Jokohame je spremio RPG-oliku priču o 40 i kusur godina istorije malo poznatog klana Sanada. Priča i njeni akteri možda nisu poznati ikome van Japana, ali nam je sve ostalo postalo rutina.\nSpirit of Sanada koristi provereni recept: red istorije, red tabanja sa stotinama nindži i samuraja.\nGejmerska javnost se već neko vreme žali na račun Koei Tecmo i ovog specifičnog serijala igara kome pripada i Spirit of Sanada. Tu su prozivke da stagniraju po pitanju gameplaya, kao i prebacivanja da se predmeti, likovi i potezi recikliraju iz prethodnih igara. Najokrutnija primedba je verovatno ta da obe igre možete bez problema završiti vezanih očiju dok „skačete po kontroleru”. Sve to važi i za ovaj spinoff četvrte igre iz serijala Samurai Warriors. Tako će, po zilioniti put, pred vama biti beskrajne horde topovskog mesa, pardon, AI vođenih pešadinaca koje jedva čekaju da budu propisno nalemane, dok vi jurcate po ogromnom bojnom polju.\nIgra uopšte ne stavlja naročit izazov pred igrača i, koliko god da smešno zvuče ranije pomenute kritike, zaista možete kompletirati većinu bitaka čistim lupanjem po dugmićima, jer će se uvek dešavati nešto spektakularno. Broj poteza i komboa je mizerno mali i imaćete utisak da igrate 3D verziju Double Dragona, u koju je neko kamionima dopremio stotine protivnika. U stvari, horda bezumnih neprijatelja služiće vam da biste punili spirit skalu i trošili je ili na spektakularne musou napade za čišćenje većih grupa ili za aktiviranje rage moda kojim ćete nanositi više štete dokle god vezujete udarce. Gotovo je komično koliko se lako kombo skala dovodi do trocifrenih, pa čak i četvorocifrenih vrednosti, a na svakom nivou ćete moći da polupate više protivnika nego što je to Stiven Sigal uspeo u čitavoj karijeri. Jedina realna opasnost su generali, to jest likovi koji imaju ime i prezime i koji mogu da istrpe malo više batina, i pritom kriju pokojeg keca u rukavu.\nIgra obiluje istorijskim podacima o naslovnom klanu iz perioda Sengoku.\nRelativno jednolične misije i masovne bitke začinjene su dodatnim, sporednim zadacima koji će od vas obično zahtevati da u nekom vremenskom roku potamanite određeni broj nekog tipa protivnika ili će davati sličan zadatak koji vas blago skreće sa glavnog puta. Izvršavanjem istih otključaćete takozvani Stratagem, koji u narednoj misiji možete aktivirati i time olakšati prolaz preko bojišta ili izvesti superjaki napad. Igra vas, inače, stalno gurka da koristite stratageme, pre svega jer ih možete imati samo šest, koliko je i novčića na grbu familije Sanada, ali i zato što njihova aktivacija pravi vatromet prilikom uvoda u datu misiju. Iz nekog razloga, opšta frka vlada čitavom igrom, pa je svaka misija vremenski ograničena, obično na deset minuta. To saznajete, doduše, tek kada situacija postane kritična i preostalo vreme može da se meri sekundama. Tada svi vaši saborci počinju da se dernjaju na vas jer ste spori, iako ste možda do tada sasekli hiljadu nindži i generala. Ako zadati vremenski limit istekne, to znači instant poraz, kao i pogibija za koju smo već ustanovili da je gotovo nemoguća, sem ukoliko ne srljate glavom umesto mačem. Iako često imate vremena na pretek, stalno zvocanje igre da malo skoknete ovde, pa bacite pogled tamo i možda usput pokupite nečije krpice sa hemijskog, lako mogu da dekoncentrišu igrača, pa da zbog mora notifikacija i pingova po mapi smetnete s uma glavni cilj.\nPošto je akciona strana prepuna već viđenog sadržaja koji može da deluje montono, sve ostalo što radite van bitaka zapravo je zanimljivo. Vaše malo selo vrlo brzo raste i otvara se više lokacija na kojima možete pričati sa žiteljima, otkrivati delove istorije klana i provoditi vreme, recimo, pecajući ili unapređujući opremu. Takođe, ljubitelji istorije u svakom trenutku dijaloga mogu da dobiju informacije o sagovorniku i njegovom udelu u dinastiji, a fokusiranje igre na jednu porodicu umesto na njih 50 (u prethodnim igrama) omogućilo je autorima da prodube priču i likove.\nKriminalna omaške su očajna optimizacija i nepostojanje kooperativnog igranja ili bilo kakvog drugog moda sem kampanje.\nNastavljajući neslavnu tradiciju dosadašnjih igara iz serijala Warriors i Musou, Koei Tecmo je još jednom grdno zapostavio PC kao platformu, kao da na optimizaciju igre nije potrošen ni promil razvojnog perioda ovog naslova. Ne dozvolite da vas zvanična hardverska zahtevnost prevari, ova igra će srušiti na kolena i konfiguracije sa najnovijim grafičkim kartama. To što se preporučuje vremešna GTX760 za full HD igranje, neslana je šala, a framerate će često biti jednako loš u masovnim bitkama kao i kada se šetate po praznom proplanku ili svom privatnom utvrđenju. Zašto i kako je igra, koja pritom izgleda kao launch naslov za PS3, ovoliko loše optimizovana – verovatno ni u Koeiu ne umeju da objasne. Barem su učitavanja na PC-u brza. Puristima će biti drago što je dostupan isključivo japanski kao jezik koji će slušati tokom igranja (bez brige, postoje engleski titlovi). Omaška u vidu nepostojanja kooperativnog igranja niti bilo kakvog drugog moda sem kampanje je kriminalna. Ove igre su uvek bile zanimljivije u društvu, a mogućnost menjanja likova tokom borbi nije dovoljna zamena za to.\nKao i sve dosadašnje Dynasty/Samurai Warriors igre, Spirit of Sanada je naslov koji će „pogoditi žicu” jako specifične i ne naročito brojne publike, koja je sigurno pre izlaska ovog teksta uveliko doktorirala igru. Ljubitelji 3D akcionih igara ovde jednostavno neće naći dugoročnu zabavu, sem moguće bezumne razbibrige u „blaženom stanju” posle nekoliko rundi u obližnjoj birtiji.\n■ Wonder Boy: The Dragon’s Trap\n■ Rising Storm 2: Vietnam\n■ Friday the 13th: The Game\n■ Impact Winter\n■ Bounty Train\n■ Steel Division: Normandy 44\n■ Serious Sam’s Bogus Detour\n■ Tokyo 42\n■ The Elder Scrolls Online: Morrowind\n■ Wipeout: Omega Collection\n■ Drifting Lands\n■ Samurai Warriors: Spirit of Sanada\n■ Darkest Dungeon: The Crimson Court\nIntel i7 878, 4GB RAM, GeForce GTS 450\nIntel i7 2600, 8GB RAM, GeForce GTX 760\nkoeitecmoamerica .com /spiritofsanada


Jelena Čanković - Blic Sport\nBarselonu nosi „Blicovo“ kumče: Srpska Ronaldinja osvojila titulu u Španiji\nKada je imala sedam godina, naš list joj je dao nadimak Ronaldinja. Danas je Jelena Čanković sa 18 prvak Španije sa Barselonom i jedna od najperspektivnijih evropskih igračica.\nSrpska Ronaldinja već u akciji: Jelena odvela Barsu u drugo kolo Lige šampiona!\nSrpka fudbalerka Jelena Čanković ostvarila je san letos potpisavši za Barselonu, a nastavila je da ga živi igrama - postigla je gol koji je katalonsku ekipu odveo u drugo kolo Lige šampiona.\nSrpska Ronaldinja ostvarila svoj san: Jelena Čanković potpisala za Barsu\nSrbija od naredne sezone neće navijati za Barselonu zbog Lea Mesija, Ćavija, Inijeste ili nekog drugog majstora, već zbog Jelene Čanković, čarobnice sa "bubamarom" koja je potpisala za ženski tim katalonskog velikana i ostvarila svoj san.\nJelena Čanković: Mesi, izvini, moj idol je Ronaldinjo\nDavno su je krstili u “čudo od deteta”, a potpisom za Barselonu napravila je fudbalski korak od sedam milja. Jelena Čanković, 18-godišnji devojčurak iz Batajnice, odlaskom u Kataloniju u redove španskog šampiona u ženskom fudbalu ostvariće deo snova.


EXPRES - Krivična prijava protiv urednika Pinka, Informera, Pravde i Zavetnika\n„Mi želimo da kroz ovu krivičnu prijavu čujemo stav države prema mogućnosti da svako bez ikakvog dokaza bude optužen da je zaverenik, izdajnik i strani plaćenik”(Vukašin Obradović, NUNS)\nNeki od naslova tekstova za koje se u krivičnoj prijavi tvrdi da predstavljaju kršenje Krivičnog zakonika su: „Ne da(vi)mo Srbiju!“, „Raskrinkavanje: Rokfeler, CIA i Šiptari organizuju proteste zbog ‘Savamale’!“, „Kreće ubijanje Vučića! ‘Informer’ ima dokaze, EU i SAD organizuju ekstremiste da prave haos u Srbiji!“, „Otkrivamo: Novi detalji velike Zapadne zavere protiv vlasti u Srbiji, Janković i Šabić sa Skotom i Devenportom ruše Vučića“ i „Zavera protiv vlasti u Srbiji! Zaštitnici haosa: Janković i Šabić sa Skotom i Devenportom ruše Vučića!“.\nKrivičnu prijavu su podneli izvršni direktor Slavko Ćuruvija fondacije Ilir Gaši, predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije Vukašin Obradović, direktorka Centra za kulturnu dekontaminaciju Borka Pavićević, novinarke Antonela Riha i Tamara Skrozza i glumci Sergej iBranislav Trifunović.\n„Podnosioci krivične prijave stavljeni su u kontekst zaverenika koji rade protiv interesa sistema, čime se na posredan način vrši njihov progon i diskriminisanje, i to samo zato što imaju drugačiji sistem vrednosti i drugačije mišljenje o određenim ličnostima i društvenim pojavama“, izjavio jeMiloš Stojković, pravni zastupnik podnosilaca prijave.\nVukašina Obradovića je reporter TV Pink upitao zašto nije branio novinare Pinka i Studija B kada su bili napadnuti od strane političara.\n“NUNS je uvek reagovao kada je postojao osnov za to”, rekao je Obradović i dodao da u NUNS-u ne dele novinare prema tome za koga rade, već reaguju u svakom pojedinačnom slučaju kada procene da su prava novinara prekršena.\nMore in this category: « Jeremiću sve manja konkurencija, Pusićeva odustala\t"Nije Tuđman bio dužan da brine o Srbima nego Milošević" »


U najavi saradnja privrede Alžira i Kruševačkih privrednika | Kruševac Info\nU najavi saradnja privrede Alžira i Kruševačkih privrednika\n1 februara, 2013 Kruševac Info\nGradonačelnik Kruševca Bratislav Gašić primio je danas privrednu delegaciju iz Alžira. U ovoj prijateljskoj zemlji, koja ima dobre odnose sa Srbijom više od pet decenija, zalažu se za poslovno – tehničku saradnju, posebno u oblasti građevinarstva, metalurgije i poljoprivrede.\nKruševljanin, Nebojša Latifović, dve i po godine u alžirskom gradu Mostaganemu ima firmu „Majer“, kojom je nastavio uspešnu dugogodišnju delatnost bavljenja metalurgijom u Kruševcu.\n„Poseta mojih poslovnih partnera Kruševcu jeste prvi korak u razmatranju moguće poslovno- tehničke saradnje Srbije i Alžira“, naglasio je Latifović nakon prijema kod greadonačelnika. U obostranom interesu je da dobro sarađujemo u oblasti mašinogradnje, građevine i poljoprivrede. Alžir je veliko tržište, novo za naše tržište, novo za naše firme, samo je potrebno naći zajednički cilj, kako bi što bolje sarađivali.\nPoslovni partner u Alžiru, ujedno je i vlasnik firme „Top Ižinjering“, Jusuf Benjahen, koji je pre 22 godine završio studije građevine u Srbiji, upoznao je Latifovića u Alžiru i izrazio želju da proširi poslovnu saradnju u našoj zemlji – “ Uvek sam voleo da radim sa Srbima, upoznao sam gospodina Latifovića u Alžiru i odlučili smo da zajedno nešto uradimo za Alžir i Srbiju. Tim povodom sam i došao u Kruševac da vidim potencijale za saradnju„.\nFirma „Majer“ u Mostaganemu, na severozapadu Alžira, trenutno upošljava 25 radnika, a u planu je proširenje proizvodnje, upošljavanje većeg broja ljudi i razmena iskustava kadrova dveju zemalja.\nMinistarki privrede Anđelki Atanasković uručena je…\nRaste broj otpusta u odnosu na broj prijema u novoj…\nZa nedelju dana kovid bolnica u Kruševcu biće puna,…\n« Osumnjičenima za obljubu devojčice određen pritvor do 30 dana\nMiodrag Đidić se ne plaši od Dragana Đilasa »


Sastanku, koji je održan u Gradskoj upravi Bijeljine, zbog obilježavanja vjerskog praznika nije prisustvovao predsjednik Privredne komore Sarajevo, ali je i ova komora najavila da je otvorena za dogovorenu saradnju, rekao je novinarima predsjednik Područne privredne komore Bijeljina Mihajlo Vidić.\n“Bijeljina se nalazi u središtu privrednih dešavanja, te je na neki način spona između privrednih dešavanja u BiH i Srbiji. Dogovorili smo se da uoči Međunarodnog poljoprivrednog sajma `Interagro 2016` u Bijeljini potpišemo sporazum o saradnji sa privrednim komorama Beograda, Vojvodine i Sarajeva”, pojasnio je Vidić.\nOn je izrazio nadu da će saradnja koristiti svim potpisnicima sporazuma, te da će otvoriti nove privredne vidike i tržišta.\nPredsjednik Privredne komore Beograd Milivoje Miletić rekao je da ekonomska saradnja privrednih komora u narednom periodu mora biti obogaćena novim sadržajima i aktivnostima i da će na taj način biti poboljšan privredni ambijent i stečna nova iskustva.\nOn je pozvao privrednike Bijeljine da posjete manifestaciju “Dani Moskve u Beogradu” i istakao značaj proširenja saradnje sa Rusijom, imajući u vidu Sporazum o slobodnoj trgovini.\nMiletić je predložio da se posjeti i manifestacija “Beogradski investicioni dani” u okviru koje postoji mogućnost da lokalne samouprave predstave svoje potencijale i nove projekte.\nPredsjednik Privredne komore Vojvodine Ratko Filipović istakao je da saradnja komora može kvalitativno da se unaprijedi spajanjem privrednika iz regija Beograda, Vojvodine i Sarajeva u Bijeljini.\nGradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić izrazio je zadovoljstvo što je baš Bijeljina proglašena centrom privredne saradnje, imajući u vidu da je to grad koji se ubrzano razvija i ima povoljno privredno okruženje.\nMeđunarodni poljoprivredni sajam “Interagro 2016” biće održan u Bijeljini od 22. do 24. septembra. Srna\nTagovi: beogradbijeljinaprivredne komoresaradnjavojvodina\n25.01.2016 | 7:25


Rekordna zarada banaka u BiH - Biznis Info\nYou are at:Home»Banke»Rekordna zarada banaka u BiH\nRekordna zarada banaka u BiH\nBy BiznisInfo on\t 16/02/2019 Banke\nBankarski sektor u BiH je prema preliminarnim rezultatima lani ostvario dobit od 367,1 milion maraka, a njegova stabilnost prioritet je u idućem periodu, istakao je predsjednik Uprave Komercijalne banke Banjaluka i predsjednik Upravnog odbora Udruženja banaka BiH Boško Mekinjić za Glas Srpske.\nI pored velike konkurencije, pada kamatnih stopa i umjerenog rasta kredita u 2018. godini su ostvareni rekordni rezultati poslovanja sektora, rekao je on.\n– Prema preliminarnim rezultatima, na nivou bankarskog sektora iskazana je dobit u iznosu od 367,1 milion KM. Ukupna aktiva bankarskog sektora iznosila je 31 milijardu KM i bilježi rast u odnosu na prethodnu godinu. Kreditna aktivnost u bankarskom sektoru je u porastu i ukupni krediti su dostigli nivo od oko 19,4 milijarde KM – rekao je Mekinjić.\nKrediti pravnim licima su iznosili 10,2 milijardi KM, a fizičkim licima 9,2 milijardi KM. Ukupni depoziti bankarskog sektora bilježe rast i dostigli su nivo od 21,7 milijardi KM.\nDepoziti pravnih lica iznose 9,6 milijardi KM i imali su puno veći rast od depozita stanovništva koji iznose 12,1 milijardi KM, naveo je Mekinjić u intervjuu.\nImajući u vidu navedene preliminarne rezultate bankarskog sektora, te uz pretpostavku nastavka pozitivnih ekonomskih trendova u BiH, zemljama okruženja i zemljama koji su najznačajniji ekonomski partneri, može se očekivati nastavak rasta mase ukupnih kredita nešto umjerenijim stopama rasta, smatra on.\n– Stopa rasta ukupnih kredita u 2019. godini mogla bi se kretati između 5,5 i šest posto. U segmentu štednje građana, godinama bilježimo rekordan nivo štednje u bankama i za očekivati je da se nastavi trend rasta. Stabilan domaći bankarski sektor, uz siguran sistem za osiguranje depozita, pruža garanciju stanovništvu za držanje svojih finansijskih sredstava na računima u bankama – naveo je Mekinjić.\nU 2019. godini očekuje se dalji rast ukupnih depozita takođe po nešto umjerenijoj stopi između pet i šest odsto, uz zadržavanje niskog nivoa pasivnih kamatnih stopa i u narednom periodu.\n– Svakako možemo očekivati dalje unapređenje regulative bankarskog sektora, koja neminovno implicira dodatnu sigurnost za vlasnike kapitala i klijente banaka – istaknuo je on.\nBanke Boško Mekinjić Komercijalna banka Komercijalna banka Banjaluka


Sporazum sa Fondacijom Tijana Jurić\nObjavljeno 22.03.2017. u Digitalna bezbednost\nDržavni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić i osnivač Fondacije Tijana Jurić, Igor Jurić, potpisali su Sporazum o međusobnoj saradnji u oblasti bezbednosti i zaštite dece na internetu.\n„Fondacija Tijana Jurić je značajan partner u našim programima koji za cilj imaju edukaciju i prevenciju, budući da uživaju veliko poverenje građana, a posebno dece koja su naša primarna ciljna grupa“, istakla je ovom prilikom državni sekretar Tatjana Matić.\nOna je navela da je uspostavljanje komunikacije sa Fondacijom posredstvom Nacionalnog kontakt centra za bezbednost dece na internetu, koji je Ministarstvo pokrenulo 27. februara, već dalo rezultata, budući da su određene prijave koje je Fondacija prosledila Centru, poslate Javnom tužilaštvu.\nOsnivač Fondacije Tijana Jurić, Igor Jurić, istakao je da institucionalna podrška projektima koje ta Fondacija realizuje značajano doprinosi njihovoj efikasnosti, što je ključno u zajedničkom delovanju u oblasti bezbednosti dece na internetu.\nSporazum koji uređuje međusobnu saradnju između Fondacije Tijana Jurić i Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Republike Srbije u cilju efikasnijeg delovanja na poboljšanju uslova za bezbednost dece i prevenciji nasilja nad decom i među decom na internetu, obuhvata i promotivne kampanje za bezbednost dece na internetu, prevenciju nasilja nad decom i među decom na internetu, kao i edukativna predavanja i tribine u osnovnim i srednjim školama.


Odbojkaši Sokola poraženi od MOK Marsonia u 13. kolu 2. Nacionalne odbojkaške lige - Istok - Požeški sportski savez\nPOŽEGA - Igrači Odbojkaškog kluba Sokol poraženi su na svom parketu od MOK Marsonia (Slavonski Brod) u 13. kolu 2. Nacionalne odbojkaške lige - Istok rezultatom 2:3 (21:25,25:20,20:25,25:23,13:15) u setovima.\nOvo je već bio četvrti poraz požeških odbojkaša nakon pet setova u ovoj sezoni (treći u posljednja tri kola). U pet takvih susreta samo su jednom došli do pobjede dok su se u ostala četiri morali zadovoljiti osvajanjem jednog boda.\nPožežani su kolo prije kraja na 2. mjestu sa 27 bodova. U posljednjem 14. kolu Sokoli gostuju kod MOK Vukovar (21. 04.) koji je peti na ljestvici sa 23 boda.\nPročitano 1106 puta Poslijednja izmjena dana Ponedjeljak, 09 Travanj 2018 13:26


Smanjena vrijednost osnovnog kapitala „Autotransporta“ Prijedor - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nSmanjena vrijednost osnovnog kapitala „Autotransporta“ Prijedor\nSkupština grada Prijedora izmijenila je odluku o osnivanju preduzeća „Autotransport“ a.d. Prijedor na način da je iznos osnovnog kapitala sa 6.287.824 KM smanjen na 173.498 KM.\nIz ranije utvrđenog iznosa osnovnog kapitala najnovijom skupštinskom odlukom izuzete su nekretnine koje je lokalna zajednica ovom preduzeću dala na korištenje, a ne u svojinu, a riječ je o građevinskom zemljištu i svim objektima izgrađenim na njemu.\nPo osnivačkom aktu iz maja 2010. godine osnovni kapital „Autotransporta“ iznosio je 6.287.824 KM, a najnovijom odlukom Skupštine grada Prijedora izuzeta je vrijednost autobuske stanice i poslovne zgrade u Kozarskoj ulici, gdje se nalaze tehnički pregled, prostorije uprave i ekonomsko dvorište.\n„Utvrđeno je da osnovni kapital iznosi 173.498 KM, i to upisani i uplaćeni novčani ulog od 20.000 KM i upisani ulog u stvarima izražen u novčanoj vrijednosti od 153.498 KM. Po tom osnovu, privredno društvo ima 173.498 običnih, redovnih akcija vrijednosti od po 1 KM“, stoji u obrazloženju odluke.\nAgonija prijedorskog “Autotransporta“, nekada jednog od najvećih i najreprezentativnijih transportnih preduzeća u bivšoj Jugoslaviji, trajala je dugi niz godina, a u njemu je u trenutku otvaranja stečaja, u aprilu 2007. godine, bilo zaposleno 180 radnika.\nPredstečajni period obilježili su brojni štrajkovi i protesti radnika zbog neisplaćenih primanja i slanja radnika na takozvano „čekanje“.\nVlada Republike Srpske u stečajnom postupku kupila je imovinu preduzeća za 3.300.000 KM i pravo vlasništva na nepokretnostima „Autotransporta“ prenijela na opštinu Prijedor, u čijem stopostotnom vlasništvu je danas ovo privredno društvo.\n„Autotransport“ je danas rijedak primjer preduzeća koja su nakon stečaja uspješno nastavila djelatnost. Trenutno zapošljava 46 radnika i ima šest autobusa prosječne starosti 26 godina. Početkom oktobra „Autotransport“ i Nova banka potpisali su kredit od 1,2 miliona KM, a tim novcem biće obnovljena i modernizovana ovdašnja autobuska stanica i zanovljen vozni park.\nOvim kreditnim sredstvima biće do kraja godine kupljena četiri nova autobusa, ukupne vrijednosti 1.034.000 KM, dok se obnova i modernizacija prijedorske autobuske stanice već radi.\nUgovor sa ponuđačem od kojeg će „Autotransport“ kupiti tri turistička i jedan autobus za gradsko-prigradski saobraćaj marke „Higer“ predviđa i mogućnost da „Autotransport“ bude ovlašteni serviser autobusa te kineske marke koja čini više od 80 odsto svih kupljenih autobusa u prethodnih nekoliko godina u BiH.\n„Autotransport“ je prije rata imao 1.200 radnika, stotinu autobusa i 85 kamiona.


Javne površine - Prskalice.net\nTurboCooling su jedini sistemi na tržištu koji su specijalno dizajnirani da hlade i ujedno daju specijalne efekte uz veoma ekonomičnu potrošnju i atomatskim sistemom rada.\nTurboCooling sistemi za šoping molove, pijace, maloprodajne centre…\nIZAZOV Efektivno hladi velike otvorene prostore.\nREŠENJE Sistemi su postavljeni u područjima sa hranom, prostorima za sedenje, šetalištima i centralnim područjima kako bi pružili olakšice kupcima i njihovim porodicama.\nPREDNOSTI Premium sistemi su jedino rešenje za hlađenje velikih otvorenih prostora. Pored toga, maloprodajni centri sada integrišu hladjenje vodenom maglom čak i efekte magle u svoje planove za stvaranje iskustva, a ne promovisanje odredišta.\nKorišćenjem TurboCooling sistema za maglu i hlađenje gostiju tokom tradicionalne letnje sezone ili integrišući estetiku da zadivite goste dok istovremeno obezbeđujete hlađenje pomoću maglovitih efekata.\nIZAZOV Zaštitite goste i članove osoblja događaja od toplotne iscrpljenosti i/ili toplotnog stresa u otvorenim okruženjima tokom letnjih meseci.\nREŠENJE Koristeći dobro postavljene zone za hlađenje, rukovodioci događaja mogu da pruže gostima i zaposlenima olakšanje od vrućine.\nPREDNOSTI zone hladjenja često koriste za generisanje prihoda od sponzorstva sa glavnim korporativnim brendovima.\nIZAZOVI Učinite da se vaši gosti osećaju ugodno tokom vrelih letnjih dana.\nREŠENJA – elementi za maglu i efekti magle koriste se za pružanje jedinstvenih rešenja za hlađenje i estetsku privlačnost u parkovima.\nPREDNOSTI Provesti dan u tematskom parku obično znači da ćete veći deo vaše posete stajati u dugim redovima. Napravite vašim posetiocima idealan dan uz sve atrkacije i idealno osveženje.\nKada se okupe velike grupe ljudi za sajmove na otvorenom prostoru ili zatvorenom koji je dizajniran da privuče pažnju publike, sistem TurboCooling je pravi izbor za vas i vaš proizvod.\nREŠENJE je Naša Inovativna tehnologija koja pravi specijalne efekte u vidu pare i privlači posetioce kako svojim izgledom tako osveženjem.\nPREDNOSTI: Sistem može da se postavlja na bilo koji tip štanda ili konstrukcije bez kapljanja .\nJedna od naših referenci je Beogradski Maraton 2018 godine. Sistem je instaliran na cilj kako bi se rashladili svi učesnici maratona na kraju, a isto tako jedna od bitnih karakteristika zbog kojih je postavljen na sam cilj je specijalni efekat pare zbog koga je cilj dobio potpuno nov i upadljiv izgled. Sistem na trkama i drugim takmičenjima može da se instalira na bezbroj načina, samo nam pošaljite vašu ideju.\nSistemi za hladjenje se koriste u svakom životinjskom okruženju od ptica do pasa do leptira.\nIZAZOV Кreirajte životinjsko okruženje zaštićeno od ekstremne toplote.\nREŠENJE Sistemi koji se koriste u objektima životinja smanjuju temperature i štite životinje od rastućih temperatura.\nPREDNOSTI Životinje koje su zaštićene od vrućine se osećaju udobnije i zaštićene su od bolesti povezanih sa vrućinom.


Da li će BiH ostati jedina na Balkanu bez digitalnog emitovanja? – Magazin Plus\nHome/Da li će BiH ostati jedina na Balkanu bez digitalnog emitovanja?\nDa li će BiH ostati jedina na Balkanu bez digitalnog emitovanja?\nVijeće Regulatorne agencije za komunikacije (RAK) traži od relevantnih faktora da bez odgađanja riješe pitanje prelaska s analognog na digitalno emitovanje kako Bosna i Hercegovina ne bi bila jedina zemlja zapadnog Balkana bez digitalnog emitovanja, saopćeno je iz RAK-a nakon jučerašnje redovne sjednice Vijeća u Sarajevu.\nVijeće je to istaknulo imajući u vidu značaj realizacije i aktuelnost procesa prelaska s anolognog na digitalno emitovanje, kao i činjenicu da je rok za prelazak 17. juni 2015. godine.\nPrihvatilo je Informaciju o procesu uvođenja digitalne televizije, Informaciju o postupku prikupljanja elemenata za izmjenu Kodeksa o komercijalnim komunikacijama i Informaciju o primjeni Pravila o uslovima pružanja javnih telekomunikacijskih usluga i odnosima s krajnjim korisnicima.\nVijeće je konstatovalo da su učinjeni određeni pomaci u realizaciji procesa uvođenja digitalne televizije u BiH, ali da je i dalje ovaj proces blokiran neusvajanjem akcionog plana prelaska s analognog na digitalno emitovanje, kašnjenjem tendera za nabavku prenosne i emisione opreme za potrebe realizacije Projekta digitalizacije tri javna RTV servisa u BiH te višegodišnjim neispunjavanjem zakonske obaveze tri javna RTV servisa na formiranju korporacije.\nVijeće je izrazilo zabrinutost što Vijeće ministara BiH još nije usvojilo dva strateška dokumenta, ključna za daljnji razvoj sektora komunikacija – politiku sektora telekomunikacija za period 2013-2017. i akcioni plan prelaska s analognog na digitalno emitovanje.\nVijeće RAK-a apeluje Vijeću ministara BiH da usvoji ove dokumente i na taj način omogući daljnji napredak sektora komunikacija.\nIako Regulatorna agencija za komunikacije nije nosilac procesa prelaska s analognog na digitalno emitovanje, već država Bosna i Hercegovina, u okviru svojih nadležnosti Agencija ima obavezu da radi u najboljem interesu bh. javnosti, navedeno je također u saopćenju.\nRazmatrajući pitanje izmjene Kodeksa o komercijalnim komunikacijama, Vijeće je konstatovalo da je postupak prikupljanja podataka korisnika dozvola kojima su upućeni zahtjevi u toku.\nMeđutim, Vijeće RAK-a apeluje korisnicima dozvola da ažurnije dostavljaju podatake potrebne za formiranje konačne odluke o izmjeni Kodeksa o komercijalnim komunikacijama.\nVijeće RAK-a je na današnjoj sjednici prihvatilo kvartalni izvještaj o radu Agencije (april-juni 2014.) te usvojilo nacrt projekcije budžeta Agencije za 2015. u iznosu od 6.765.000 KM, saopćeno je.\nPred nama nesvakidašnje topla jesen i zima


Povodom Dana pobjede nad fašizmom, delegacija Crne Gore u sastavu: predsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović, potpredsjednik Vlade za politički sistem, unutrašnju i vanjsku politiku Zoran Pažin i predsjednik SUBNOR-a Zuvdija Hodžić položila je danas, uz vojne počasti, vijenac na spomenik Partizanu borcu na Gorici...\nEpidemiološka situacija u Crnoj Gori je pod potpunom kontrolom, a naša zemlja je svakim danom sve bliža kraju epidemije ocijenilo je Nacionalno koordinaciono tijelo za zarazne bolesti (NKT) na današnjoj sjednici kojom je predsjedavao predsjednik Milutin Simović...\nMinistarka javne uprave, Suzana Pribilović, nadležna za nadzor rada Uprave za inspekcijske poslove, zajedno sa direktorom Uprave za inspekcijske poslove, Alijom Košutom i saradnicima, obišla je danas nekoliko tržnica i trgovačkih marketa kako bi se uvjerila da se poštuju mjere sprečavanja širenja korona virusa.\nU cilju ublažavanja posljedica epidemije COVID 19, Vlada je na sjednici od 24. aprila 2020. godine donijela odluku da se, kroz Posebni program podrške poljoprivredi i ribarstvu, uplate svi doprinosi za 528 poljoprivrednih osiguranika koji redovno uplaćuju doprinose, u ukupnom iznosu od 163.099,20€.\nVlada Crne Gore je u četvrtak 7. maja, bez održavanja sjednice, a na osnovu pribavljene saglasnosti većine članova, dala saglasnost na Izmjene i dopune Godišnjeg plana rada Investiciono-razvojnog fonda Crne Gore A.D. za poslovnu 2020. godinu kako bi IFR mogao, pored postojeće podrške, realizovati dodatne programe usmjerene ka privredi, preduzetnicima, poljoprivrednicima i dr. i drugom djelatnostima u skladu sa mjerama Vlade, koje će biti usmjerene ka ublažavanju negativnih efekata koronavirusa na crnogorsku privredu...\nDonacija Austrije je iskaz prijateljstva i podrške: Crna Gora je kredibilan član i pouzdan partner u Mehanizmu Evropske unije za civilnu zaštitu\nJoš jedan kontigent zaštitne medicinske pomoći dopremljen je jutros u Podgoricu. Ministar unutrašnjih poslova Mevludin Nuhodžić je saopštio da donacija medicinske opreme iz Savezne Republike Austrije predstavlja iskaz razumijevanja, solidarnosti i prijateljstva prema Crnoj Gori...\nOdgovor na socio-ekonomsku krizu izazvanu epidemijom koronavirusa bio je u fokusu današnjeg sastanka predstavnika Vlade i Nacionalnog koordinacionog tijela sa timom Ujedinjenih nacija u Crnoj Gori. Sastanku su prisustvovali i predstavnici Delegacije EU u Crnoj Gori kao i predstavnici medjunarodnih finansijskih institucija: Svjetske banke, Evropske banke za obnovu i razvoj i Međunarodnog monetarnog fonda...


Број посета: 6281\nNa smeru rashladne i termo tehnike možete steći obrazovanje i praktična znanja iz oblasti koja je danas najpribližnija svakom čoveku kao korisniku uređaja koji nam olakšavaju svakodnevni život.\nUz kvalitetan i visokoobrazovani kadar te nastavnike praktične nastave sa višegodišnjim praktičnim iskustvima u školi i radu na terenu u realnim radnim uslovima, ovo zanimanje u sklopu trogodišnjeg obrazovanja daje punu praktičnu osposobljenost za rad sa svim vrstama termičkih i rashladnih uređaja te kako mogućnost zaposlenja u manjim firmama na poslovima održavanja sistema i kućnih uređaja tako i u industriji i manjim fabrikama na postavljanju i održavanju većih sistema tipa hladnjače ,klima sistema poslovnih objekata ,mega marketa i sl.\nGarancija sigurnog osposobljavanja za ovu delatnost je rad u školi u nedeljnom fondu od 2 časa u prvoj do 12 časova u drugoj i trćoj godini školovanja, 90 časaova godišnje u firmama sa velikim rashladnim sistemima i mogućnost obavljanja prakse jednom nedeljno u trećoj godini u privatnim servisima te rad na terenu (jedan đak jedan serviser).\nNajčešći način nalaženja zaposlenja odmah po završetku srednje škole upravo i jeste putem privatnih servisa u kojima đaci u zajedničkom radu sa serviserima iskazuju svoje maksimalne radne sposobnosti te ih servisi zadržavaju kao svoje buduće radnike. Ovo nikako ne znači da je potisnuta mogućnost nastavka školovanja koje se putem vanrednog školovanja u našoj školi može završiti sa četvrtim i petim stepenom stručnosti.Ukoliko se ukaže interes (dobar uspeh učenika ) prohodnost ka višim školama tehničkih usmerenja je takođe moguća bez dodatnih ispita,a po bodovnom sistemu željene škole.\nPrednost trećeg stepena u ovom usmerenju je što dak po završetku školovanja može naći posao u gotovo bilo kojoj oblasti elektro struke (instalater, automatičar, klimatizer na vozilima, malim i velikim rashladnim sistemima, termičar, varilac) zbog sveobuhvatnosti nastavnog programa i rada koji se najčešće prilagođava uslovima na terenu, te razvija kreativne i radne sposobnosti,a zbog neprekidnog usavršavanja i redizajniranja aparata u domaćinstvu .


Mar 5, 2021 Kaspersky\nCigref, digitalna asocijacija najvećih francuskih kompanija i javnih uprava, zajedno sa kompanijom Kaspersky, vodećom sajberbezbednosnom kompanijom, kopredsedava Radnom grupom 6 (Working Group 6 – WG6) u okviru Pariskog poziva za poverenje i bezbednost u sajber prostoru. Cilj ove radne grupe je razvoj konkretnih predloga rešenja za unapređenje nivoa bezbednosti u sajber prostoru.\nUbrzana digitalizacija transformiše naše društvo i ekonomiju. Ona pruža velike mogućnosti za istovremenu inovaciju i ekonomski razvoj. Međutim, takođe sa sobom nosi i rizike povezane sa bezbednošću digitalnih infrastruktura kompanija i organizacija. Pokreće pitanja vezana za sajber otpornost i poverenje.\nCigref i Kaspersky veruju da je neophodno razviti kolaborativni pristup između različitih aktera, korisnika, dobavljača, i javnih institucija, koji će doprineti jačanju poverenja u tehnologije i ICT lance nabavke.\nPariski poziv za poverenje i bezbednost u sajber prostoru pokrenuo je francuski predsednik Emanuel Makron (Emmanuel Macron) u novembru 2018. godine, i danas predstavlja najveću sajberbezbednosnu inicijativu u kojoj učestvuje mnoštvo zainteresovanih strana širom sveta, objedinjujući više od 1.100 javnih i privatnih pristalica, kompanija i organizacija civilnog društva, širom svih kontinenata. Pariski poziv je osmišnjen kako bi ojačao poverenje, bezbednost i stabilnost sajber prostora u saradnji sa državama, lokalnim vlastima, entitetima privatnog sektora i organizacijama civilnog društva.\nKao deo Pariskog poziva, Ministarstvo Evrope i spoljnih poslova odlučilo je da osnuje šest radnih grupa kako bi istražili mogućnosti i alate za osiguravanje stabilnosti u sajber prostoru na globalnom nivou. Grupa WG6 za cilj ima predlaganje konkretnih alata pristalicama Pariskog poziva, kako bi im pomogli da unaprede svoje sajberbezbednosne nivoe. Ovom grupom kopredsedavaju Cigref i Kaspersky, uz stručnu podršku istraživačkog centra GEODE koji se fokusira na geopolitiku u sferi podataka.\n“Cigref mreža, pristalica Pariskog poziva, podržala je Ministarstvo Evrope i spoljnih poslova u stvaranju ovih radnih grupa i sada je uključena u proces pridavanja operativne dimenzije ovoj akciji.” Arnaud Coustillière, zastupnik asocijacije Cigref za Pariski poziv.\n“Podržavamo Pariski poziv, ključnu inicijativu za stabilnost u sajber prostoru u kojoj učestvuje mnoštvo zainteresovanih strana. U skladu sa našom Inicijativom za globalnu transparentnost (GTI), podržavajući princip 6 o bezbednosti životnog ciklusa, svoje napore ćemo, zajedno sa industrijom, tehnološkom zajednicom, akademskom zajednicom i civilnim društvom, posvetiti razvijanju konkretnih alata za unapređenje bezbednosti i otpornosti sajber prostora.” Eugene Kaspersky, generalni direktor kompanije Kaspersky.\n“Ministarstvo Evrope i spoljnih poslova izražava veliko zadovoljstvo što može da računa na asocijaciju Cigref i kompaniju Kaspersky koje će upravljati radom ove radne grupe u saradnji sa pristalicama Pariskog poziva. Verujemo da će zajednički napori aktera industrije pomoći u unapređenju stanja globalne sajber bezbednosti.” Henri Verdier, ambasador digitalnih poslova u Francuskoj.\nRadna grupa WG6 će se baviti pitanjem poverenja i bezbednosti tako što će najpre mapirati postojeće inicijative koje se bave bezbednošću proizvoda i odgovornošću zainteresovanih strana. Ovo omogućava vođenje diskusije o bezbednosti ICT lanca nabavke bez dupliranja globalnih napora. Grupa će takođe istraživati postojeće dobre prakse, inicijative i preporuke, kao što su OECD preporuke za politiku digitalne bezbednosti i dokument Ženevskog dijaloga o ‘Bezbednosti digitalnih proizvoda i usluga’. Ovo predstavlja dodatak ostalim inicijativama koje za cilj imaju identifikaciju mogućih propusta i izazova koji se javljaju prilikom implementacije. Takođe će se baviti zaključcima i preporukama za dalju diskusiju i pregled koje će sprovoditi zajednica Pariskog poziva.\nPredstavljanje rezultata široj zajednici Pariskog poziva biće održano na Pariskom mirovnom forumu 2021. godine. WG6 radna grupa je otvorena za sve organizacije koje podržavaju Pariski poziv.


Zadovoljan MMF otišao iz Srbije – Balkanekspresrb.rs\nZadovoljan MMF otišao iz Srbije\nMeđunarodni monetarni fond očekuje da će realni rast BDP ove godine biti 2,7, a sledeće 3 posto. Inflacija je i dalje umerena, uprkos ubrzanom rastu zarada u privatnom sektoru\nBEOGRAD.- Odlazeći iz Srbije, prvi čovek Misije MMF, Džejms Ruf rekao je danas novinarima da je zadovoljan rezultatima šeste revizije aranžmana sklopljenog sa Srbijom. Okončanjem revizije, Srbiji će se ukupan raspoloživi iznos sredstava povećati na 832,14 miliona evra.\nMinistar finansija, Dušan Vujović odmah je rekao da Srbiji nije potrebno da sada povlači ta sredstva.\nMeđunarodni monetarni fond očekuje da će realni rast BDP ove godine biti 2,7, a sledeće 3 posto. Inflacija je i dalje umerena, uprkos ubrzanom rastu zarada u privatnom sektoru. Misija je zato podržala nameru Narodne banke Srbije da snizi ciljanu inflaciju na 3 plus 1,5 posto. Tako će se dodatno sniziti kamatne stope i podstaći korišćenje dinara u domaćoj privredi.\nGuvernerka Narodne banke, Jorgovanka Tabaković rekla je da će krediti u dinarima biti prava sigurnost za sve mlade ljude koji dižu kredite za stanove i neće više strahovati od promene kursa deviza.\nPitanje 17 spornih preduzeća za koje je MMF tražio da se hitno reši, više nije tako goruće. Neka su privatizovana, druga otišla u stečaj, a ono nekoliko koliko je ostalo, biti će rešeno već početkom sledeće godine. Ministar Vujović kaže:\n-Ne može neko da potroši 100 miliona evra gasa i da očekuje da će ceo narod to da plati.\nPotvrđeni su podaci o povećanju plata u javnom sektoru od 5 do 7 posto i povećanju penzija od 1,5 posto s jednokratnom pomoći svim penzionerima od po 5.000 dinara. U vreme dok su predstavnici MMF, ministar finansija i guvernerka NBS davali ove podatke novinarima, oko Vlade je protestvovalo, zviždalo i trubilo nekoliko stotina ljutitih penzionera. Bezbolno rešenje na račun penzionera. ♦\nTagsDušan Vujović Jorgovanka Tabaković MMF\nKonferencija za medije Ivice Dačića: bogata diplomatska aktivnost\nSkupština Srbije: dan kada su poslanici postavljali pitanja


EU podrška Romima u Srbiji - Diplomatic portal\nEU EU podrška Romima u Srbiji\nEU podrška Romima u Srbiji\nFoto: Novi domovi u Mislođinu, opština Obrenovac, u koje će se u okviru projekta “Sagradimo dom zajedno”, koji finansira EU useliti 32 porodice sa 140 članova\nSamo za tekuće projekte kojima se na različite načine poboljšava život Roma u Srbiji Evropska unija izdvaja 15.4 miliona evra, a namera je da se uskoro pokrenu dva nova projekta čija će ukupna vrednost biti 14 miliona evra.\nEvropska Unija je donator sa najvećim brojem projekata za uključivanje, zapošljavanje i stanovanje Roma u Srbiji. U projektima koji su rađeni zajedno sa Vladom Republike Srbije ali i sa lokalnim samoupravama i nevladinim organizacijama došlo je do pozitivnih promena u raznim oblastima. Jedna od njih je pravna pomoć – uz podršku EU povećan je broj upisanih u matične knjige rođenih, poboljšan je pristup osnovnim pravima kroz rad novoformiranih mobilnih timova, a kroz dodeljivanje grantova ojačano je romsko civilno društva.\nPosebne aktivnosti su i unapređenju stambene situacije romske zajednice u nekoliko opština i gradova u Srbiji, iznalaženje najadekvatnijih modela za zapošljavanje Roma i Romkinja a naročita pažnja usmerena je na trajnu uključenost romskih učenika u srednje škole. Delegacija EU u Srbiji je u poslednje 2 godine dodelila više od 500 stipendija romskim učenicima.\n25. septembra 2015. u svoje nove domove u Jabučkom Ritu se uselilo 15 porodica, sa 62 člana, od kojih je 27-oro dece. Ključeve im je predao Oskar Benedikt zamenik šefa delegacije EU u Srbiji\nPitanje socijalnog uključivanja Roma je od posebne važnosti za proces pristupanja Srbije Evropskoj uniji. U okviru poglavlja 23 konkretne mere za poboljšanje uslova života Roma će biti od ključnog značaja, kao i u poglavlju 19, koje se tiče socijalne politike i zapošljavanja. Namera Evropske unije je da nastavi da bude glavni partner institucija u Srbiji u svim kvalitetnim inicijativama za socijalno uključivanje Roma.\nEU podrška stambenom zbrinjavanju Roma\nProjektom Sagradimo dom zajedno vrednim 3,6 miliona evra, koji su izdvojeni iz IPA fondova, do maja 2016 biće obezbeđena održiva stambena rešenja za 170 romskih porodica koje trenutno žive u pet mobilnih kontejnerskih naselja širom Beograda. Većina ovih porodica je iseljena je u aprilu 2012. iz neformalnog naselja “Belville”. Do sada se 78 porodica sa 372 člana preselilo u svoje nove domove: 27 u zgrade socijalnog stanovanja, deset ih je podržano u rekonstrukciji sopstvene imovine, a seoska domaćinstva su kupljena za 41 porodicu.\nOd nealociranih sredstva iz IPA 2014 za unapređenje životnih uslova za najugroženije romske porodice u Beogradu iz neformalnog naselja “Belville 2” izdvojeno je 1,5 miliona evra. Krajnji cilj je pružanje adekvatne podrške za 50 romskih porodica koje su preseljene iz neformalnog naselja i, po potrebi, obezbeđenje trajnih stambenih rešenja. Zahvaljujući ovom projektu će za svih 220 romskih porodica iz neformalnog naselja Belville biti obezbeđena trajna stambena rešenja.\nPodrška EU zapošljavanju Roma\nNova vozila i novi zaposleni radnici u beogradskoj “Gradskoj čistoći”\nU cilju jačanja socijalne kohezije na tržištu rada kroz podršku marginalizovanim i ranjivim grupama kako je nazvan projekat vredan 1,5 miliona evra obezbeđena je podrška zapošljavanju Roma koji se bave sakupljanjem otpada.\nCilj je uspostavljanje sistema za recikliranje kako bi se osiguralo zapošljavanje i poboljšao pristup zdravstvenim, obrazovnim i uslugama socijalne zaštite. Projekat se završio u martu 2016.\nSredstvima za projekat „EU podrška za zapošljavanje Roma“ koja je obezbedila Evropska unija kupljeno je pet vozila za prikupljanje sirovina za reciklažu Javnom komunalnom preduzeću „Gradska čistoća“ a zaposleno je 20 novih komunalnih radnika.\nEU podrška za inkluziju Roma\nDragana i Miroslav Milošević korisnici projekta „EU podrška za zapošljavanje Roma“ koji finansira EU, dobili su bespovratna sredstva za samozapošljavanje. Oni se bave proizvodnjom kora i distribucijom velikim i malim supermarketima\n“Ovde smo zajedno – Evropska podrška za inkluziju Roma” je projekat EU vredan 4,8 miliona koji sprovodi Misija OEBS u Srbiji, a koji podržava institucije u Srbiji u poboljšanju položaja Roma.Ovaj projekat sadrži šest komponenti: pristup osnovnim pravima, formiranje mobilnih timova za podršku, osnaživanje organizacija civilnog društva, prevenciju napuštanja školovanja, unapređenje uslova stanovanja i održivo zapošljavanje. Više informacija pogledajte u video prilogu:


Sa Inom protiv Srbije - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Друштво/Sa Inom protiv Srbije\nSa Inom protiv Srbije\nУгљеша Мрдић 23/08/2010\tДруштво Оставите коментар\nSudeći prema navodima srpske stručne javnosti prodaja „Beopetrola“ je problematična, ali krivica ne pada na „Lukoil“, „problem ima srpska strana“, najviše zahvaljujući postupcima predsednika Vlade Mirka Cvetkovića\n„Inina tužba ugrozila srpski vrh“, „INA traži povrat imovine“, „INA će tužiti Srbiju Strazburu“, „U slučaj se upliće EU“, „Srbija duguje INI oko 200 miliona evra“. To su samo neki od naslova u hrvatskim štampanim medijima prethodnih dana, a koje se tiču spora na relaciji hrvatske naftne kompanije „INA“ i države Srbije.\nHrvatska INA traži povraćaj 167 benzinskih pumpi ili 117 miliona evra, kao i 90 miliona evra izgubljene dobiti zbog njihovog prisvajanja prodajom ruskom „Lukoilu“. Hrvatska radio-televizija (HRT) izveštava da je srpska vlada benzinske pumpe prisvojila i zajedno sa „Beopetrolom“ prodala ruskom „Lukoilu“ i ističe da u Srbiji niko ne želi da komentariše slučaj.\nOvo je samo još jedan u nizu primera štetnog delovanja DOS-ove vlade posle 5. oktobra, gde se kao i nebrojeno puta pre i posle događaja sa „Beopetrolom“, nije vodilo računa o interesima Srbije i njenih građana.\nIz INE tvrde da ne odustaju od tužbe i da su spremni za narednu raspravu u septembru. Među najodgovornije za nanošenje štete hrvatskom preduzeću mediji kod našeg zapadnog suseda ističu sadašnjeg premijera Srbije Mirka Cvetkovića. Naime, u vreme prodaje „Beopetrola“ ruskom „Lukoilu“ 2003. godine na čelu srpske Agencije za privatizaciju bio je upravo Mirko Cvetković, a ministar za privatizaciju, sadašnji poslanik, član Ekonomskog saveta Demokratske stranke i član Odbora za privatizaciju i Odbora za ekonomsku saradnju sa inostranstvom Skupštine Srbije Aleksandar Vlahović.\nSudeći prema navodima srpske stručne javnosti prodaja „Beopetrola“ je problematična, ali krivica ne pada na „Lukoil“, „problem ima srpska strana“. Sudski spor mogao bi da traje godinama, a srpska vlada se u ugovoru s „Lukoilom” obavezala da će snositi eventualne sudske troškove. Ta saznanja potvrdili su HRT, kao i hrvatski uticajni nedeljnik „Nacional“.\nNovo ročište u sporu po tužbi hrvatske Ine protiv države Srbije zakazano je za 17. septembar ove godine u Privrednom sudu u Beogradu, a što je potvrdio i advokat Sava Anđelković koji u tom sporu zastupa Akcijski fond Srbije. On je istakao da je pravno neuredna tužba kojom INA traži odštetu zbog prodaje beogradskog preduzeća „Beopetrol“, koje je pre raspada zajedničke države SFRJ bilo u sastavu INE.\nINA se dve godine sudi sa Agencijom za privatizaciju Srbije, Akcijskim fondom i ruskim „Lukoilom“, sadašnjim vlasnikom „Beopetrola“, i traži da joj se vrati pomenuta imovina ili isplati novac od prodaje „Beopetrola“, kao i izgubljena dobit.\n„Tužba INE nema pravno utemeljenje, jer ne postoji važeći propis na kojem se zasniva“, istakao je Anđelković, koji je objasnio da Srbija i Hrvatska još nisu ratifikovale bilateralni sporazum o vraćanju imovine koja je ostala na teritoriji druge države, a na snazi su i dalje uredbe obe države o imovini privatnih preduzeća i građana u skladu sa kojima je i obavljena prodaja „Beopetrola“.\nMirko Cvetković je kao šef Agencije za privatizaciju započeo čitav posao, a onda je 2008. kao šef Vlade u tajnosti odlučio da se garancije Srbije prema „Lukoilu“ produže na još pet godina\nInače, u Hrvatskoj se vode slični postupci kao što je spor koji INA vodi u Srbiji i tamošnji sudovi postupaju na isti način kao i u Srbiji, pozivaju se na važeće državne uredbe jer ne postoji pravna praksa na koju bi se pozvali. Poslednje ročište u Privrednom sudu u Beogradu po tužbi INE održano je krajem maja ove godine. Tada je pravni zastupnik Agencije za privatizaciju Zoran Obradović osporio navode tužbe, navodeći da nisu precizirane odredbe ugovora o prodaji „Beopetrola“ koje INA smatra ništavnim.\nUgovorom koji je Akcijski fond Srbije, kao prodavac 79,5 odsto kapitala „Beopetrola“, potpisao sa „Lukoilom“ predviđeno je da sve eventualne troškove vezane za osporavanje prodaje „Beopetrola“ snosi država Srbija.\nINA je u novembru 2001. godine, podnela tužbu tadašnjem Trgovinskom sudu u Beogradu protiv „Beopetrola AD Beograd“, kao pravnog sledbenika DP Beopetrola i DP INA-Beograd, i protiv Republike Srbije. U toj tužbi INA je navela da je zbog nekorišćenja benzinskih pumpi i drugih objekata, od januara 1992. do dana tužbe, pretrpela štetu zbog izgubljene marže u prometu naftnim derivatima procenjenu na oko 90 miliona dolara. Tužba se odnosila i na štetu nastalu zbog umanjene vrednosti benzinskih pumpi koje je koristio „Beopetrol“, a zatražila je i da joj se vrati pokretna i nepokretna imovine koju je posedovao „Beopetrol“ pre 31. decembra 1990.\nOno što je opasno kako po srpski budžet, tako i po privredu, što je Mirko Cvetković sa Aleksandrom Vlahovićem kao i u mnogo slučajeva do sada napravio štetu Srbiji. Naime, Cvetković je kao šef Agencije za privatizaciju 2003. godine započeo čitav posao, a onda je 2008. kao šef vlade u tajnosti odlučio da se garancije Srbije prema „Lukoilu“ produže na još pet godina. To je uzrokovalo da „INA“ traži povraćaj benzinskih pumpi i naknadu štete, jer je srpska vlast 2003. prodala „Lukoilu“ naftnu kompaniju „Beopetrol“, stvorenu imovinom hrvatske kompanije. Presuda u Ininu korist značila bi da je tokom 2003. uprkos upozorenjima, država Srbija ruskoj kompaniji „Lukoil“ prodala Ininu imovinu odnosno „Beopetrol“, a pri tom je „Lukoilu“ dala pisanu garanciju da će Srbija snositi sve troškove u slučaju da INA ikad povrati svoju imovinu. Sve do početka devedesetih INA je u Srbiji imala osim 167 benzinskih pumpi, 11 skladišta i desetak ostalih objekata.\nU Srbiji veruju da nije izgledno da INA dobije povraćaj imovine, jer je ona sada u vlasništvu „Lukoila“, ali misle da postoji mogućnost međunarodne arbitraže. Inini pravnici su još početkom devedesetih pokušali kod Trgovačkog suda u glavnom gradu Srbije pravno osporiti formiranje tvrtke koja je nastala jednostranom odlukom tadašnjih samoupravnih organa u Beogradu da se izdvoje iz matičnog preduzeća te da pod jednu kapu udruže sva nepokretna dobra u dotadašnjem vlasništvu Ine na tlu Srbije.\nUčinjeno je to mesec dana nakon što je hrvatska država nacionalizovala naftnog diva i osnovala javno preduzeće. U sastav Ine ušla je i INA-Trgovina, jedinstveno preduzeće nastalo u decembru 1989. godine, a među devet tadašnjih osnovnih organizacija udruženog rada razmeštenih po republikama bivše Jugoslavije, bile su i poslovne jedinice u Beogradu, Novom Sadu, Kraljevu, Jagodini (tadašnje Svetozarevo), Nišu i Prištini, koje nisu imale svojstvo pravne osobe. Kako ističu u Ini, „Beopetrol“ je registrovan mimo svih tada važećih propisa.\nPrema navodima „Nacionala“ razlog za uznemirenost Cvetkovića leži u činjenici da bi „Inina pobeda bila presedan, koji bi, osim u srpskoj javnosti, negatovno odjeknuo i među svim bivšim, sadašnjim i budućim investitorima u Srbiji, jer bi se svako od njih pitao da li mu je država Srbija prodala imovinu, čiji zapravo nije vlasnik, a osim mogućih tužbi i odšteta, to bi od srpskih privatizacija definitivno odvratilo svakog opreznijeg stranog investitora“. Takođe, vlasnik Ine, mađarski MOL, neće se odreći odštete, a u slučaj se može uključiti i Evropska unija. Evo, vidite šta je sve napravio „čuveni“ privatizacioni tandem Srbije „Cvetković-Vlahović“. A da ne govorimo o njihovim „uspesima“ prilikom prodaje smederevskog „Sartida“ američkom „US Stilu“ protivno svim interesima Srbije, kao i zaposlenih u nekadašnjem privrednom gigantu.\nAleksandar Vlahović i dalje bitno utiče na ekonomske odluke Vlade Srbije\nA SRPSKA IMOVINA\n„Tužba kompanije INA protiv Srbije, zbog dela imovine privatizovanog ‘Beopetrola’, podstakla je raspravu u Srbiji o povraćaju imovine srpskih preduzeća u Hrvatskoj, koja, prema procenama srpske strane, vredi više od dve milijarde evra“, objavio je hrvatski ‘Tportal’“.\nMeđu firmama koje najviše potražuju, kako se navodi, ističu se „Naftna industrija Srbije“, „Jat ervejz“, odnosno bivši JAT, zatim „Karneks“, „Geneks“, „Ineks“, Srpske železnice, „Simpo“ iz Vranja i mnoge druge. Prema tvrdnjama iz NIS-a, veći deo tražene imovine, čija vrednost se procenjuje na oko 400 miliona evra, jeste prodat, a benzinskim pumpama upravlja INA. NIS planira da, sudskim putem, traži povraćaj 30 benzinskih pumpi, zatim odmarališta u Rovinju, Makarskoj, na Hvaru i Braču, udeo u Jadranskom naftovodu, nekoliko skladišta i brojne poslovne prostore u Hrvatskoj.\nNajkapitalnija vrednost odnosi se na JANAF, na naftovod u kojem je NIS učestvovao i samo u primarnom punjenju, iznosa od nekoliko stotina miliona dolara. Pre devet godina, „Jat ervejz“ podneo je tužbu protiv Hrvatske i „Kroacija erlajnsa“.\nTužba je svakako jedan od načina regulisanja odnosa legalnim putem, ali je činjenica da je na sastanku stalnog mešovitog komiteta u septembru 2009. godine doneta preporuka kojom se vladama država sukcesora preporučuje da zaključe bilateralne sporazume.\n„I prehrambena kompanija ‘Karneks’, u vlasništvu britanskog investicionog fonda ‘Ašmor’, sprema se da svoja skladišta i lokale u Rijeci, Splitu i Zagrebu zatraži sudskim putem“, navodi hrvatski „Tportal“.\nI hrvatska i srpska strana nacionalizovale su većinu imovine preduzeća iz drugih republika. Uredbom Vlade iz 1991. godine, Hrvatska je nacionalizovala 318 objekata u vlasništvu pravnih lica, sa sedištem na teritoriji Srbije, i dala ih na raspolaganje Hrvatskom fondu za privatizaciju, koji je već prodao 158 objekata.\nUprkos nerešenim imovinskim pitanjima, taj Fond je devedesetih godina, pokrenuo prodaju imovine. Do 2002. prodato je 158 objekata, 30 je dodeljeno na korišćenje, za 40 zgrada se vode sporovi, dok je 91 objekat slobodan. Posle protesta sa srpske strane, HFP je 2002. prestao da prodaje imovinu Srbije, ukazujući da je usledio zahtev za povraćajem imovine i tužba međunarodnom sudu, u jesen 2003. godine. Kako je u Srbiji proces privatizacije tekao sporije, prodati su udeli u samo 32 firme iz bivši jugoslovenskih republika, za ukupan iznos od 3,3 miliona evra. Kada je Agencija za privatizaciju Srbije, pre dve godine, odlučila da proda znatniju imovinu preduzeća iz bivših republika koja se nalazi u Srbiji, usledili su diplomatski protesti, pa je taj postupak obustavljen. Na prodaju čeka više od stotinu firmi čiji vlasnici nisu iz Srbije. Srpska strana tvrdi da hrvatske vlasti otežu sa potpisivanjem bilateralnog sporazuma o rešavanju pitanja „zaostale imovine“, upravo zato što bi trebalo da plate mnogo veću odštetu. Pritom, jedino u slučaju prodaje „Beopetrola“ država Srbija se obavezala da će da bude garant i da će snosi troškove eventualne štete…\nSada je još jednom potvrđeno da se nastavlja sa kontinuitetom uništavanja srpske privrede, a među najodgovornijima za takvo stanje je svakako i sadašnji predsednik Vlade Srbije, a pre toga ministar finansija i direktor Agencije za privatizaciju – Mirko Cvetković, sa svojim najbližim saradnicima na svim dosadašnjim dužnostima u državnim organima Srbije…


Demantij na navode ministra Mektića\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske demantuje i osuđuje navode ministra bezbjednosti BiH Dragana Mektića, o mogućnostima da „policija krene na narod“. Policija Republike Srpske je uvijek djelovala u interesu građana Republike Srpske i nastaviće da služi građanima i zaštiti ustavnog poretka Republike Srpske.\nTakođe, iznošenje pretpostavki od strane ministra Mektića da je Ministarstvo umiješanou slučaj Davida Dragičevića, koji je on okvalifikovao kao ubistvo, kao i da je značajno doprinijelo da se ovaj slučaj ne rasvijetli, predstavlja najneprimjereniji i najgrublji način optuživanja Ministarstva, bez ijednog dokaza.\nMinistar Mektić, od svog prvog pojavljivanja na skupu na Trgu Krajine, kada je obećao da će dati sve resurse i kapacitete Ministarstva bezbjednosti BiH kako bi riješili slučaj pokojnog Davida Dragičevića, pa do sinoć, kada je obećao podršku i sve resurse Srpske demokratske stranke ako policija krene na narod, nije uradio ništa kako bi doprinijeo rasvjetljavanju ovog slučaja.\nOvo je samo retorika ministra Mektića, bez ikakvog praktičnog značaja za rješavanje slučaja. Šta više, ova retorika je kontraproduktivna i kod građana stvara strah i nepovjerenje u sopstevene institucije.\nOvo nije prvi put da ministar Mektić prikuplja političke poene za sebe i svoju stranku pokušavajući da uvede anarhiju u RS stvarajući jaz između građana i institucija Repbulike Srpske, ali korištenje tragične pogibije dvadesetjednogodišnjeg mladića je daleko najmorbidniji pokušaj.


– Osnov lečenja stomačne viroze kod školske dece je da im se u kućnim uslovima adekvatno nadoknadi izgubljena tečnost – objašnjava dr Milovanović.\n– Kod njih ne treba biti uporan sa kućnom rehidratacijom, već ih što pre dovesti kod lekara da se utvrdi uzrok povraćanja ili proliva i započne sa adekvatnom nadoknadom tečnosti u bolničkim uslovima – kaže dr Milovanović. – Obično se tada uradi i analiza stolice i to koprokultura kada se sumnja na bakterije ili brzi antigenski testovi kada se sumnja na virusne prouzrokovače: rota, adeno i noro virus. Potrebno je naglasiti da podoji do šest meseca smanjuju učestalost i težinu crevnih infekcija.\n– Krv u stolici kod dece najčešće ukazuje na bakterijsku crevnu infekciju ili na komplikaciju crevne infekcije, kao što je invaginacija i ona svakako zahteva što ranije javljanje lekaru – kaže naš sagovornik.


"Aurora-Kov" - novi ruski brend - 05.07.2021, Sputnik Srbija\n"Aurora-Kov" - novi ruski brend\nVakcina protiv virusa korona "Epivakkorona-N" biće registrovana pod brendom "Aurora-Kov" (Aurora-CoV), navodi se u zajedničkom saopštenju Rospatenta i Državnog... 05.07.2021, Sputnik Srbija\nKako se naglašava, robni znak "Aurora-Kov" će se koristiti kao oznaka za novu generaciju vakcine "Epivakkorona" koja se trenutno nalazi u fazi testiranja.Rukovodilac Rospatenta Grigoriй Ivlijev je naglasio da se "pitanju zaštite vakcina domaće izrade prilazi kompleksno, tj. patentira se, ne samo supstanca, sastav prve i druge komponente vakcine, već i načini upotrebe, dobijanje određenih komponenti, kao i različitih formi vakcina".On je naglasio da registracija robnog znaka na patentiranom proizvodu daje posebnu prednost prilikom njegovog plasiranja na strana tržišta.Ruski Državni naučni centar za virologiju i biotehnologiju „Vektor“ saopštio je ranije da je predao dokumenta za registraciju vakcine „EpiVakKorona N“.Pročitajte još:\n16:15 05.07.2021 (Osveženo: 01:15 26.08.2021)\nVakcina protiv virusa korona "Epivakkorona-N" biće registrovana pod brendom "Aurora-Kov" (Aurora-CoV), navodi se u zajedničkom saopštenju Rospatenta i Državnog naučnog centra za virusologiju i biotehnologiju "Vektor".\n"Rospatent je doneo odluku da registruje robni znak "Aurora-Kov". Zahtev pod brojem 2021738390 predao je Državni naučni centar za virusologiju i biotehnologiju Vektor Rospotrebnadzoru 18. juna 2021. godine", navodi se u saopštenju.\nKako se naglašava, robni znak "Aurora-Kov" će se koristiti kao oznaka za novu generaciju vakcine "Epivakkorona" koja se trenutno nalazi u fazi testiranja.\nRukovodilac Rospatenta Grigoriй Ivlijev je naglasio da se "pitanju zaštite vakcina domaće izrade prilazi kompleksno, tj. patentira se, ne samo supstanca, sastav prve i druge komponente vakcine, već i načini upotrebe, dobijanje određenih komponenti, kao i različitih formi vakcina".\nOn je naglasio da registracija robnog znaka na patentiranom proizvodu daje posebnu prednost prilikom njegovog plasiranja na strana tržišta.\nRuski Državni naučni centar za virologiju i biotehnologiju „Vektor“ saopštio je ranije da je predao dokumenta za registraciju vakcine „EpiVakKorona N“.


Od ponedjeljka anketa o radnoj snazi u BiH - Radio Srebrenik\nOd ponedjeljka anketa o radnoj snazi u BiH\nAgencija za statistiku Bosne i Hercegovine, u saradnji s entitetskim zavodima za statistiku, od ponedjeljka, 10. aprila, počinje provoditi, dvanaestu po redu, anketu o radnoj snazi u BiH, javlja Anadolu Agency (AA).\nAnketa će se provoditi na prostoru cijele Bosne i Hercegovine u periodu od 10. do 23. aprila 2017. godine na reprezentativnom uzorku od 10.629 slučajno odabranih domaćinstava.\nAnketiranje će raditi anketno osoblje akreditirano od strane Agencije za statistiku BiH, Federalnog zavoda za statistiku FBiH i Republičkog zavoda za statistiku RS.\nCilj i svrha ankete o radnoj snazi je da se, u skladu sa metodološkim pravilima i načelima Međunarodne organizacije rada (ILO) i metodološkim preporukama Evropskog statističkog ureda (EUROSTAT), dobiju podaci o osnovnim radnim karakteristikama stanovništva u Bosni i Hercegovini i uradi procjena ukupne radne snage.\nPodaci o ukupnom broju zaposlenih i nezaposlenih osoba iz administrativnih izvora i ankete o radnoj snazi razlikuju se, i nisu uporedivi, zbog različitog metodološkog pristupa. Administrativni izvori obuhvataju broj zaposlenih u pravnim subjektima, obrtu i srodnim djelatnostima i broj registrovanih nezaposlenih u zavodima za zapošljavanje.\nAnketom o radnoj snazi obuhvaćene su i registrovane i one osobe koje se zvanično vode kao nezaposlene ili neaktivne ali obavljaju povremene i privremene poslove i za te poslove primaju platu (kao što su: samozaposleni u poljoprivredi, neplaćeni pomažući članovi domaćinstva, zaposleni po ugovoru o djelu, privremeno ili povremeno zaposleni i zaposleni u neformalnoj ekonomiji).\nBroj nezaposlenih dobijen putem ankete o radnoj snazi je jedini međunarodno uporedivi indikator nezaposlenosti u BiH. Statističke institucije Bosne i Hercegovine garantuju da će, u skladu sa Zakonom o statistici BiH i Zakonom o zaštiti ličnih podataka, odgovori na postavljena pitanja biti strogo povjerljivi, da će ispitanici ostati potpuno anonimni i mole građane za aktivnu saradnju u realizaciji ove važne aktivnosti.\nPrethodni članakObavještenje za poljoprivrednike\nNaredni članakJavni poziv za angažovanje volontera sa završenom visokom i višom stručnom spremom


O čemu misle udate žene – BiGportal.ba\nOvo istraživanje na tragu je statistike koja kaže da su u skoro 70 posto slučajeva žene te koje iniciraju razvod. Autorka knjige “Prvo ubijte bračne savetnike” Lora Dojl kaže da to ne znači da su muškarci zadovoljniji brakom, već da su žene spremnije da nešto urade kad su nesrećne.\nPripadnice nežnijeg pola navikle su da redovno analiziraju vezu kako bi odlučile da li je njihova emotivna “investicija” isplativa. Muškarci su, s druge strane, skloni da vezu posmatraju iz više delova, pa iako će im neki bolan događaj izazvati stres, mala je verovatnoća da će uticati negativno na ceo odnos. Mnogo takvih događaja mora da se “nakupi” kako bi se kod muškaraca upalila lampica da preispitaju ceo odnos.


Daleko smo iza komšija: Zdravstvo u BiH najgore u regionu\nZdravstvo u BiH najgore je u regionu, što potvrđuju podaci Svjetskog ekonomskog foruma, prema kojem je BiH od 134 zemlje na 89. mjestu, daleko iza Srbije, Crne Gore i Hrvatske.\nPrema izvještaju Svjetskog ekonomskog foruma za prošlu godinu najboljim zdravstvenim sistemom i kvalitetom u zdravstvenim ustanovama može se pohvaliti Crna Gora, koja je na 33. mjestu. Srbija je na 50, Hrvatska na 48. mjestu, Makedonija je 69, dok je Albanija na 56. mjestu.\nPrema riječima predsjednika Sindikata zdravstva i socijalne zaštite RS Milenka Granulića, trebalo bi hitno promijeniti mnogo stvari u samom funkcionisanju zdravstvenog sistema, kako u RS, tako i u BiH.\n- Naš zdravstveni sistem n bolje bi mogla da “pomakne” samo bolja edukacija zdravstvenih radnika i poboljšanje kvaliteta zdravstvenih ustanova, za šta je potrebno mnogo novca - istakao je Granulić.\n- Kada su u pitanju uslovi rada zdravstvenih ustanova, najalarmantnija situacija je u bolnici “Kasindol” u Istočnom Sarajevu - kazao je Granulić.\nIstakao je da bi do rješenja problema u zdravstvu svakako dovela i racionalnija potrošnja zdravstvenih ustanova.\n- Primanja zdravstvenih radnika nisu na uzornom nivou, što je opet posljedica nedostatka sredstava. Na našim prostorima se izdvaja najmanje novca po glavi stanovnika za zdravstveno osiguranje, odnosno svega oko 190 eura, dok je u Srbiji taj iznos 240 eura, a u Sloveniji čak oko 1.000 eura - dodao je Granulić.\nI u Fondu zdravstvenog osiguranja RS kažu da prilikom poređenja zdravstvenog sistema RS sa zemljama okruženja treba imati u vidu da su izdvajanja za zdravstvo po glavi stanovnika u RS najniža.\n- Ipak, najbolji indikator razvoja zdravstva u RS je smanjeno upućivanje osiguranika na liječenje izvan Srpske - istakli su u Fondu.\nKoliko je situacija u pojedinim zdravstvenim ustanovama loša, najbolje pokazuje primjer nekoliko bolnica u Srpskoj koje su se zbog teške materijalne situacije našle pred blokadom računa.\nNajgora situacija je u bolnicama u Doboju i Istočnom Sarajevu, koji imaju višemilionska dugovanja.\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite RS Ranko Škrbić obećao je prije desetak dana na sastanku sa direktorima tih bolnica da će iznađi rješenje kako bi bili sanirani ovi problemi.\nU Sindikatu zdravstva upozoravaju da uskoro neće imati ko da nas liječi, zbog toga što veliki broj ljekara odlazi iz RS da radi u drugim zemljama.\n- Zbog boljih plata naši ljekari sve više odlaze u Sloveniju i razne druge zemlje, zbog čega se mi suočavamo sa nedostatkom specijalističkog kadra u gotovo svim granama - istakao je Granulić za Glas Srpske.


DODIK: HDZ BiH štiti interese Hrvata i ne želi centraliziranu BiH | Poskok\nDODIK: HDZ BiH štiti interese Hrvata i ne želi centraliziranu BiH\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je cilj posebne sjednice Narodne skupštine o radu predstavnika Srpske u institucijama BiH zaštita vitalnih, nacionalnih i državnih interesa Srpske.\n“Ovakvo masovno kršenje prava Republike Srpske u pogledu zastupanja zajedničkih institucija koje su činili predstavnici Saveza za promjene nije zabilježeno u ranijem razdoblju”, rekao je Dodik novinarima u Trebinju. On je istakao da je jedino mjesto na kojem o tome treba raspravljati Narodna skupština Republike Srpske.\nNa pitanje da prokomentira sve glasnije pozive HDZ-a BiH da SNSD uđe Vijeće ministara BiH, Dodik, koji je i lider SNSD-a, rekao je da je to razumljivo i logično jer HDZ BiH štiti interes hrvatskog naroda i ne želi centraliziranu BiH.\n“SNSD i HDZ BiH imaju određeno partnerstvo i pokazalo se da je HDZ dosljedan u smislu svoje polazne koncepcije, a to je da se oni koji su dobili vlast u entitetima trebaju odraziti i na zajedničkoj razini”, rekao je Dodik, javlja Srna. On je istaknuo da u slučaju Republike Srpske nije tako i da je stoga očito što ima sve većih problema.\n“Jedan od tih problema je i činjenica da su predstavnici SDS-a u Vijeću ministara `propustili` Nacrt ugovora između BiH i Islamske vjerske zajednice, koji ne odražava ono što je interes i što omogućava jednaka prava vjernika u BiH”, naglasio je Dodik. Dodao je da zbog toga Vijeće ministara, kao takvo, ne može imati podršku gotovo pola BiH, odnosno i Republike Srpske.\nPrema njegovim riječima, HDZ BiH, kao stranka štiti interese Hrvata i apsolutno joj odgovaraju partneri koji bi u vlasti u BiH na realan način postavili odnose između Srba, Hrvata i Bošnjaka.\n“SDA ima idealistički pristup u smislu svojih ideja oko BiH, sve više centralizirane, ali svi idealizmi su i utopije, tako da se njihova politička aktivnost može tretirati na taj način”, rekao je Dodik. Napomenuo je kako je SNSD ranije bio u zajedničkim institucijama s SDA na partnerskom odnosu zato što, kako je rekao, “nitko nikoga nije birao”.\n“Mi smo predstavljali Republiku Srpsku, a oni Bošnjake u Federaciji BiH, kao i hrvatski predstavnici Hrvate. Sada su dobili predstavnike koji im odgovaraju, pa je razumljivo što se SDA tako ogorčeno bori za ostanak SDS-a i tog nekog Saveza za promjene koje dokazuje i pokazuje svoje antisrpsko djelovanje na razini BiH”, rekao je Dodik.\nDodik je također rekao da je Centralna banka BiH formirana kao zajednička institucija dva entiteta i da bi takva trebalo i da ostane.\n“O njenoj nadležnosti ne mogu odlučivati zajedničke institucije, već entiteti, ali kada imate predstavnike kakvi su ovi navodno naši, onda možete svašta očekivati”, rekao je Dodik.\nPredsjednik Republike Srpske izjavio je i kako visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko uporno nastavlja s antiustavnim aktivnostima. On je istaknuo da se Inzko arogantno ponaša, jer smatra da ima podršku oporbe u Republici Srpskoj, a vlasti na razini BiH da može takve neistinite stvari predstavljati ne samo javnosti u Srpskoj, nego i u izvješću Vijeću sigurnosti.


Potpredsednik Narodne stranke i poslanik Miroslav Aleksić izjavio je da predsednik Srbije Aleksandar Vučić preko državnog revizora Duška Pejovića prikriva da je firma GIM "opljačkala fabrike za proizvodnju oružja za 20 miliona dolara, kao i pljačku gradjana koju je Telekom Srbija obavio kupovinom kablovskih operatora za 500 miliona evra, iako su vredeli i 19 puta manje".\nBetaJanuar 28, 2020\n“Firma GIM, u kojoj je agnažovan otac ministra unutrašnjih poslova Branko Stefanović, uzela je na ime provizija 20 miliona dolara više nego što je bilo predvidjeno ugovorima sa preduzećima ‘Krušik’ iz Valjeva, ‘Prva petoletka Namenska’ iz Trstenika i ‘Sloboda’ iz Čačka”, rekao je Aleksić na konferenciji za novinare u Skupštini Srbije.\nOn je istakao da je državni revizor utvrdio nepravilnosti, ali da nije podneo prijavu protiv GIM-a, čime je postao “saučesnik u pljački”, i samo je preporučio da se od “komisionara zahteva da dostavljaju obračune komisione prodaje sa pripadajućom dokumentacijom”.\n“Zato će Narodna stranka tužilaštvu podneti krivične prijave protiv revizora Pejovića i Državne revizorske institucije, bivšeg direktora ‘Krušika’ Mladena Petkovića, direktora ‘Prve petoletke Namenska’ i ‘Slobode’, kao i protiv Nadzornog odbora i rukovodstva Telekoma”, rekao je Aleksić.\nOn je objasnio da je firma GIM u 2017. i 2018. godini na ime komisione provizije uzela 16.403.778 dolara više nego što je bilo predvidjeno ugovorima sa ‘Krušikom’, a u slučajevima ‘Slobode’ i ‘Prve petoletke’ 1.920.000 dolara i 1.640.560 dolara više.\n“GIM je, dakle, uzeo ukupno 19.964.338 dolara od kojih je toj firmi, prema ugovorima, pripadalo svega pet odsto. Revizor je utvrdio da je GIM bez saglasnosti fabrika namenske industrije menjao ugovoreno prodajnu cenu komisione robe”, rekao je Aleksić.\nNaveo je da je su svi podaci iz izveštaja DRI poznati i Vučiću i predsednici Vlade Srbije Ani Brnabić, što je dokaz da iza “pljačkanja namenske industrije” stoji vrh režima.\n“Znali su i da je Telekom kupio kablovskog operatora ‘Kopernikus’ za 195 miliona evra, iako je vredeo samo 10 miliona, a ‘Radijus vektor’ za 110 miliona evra, iako je vredeo tek 4,5 miliona. Poredjenja radi, PKB, koji ima 17.000 hektara zemlje, prodat je za 105 miliona evra. Telekom, u državnom vlasništvu, nije dve godine isplaćivao dividende gradjanima i uzeo je kredit da bi mogao da kupi kablovske operatore”, rekao je Aleksić.


Home / Tag Archives: PU Vranje\nSaopstenje 6 дана ago\tHRONIKA, Vranje 0\nDvojica vozača pijani upravljali autom, jedan sleteo sa puta\nSaopstenje 7 дана ago\tHRONIKA, Vranje 0\nSaobraćajna policija u Vranju, tokom vikenda, zadržala je četrdesetčetvorogodišnjeg vozača koji je upravljao “mercedesom” sa 2,09 promila alkohola u organizmu, kao i dvadesetsedmogodišnjaka iz Vranja koji je vozio “opel” sa 1,53 promila, a potom sleteo s puta. U ovoj saobraćajnoj nezgodi niko nije povređen. Vozačima su podnete prekršajne prijave iz …\nUpravljao autom pod dejstvom kanabisa\nSaopstenje 2 седмице ago\tHRONIKA, Vranje 0\nSaobraćajna policija u Vranju juče je, tokom redovne kontrole, zaustavila tridesettrogodišnjeg vozača automobila „bmv“ iz ovog grada koji je vozio pod dejstvom kanabisa. Određeno mu je zadržavanje do 12 sati i protiv njega je podneta prekršajna prijava iz Zakona o bezbednosti saobraćaja – navodi se u saopštenju PU Vranje.\nU dane novogodišnjih praznika sankcionisano 7 vozača zbog vožnje pod dejstvom alkohola i droge\nSaobraćajna policija Policijske uprave u Vranju, tokom novogodišnjih praznika, zadržala je sedmoro vozača, šestoro koji su vozili pod dejstvom alkohola i jednog koji je vozio pod dejstvom psihoaktivnih supstanci. Patrola je u Vranju iz saobraćaja isključila dvoje vozača starosti 46 i 43 godine koji su upravljali automobilima marke „opel“ sa …\nU podu automobila sakrio 30 kilograma marihuane\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Vranju uhapsili su G. A. (1989), državljanina Republike Bugarske, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Policija je na isključenju sa auto-puta kod Vladičinog Hana zaustavila „audi“ kojim je upravljao osumnjičeni i u specijalno napravljenom …\nObili rezervoare kamiona pa istočili veću količinu nafte\nSaopstenje 4 седмице ago\tHRONIKA, Vranje 0\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Vranju rasvetlili su tri teške krađe i krađu i, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Vranju, podneli krivičnu prijavu u redovnom postupku protiv dvadesetjednogodišnjeg i osamnaestogodišnjeg muškarca iz ovog grada, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili ova krivična dela. Sumnja se da su oni, …\nUpravljao autom sa 2,66 promila alkohola u krvi\nPripadnici saobraćajne policije u Trgovištu juče su, u redovnoj kontroli, zaustavili dvadesetdevetogodišnjeg vozača „renoa“ iz Trgovišta koji je vozio sa 2,66 promila alkohola u organizmu i vozilom koje nije upisano u jedinstveni registar. Vozaču je određeno zadržavanje do 12 sati i protiv njega su podnete prekršajne prijave iz Zakona o …\nNa Preševu zaplenjena marihuana i amfetamin\nSaopstenje 4 седмице ago\tHRONIKA, Opštine, Vranje 0\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave granične policije, u saradnji sa Upravom carine zaplenili su oko kilogram marihuane i manju količinu amfetamina i uhapsili bugarskog državljanina I. D. (1995) i državljanina Severne Makedonije M. S. (1991) zbog postojanja osnova sumnje da su učinili krivično delo neovlašćeno držanje opojnih droga. Policija je …\nIskoristio nepažnju radnice pa iz prodavnice ukrao novac\nSaopstenje 13/12/2021\tHRONIKA, Vranje 0\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Bosilegradu, brzom akcijom, uhapsili su N. A. (1997) iz okoline ovog grada, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo razbojnička krađa. Sumnja se da je on, 10. decembra ove godine, u večernjim satima, ušao u jednu prodavnicu u Bosilegradu dok je radnica bila …


Američki sekretar za unutrašnju bezbjednost DŽon Keli rekao je danas da će nova zabrana za migrante biti bolje pripremljena i primjenjena kako se ne bi ponovio haos koji je izazvala prva.\nAmerički predsjednik Donald Tramp rekao je 6. februara da će izdati novu izvršnu uredbu o migrantima naredne sedmice, nakon što su federalni sudovi suspendovali prethodnu zabranu jer je su njena "meta" bili muslimani.\nKeli je rekao je na Minhenskoj konferenciji o bezbjednosti da je administracija bila iznenađena ovom odlukom suda i da sada želi da uradi bolji posao.\n"Mislim da će predsjednik objaviti mnogo oštriju, ali i jednostavniju verziju zabrane. Imali smo vremena da razmislimo i da se postaramo da niko ne bude uhvaćen u sistem", rekao je on, prenio je AFP.\nPrema prvoj naredbi, bio je zabranjen ulaz licima iz sedam većinski muslimanskih zemalja na period od 90 dana, kao i izbjeglicama na 120 dana, osim onima iz Sirije, za koje je zabrana ulaza neograničena.\nKeli je rekao da će sva lica koja imaju urednu Zelenu kartu biti puštena u SAD.


Prašović pred Okolija: Nema straha, plan je spreman - Sportklub\nPrašović pred Okolija: Nema straha, plan je spreman\nVesti borilački sportovi Autor:Svetozar Janičić20. sep. 202114:58 > 15:00\nBokserska uzbuđenja, na vrhunskom nivou, se smenjuju kao na filmskoj traci. Dejan Dinamit Zlatičanin je posle velike borbe i 12 paklenih rundi, poražen u borbi za Silver WBC titulu od Zaura Abdulavea u Jekaterinburgu, a sada u ring ulazi Dilan Prašović.\nMladi Novljanin će se 25. septembra na stadionu u Totenhemu, boriti za WBO titulu prvaka sveta u kruzer kategoriji, a duel sa braniocem trona, sjajnim Britancem, Lorensom Okolijem, biće poslednji meč uoči borbe večeri, a u pitanju je okršaj Entoni Džošue i Aleksandra Usika.\nDilan se više od tri meseca priprema za meč koji sledi, a trening kamp je odradio u Nemačkoj. Na papiru, Okoli je favorit, ali je Dilan mnogo puta pokazao da je borac bez mane i straha, da poseduje sjajnu tehniku, snagu…\n“Ovo je najveće iskušenje u mojoj karijeri. Na talonu je svetska titula u WBO verziji, a u ringu ću se boriti sa fenomenalnim Okolijem. Maksimalno sam spreman, žestoko sam radio u proteklom periodu i spreman sam za veliku borbu. U ovom momentu mogu da obećam da ću dati sve od sebe da san postane java, da stignemo do titule prvaka sveta”, poručio je Dilan Prašović.\nLorens Okoli je do titule došao u martu ove godine, kada je pobedio Poljaka Kšištofa Glovackog, što mu je bio 16. trijumf u isto toliko borbi.\n“Lorens Okoli je Izuzetno je kvalitetan bokser, sa izuzetnim fizičkim karakteristikama, koje mu daju prednost u odnosu na većinu boraca. Imam taktiku, ali neka to bude iznenađenje, pokazaću je u ringu”, naglasio je Prašović, koji, takođe neporažen ulazi u borbu za WBO titulu – 15 pobeda, od čega 12 prekidom.\nDilan Prašović, borac bez mane i straha biće deo velikog bokserskog spektakla, koji ljubitelji borilačkih sportova očekuju sa nestrpljenjem. Iako je fokusiran na meč sa Okolijem, Dilan je prokomentarisao i duel između Džošue i Usika.\n“Teško je prognozirati ishod, ali blagu prednost dajem Džošui, iako navijam za Usika”, rekao je Prašović.\nLjubiteljima boksa u Crnoj Gori i regionu ostaje da požele mnogo sreće Dilanu Prašoviću u meču koji sledi.\nAnthony JoshuaDilan PrašovićLawrence OkolieOleksandr Usyk


IZVOZ OD 10 MILIONA - Glas Podrinja\nVELIKI POTENCIJALI SLOBODNE ZONE\nIZVOZ OD 10 MILIONA\nU okviru Slobodne zone „Šabac“ trenutno posluje šest firmi, pet stranih i jedna domaća. Promet u šabačkoj Slobodnoj zoni prošle godine iznosio je 10 miliona evra, dok je kroz investicije u ovaj prostor uloženo oko tri miliona evra\nSlobodna zona „Šabac“ postoji od 2009. godine. Od početnih 35 hekatara u okviru Robno transportnog centra, proširenjima iz 2011. i 2015. godine Slobodna zona proširila se na 245 hektara, što je čini jednom od najvećih zona u Srbiji.\n- Trenutno u Slobodnoj zoni posluje šest korisnika, pet italijanskih i jedna domaća kompanija. To su „Veskovini“, „Vokakel“, „Kamoci“, „ODS“, „Bijeme“ i domaći „Dimeks“. Iz godine u godinu Slobodna zona „Šabac“ beleži pozitivan trend rasta, te je samo u prošloj godini promet kroz Slobodnu zonu „Šabac“ iznosio preko 10 miliona evra, a imali smo i tri miliona evra investicija, kaže Violeta Šestić, saradnica gradonačelnika za privredu.\nPoslovanje u okviru slobodnih zona donosi niz pogodonosti.\n- Najznačajnije pogodnosti su oslobađanje od plaćanja poreza na dodatu vrednost i carine za uvoz i izvoz robe, repromaterijala i opreme. Pored toga, u slobodnim zonama ne plaća se PDV za potrošnju energenata, prevoza i ostalih usluga koje su povezane sa unosom robe u Slobodnu zonu, dodaje naša sagovornica.\nNi na promet između poslovnih subjekata koji rade u nekoj od slobodnih zona u Srbiji ne plaća se porez na dodatu vrednost. Izvozna orijentisanost je takođe bitno obeležje slobodnih zona.\n- Trenutno, najviše proizvedenih roba u Slobodnoj zoni „Šabac“ odlazi u kragujevački „Fijat“, koji takođe posluje u režimu slobodne zone. Veliki deo proizvodnje završava u inostranstvu, najviše u Italiji, kaže naša sagovornica.\n„Prednosti šabačke Slobodne zone ogledaju se i u tome što je jedina Slobodna zona na području Severozapadne Srbije, što svakako može biti primamljivo za nove investitore. Postojeći poslovni subjekti očekuju porast proizvodnje i izvoz na nova tržišta.“\nPOHVALE OD MINISTARSTVA FINANSIJA\nKako izgleda Slobodna zona „Šabac“ u poređenju sa drugim slobodnim zonama u Srbiji?\n- U Srbiji postoji 14 slobodnih zona. Uprava za slobodne zone pri Ministarstvu finansija je, prema kriterijumima geografske pozicije i odnosa lokalne samouprave prema investitorima, ocenila Slobodnu zonu „Šabac“ kao jednu od dve zone u Srbiji koje imaju najveći potencijal, kaže Šestićeva.


Pozajmice Ilok – Odaberi najbolju ponudu pozajmica Ilok - Brzikrediti24\nNapredak tehnologije omogućio je da se do pozajmica može doći u samo nekoliko klikova. Ukoliko vas zanimaju pozajmice do kojih možete doći uz minimalno gubljenje vremena, bez obimne papirologije i čekanja u redovima, na pravom ste mjestu. Što se tiče pozajmice Ilok, istraživanja Agencije za bankarstvo ukazuju na to da je preko 87% Hrvata koristilo brze, odnosno hitne pozajmice i da je velika većina zadovoljna uslugom.\nIstraživanja Agencije za bankarstvo su takođe pokazala da je od 6.767 stanovnika koji žive u gradu Ilok, više od 90% je kreditno zaduženo, bez obzira na vrstu i namjenu kredita. Mnogi građani grada Ilok su takođe koristili kratkoročne, brze pozajmice i bez obzira na njihovu nepopularnost zbog visoke efektivne kamatne stope, ipak su bili zadovoljni kompletnom uslugom.\nPozajmice Ilok dostupne svima uz par jednostavnih koraka do novca


Stiven Sejbo, Izvršni direktor Transatlantske akademije Nemačke Maršalove fondacije u Vašingtonu.\nBritanija je krenula u nepoznate vode kada su birači odlučili da zemlja napusti Evropsku uniju, ostavljajući analitičarima i zvaničnicima da protumače kakve su posledice bregzita po samu Britaniju, EU i odnose Britanije sa SAD. To su bila i pitanja koja je koleginica Jela Defrančeski postavila Stivenu Sejbu, izvršnom direktoru Akademije za transatlantske odnose Nemačkog Maršalovog fonda u Vašingtonu.\n“Bio je to glas protiv globalizacije, kosmpolitizma, i svega onoga što je izgrađeno posle Drugog Svetskog rata – otvorena Evropa, otvorene zajednice. Sada su suočavamo sa društvima punim strepnje, zabrinutim zbog stranaca, zabrinutim za budućnost. Britaniji takođe izgleda predstoji dalja fragmentacija. Teško da će Škotska hteti da ostane deo Ujedinjenog kraljevstva, pitanje je šta će se dogoditi sa Severnom Irskom. Drugim rečima iz ovog neće izaći Ujedinjeno Kraljevstvo, već “mala Engleska.”\n“To su prilično loše vesti za SAD. Ne vidim da ovo novo Ujedinjeno Kraljevstvo može da bude snažan američki partner. Ujedinjeno Kraljevstvo, koje se sve više i okreće usko-nacionalnim interesima biće manje pouzdan partner za Ameriku. Njeni finansijski i spoljnotrgovinski interesi, na primer, sve više okreću Britaniju ka Aziji. Već je i sam Kameron izjavljivao da bi za Britaniju bilo korisno da se pridruži kineskoj džinovskoj banci za ekonomski razvoj. Mislim da bi moglo da dodje do američke preorijentacije na Nemačku, kao najvažnijeg transatlanskog partnera SAD.”\nBregzit se dogodio posle serije teških ekonomskih i drugih udara koji su zadesili i Evropu i Britaniju - od finansijske krize 2008. i masovnog ulaska imigranata, do pojačane opasnosti od terorizma - što se pokazalo ne samo kao dodatni ekonomski, već i sociološki stres za Britanju, zaključio je Sejbo.


Krivični postupci - TomislavDjordjevic.com\nDužnost policije, tužilaštva i sudstva je da zaštite građane - od kriminala, ali i od lažnih i zlonamernih optužbi. Da li je moguće da čovek provede 9 meseci u pritvoru i bude optužen bez jednog jedinog dokaza protiv njega? Ako sistem ne funkcioniše kako treba, sve je moguće.\nPrimer Tomislava Đorđevića ukazuje na potpuno odsustvo nezavisnosti u radu policije i tužilaštva, pa čak i razloge za ozbiljnu zabrinutost po pitanju rada sudstva. Samostalnost i nezavisnost državnih organa koji učestvuju u krivičnom postupku, proklamovane u zakonskim rešenjima, ostaju samo mrtvo slovo na papiru u slučajevima gde se država pojavljuje kao zainteresovana strana.\nKao odgovor na tužbe Tomislava Đorđevića protiv državne institucije u cilju zaštite svojih imovinskih prava, pojavljuju se inscenirani krivični postupci. U kreiranje optužbi umešan je narodni poslanik Boško Ristić, tada istaknuti član Demokratske stranke, predsednik skupštinskog odbora za pravosuđe i član Visokog saveta sudstva i Državnog veća tužilaca. Ova dva tela odgovorna su za sprovođenje reforme pravosuđa i reizbor tužilaca i sudija.\n6. avgusta 2010. godine uz organizovanu medijsku kampanju Tomislav Đorđević je uhapšen sa bivšim menadžmentom preduzeća Ribarsko gazdinstvo zbog navodnih malverzacija u tom preduzeću. Direktor policije Milorad Veljović u nacionalnim vestima proglašava privedene krivim pre nego što su saslušani od strane policije. 6 ljudi provodi ukupno 27 meseci u pritvoru. Tomislav Đorđević u pritvoru provodi 9 meseci. Iako je optužnica podignuta 3. februara 2011., suđenje do danas nije počelo.\n13. maja 2011., dan nakon što Tomislav Đorđević biva pušten iz pritvora odlukom Apelacionog suda, od Višeg suda u Beogradu dobija poziv da se u svojstvu okrivljenog pojavi pred istražnim sudom u vezi sa novim optužbama – vezanim za poslovanje Hotela Prag u Beogradu.\nIako je očigledno da su optužbe u oba slučaja iskonstruisane, policija i tužilaštvo pokreću krivično gonjenje koristeći član 359. Krivičnog zakonika - zloupotreba službenog položaja, takozvano “kaučuk” ili “džoker” delo krivičnog zakonodavstva Srbije.\nPošto njegova pisma nadležnim institucijama u Srbiji ostaju bez odgovora, Tomislav Đorđević o svom slučaju obaveštava institucije Evropske unije i Saveta Evrope.\n29. juna 2011. godine izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju, Jelko Kacin, Evropskoj komisiji postavlja javno pitanje o pravnoj sigurnosti investitora u Srbiji i zloupotrebi člana 359, navodeći kao primer upravo slučaj Tomislava Đorđevića.\n29. marta 2012. Evropski parlament usvaja rezoluciju o Srbiji u kojoj se zahteva izmena člana 359 Krivičnog zakonika i momentalno obustavljanje neosnovanih postupaka protiv vlasnika i menadžmenta privatnih preduzeća (tačka 18 rezolucije).\nKrivične prijave koje je Tomislav Đorđević podneo protiv odgovornih za kreiranje lažnih optužbi protiv njega (policijskog inspektora Milosava Stojanovića, privremenog zastupnika kapitala Nebojše Mandića, Boška Ristića i drugih) tužilaštvo je odbacilo, iako su one utemeljene na jasnim dokazima.\nIstovremeno, tužilaštvo je odbilo da Tomislavu Đorđeviću pruži obrazloženje o osnovanosti krivičnog postupka protiv njega.\nNakon izmena Krivičnog zakonika, postupci protiv Tomislava Đorđevića su jednostavno prekvalifikovani po članu 234 KZ – zloupotreba položaja odgovornog lica, bez ikakvog obrazloženja i analize.\nDalje: Ribarsko gazdinstvo - optužbe i krivični postupak


Oslobođenje - Treća Policijska uprava dobila 30 radio stanica\nTreća Policijska uprava dobila 30 radio stanica\nU proteklih deset godina na opremanje ove specijalne jedinice, izdvojili smo više od 600.000 KM, rekao je Koldžo\nVrijednost opreme je oko 40.000 KM\nU prostorijama Treće Policijske uprave Novo Sarajevo, načelnik Općine Novo Sarajevo Nedžad Koldžo danas je uručio 30 radio stanica za potrebe Jedinice za obezbjeđenje i zaštitu organizovane u ovoj upravi. Primopredaji opreme prisustvovali su policijski komesar KS-a Mevludin Halilović i načelnik Treće Policijske uprave Mustafa Bešić sa saradnicima.\nKoldžo je istakao kako se radi o nastavku opremanja Jedinice za obezbjeđenje i zaštitu koja djeluje u okviru Štaba civilne zaštite, ovaj put najsavremenijim digitalnim radio-komunikacijskim sistemima, a sve u cilju povećanja imovinske i lične sigurnosti građana.\n- U proteklih deset godina na opremanje ove specijalne jedinice, izdvojili smo više od 600.000 KM, a samo prošle godine nabavljena su dva terenska vozila marke Suzuki Vitara i 20 kompleta specijalnih uniformi, istakao je načelnik Koldžo. Dodao je da će se ove godine realizovati četvrta i peta faza radova na postavljanju video nadzora na javnim površinama na području općine, u vrijednosti oko 100.000 KM.\nRučne radio stanice sa pratećom opremom namijenjene su, između ostalog i za korištenje u hitnim intervencijama prilikom nastanka prirodnih i drugih nesreća, kao i u redovnim aktivnostima Treće PU Novo Sarajevo. Vrijednost opreme je oko 40.000 KM.\nPolicijski komesar Halilović rekao je da će ova donacija Općine poboljšati operativnost policijskih snaga na terenu u cilju poboljšanja sigurnosti građana i materijalnih dobara kako u Općini Novo Sarajevo, tako i KS-u.\ntreća policijska uprava\nOpćina Novo Sarajevo i JP ONSA u bobri protiv huliganstva na sportskim terenima\n13/04/2018 u 14:12 h\nŠkola za srednje stručno obrazovanje i radno osposobljavanje proslavila 54. rođendan\n12/04/2018 u 15:16 h\nPušten u rad pumpni sistem u Ulici Grbavička 2b\n10/04/2018 u 14:30 h\nDom "Boško Buha" u junu otvara vrata\n09/04/2018 u 19:23 h\nNa ljeto počinje izgradnja podzemne garaže kod Hitne pomoći\n21/03/2018 u 15:18 h


Beta 13. avgusta 2019. 12:05\nFestival Egzit (Exit) pozvao je danas zainteresovane da se prijave na konkurs „Mladi heroji“ (Youth Heroes), koji se zatvara 20. avgusta, a na koji mogu da se prijave vredni i uspešni pojedinci iz oblasti obrazovanja i nauke, preduzetništva i kreativnih industrija, društvenog aktivizma i kulture i umetnosti.\nDodaje se da će laureati „Youth Heroes“ nagrade biti prvi kojima će biti obezbedjene ulaznice za jubilarno 20. izdanje festivala Egzit naredne godine, kao i za Sea Star i Sea Dance festivale u 2020. godini.\nUz komplete festivalskih ulaznica, biće im uručeni poklon paketi izdavačke kuće „Vulkan“, a prvoplasirane u svakoj od kategorija očekuje i novčana nagrada u iznosu od 100.000 dinara, piše u saopštenju.\n„Youth Heroes“ je dugoročna zajednička kampanja EXIT festivala i Naftne industrije Srbije za promociju pozitivnih uzora u društvu, koja je i ove godine realizovana uz podršku Radio-televizije Srbije i kompanije Ringier Axel Springer.\nSpecijalna „Youth Heroes“ nagrada ove godine biće dodeljena u saradnji sa Omladinskim savezom udruženja Omladinska prestonica Evrope Novi Sad 2019, navodi se u saopštenju.\n„Kampanja ‘Youth Heroes’ za cilj ima da se unaprede uslovi za ostanak mladih talenata u Srbiji. Mladi heroji su jedini koji mogu da budu pravi pokretači promena u društvu i motivacija da se svi koji stvaraju u tišini osmele i pokažu raskoš svog talenta. Veliki uspesi poput medalja na medjunarodnim naučnim takmičenjima, osmišljavanja akcija u svojoj lokalnoj zajednici, stvaranja vrhunskih umetničkih dela, pokretanja uspešne kompanije, jeste ono što zaslužuje da bude nagradjeno i promovisano kao rezultat izuzetnog zalaganja i truda“, piše u saopštenju.\nTokom višegodišnje kampanje Youth Heroes do sada je dodeljeno 52 „Youth Heroes“ priznanja mladim ljudima u Srbiji.


Poziv slovačkim kompanijama na saradnju u oblasti OIE\nTanjug 19. maja 2022. 11:39\nBEOGRAD – Ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović razgovarala je danas sa ambasadorom Slovačke u Srbiji Fedorom Rosohom o unapređenju odnosa dve države u oblasti energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije (OIE), saopštilo je Ministarstvo.\nNavodi se da su se sagovornici saglasili da odlične odnose dveju država treba da prati i bolja ekonomska saradnja, posebno kada je reč o poslovanju kompanija iz Slovačke na srpskom tržištu.\n„Srbija je novim zakonima iz oblasti rudarstva i energetike, koji su usvojeni prošle godine, napravila povoljniji okvir za investicije, što otvara prostor za nova ulaganja. Posebno je važan Zakon o korišćenju OIE koji je osnova za povećanje kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i u toj oblasti su dobrodošle i kompanije iz Slovačke. Unapređenje energetske efikasnosti i projekti koje sprovodimo u tom delu takođe su ključni segmenti naše energetske politike“, rekla je Mihajlovićeva.\nSaopšteno je da je na sastanku dogovoreno da se intenziviraju razgovori o razvoju novih tehnologija, kao i organizovanje zajedničke konferencije na kojoj će srpske i slovačke kompanije predstaviti mogućnosti za saradnju u oblasti unapređenja energetske efikasnosti i korišćenja OIE.\n„Srbija i Slovačka svakako imaju zajednički interes da se unaprede ekonomski odnosi, o tome govori i međuvladina komisija za ekonomsku saradnju organizovana prošle godine u Bratislavi. Postoje brojne kompanije koje su zainteresovane da učestvuju na srpskom tržištu“, rekao je Rosoha.\nDodaje se da je tokom sastanka bilo reči i o situaciji u vezi sa energetskom krizom izazvanom ratom u Ukrajini i neophodnosti diverzifikacije u gasnom sektoru.


berza investicije shutterstock 758302231\nRazlog je što se ulagači plaše da će zbog visoke inflacije američki Fed agresivno povećati kamate, što bi moglo izazvati recesiju.\nTržište je na iglama jer se očekuje dalje agresivno povećanje kamatnih stopa američke centralne banke, zbog čega bi ekonomija mogla da uroni u recesiju.\nKako se inflacija u SAD kreće na najvišim nivoima u 40 godina, iznad 8 odsto, Fed je od marta povećao kamate za 0,75 postotnih bodova, a očekuje se da će ih dodatno podići za po 0,50 postotnih bodova na barem iduće dve sednice.\nUlagači se plaše da bi zbog toga, ali i zbog rata u Ukrajini i poremećaja u lancima snabdevanja, ekonomija mogla da uroni u recesiju.\nAnalitičari: 35 odsto šanse za recesiju\nAnalitičari Goldman Saksa poručili su da postoji 35 odsto šansi za recesiju u iduće dve godine, dok je Vels Fargo investment institut (Wells Fargo Investment Institute) objavio da krajem ove i početkom iduće godine očekuje blagu recesiju u američkoj ekonomiji.\n"Realnost je da je inflacija visoka i da kamatne stope rastu. Dok stopa inflacije ne počne da usporava, tržište će biti vrlo nestabilno, a to će se, po našem mišljenju, protegnuti na većinu letnjih meseci", kaže Teri Sandven, strateg u U.S. Bank Wealth Management.\nMeđu najvećim gubitnicima bio je tehnološki sektor, koji je poslednjih godina za vreme koronakrize najviše porastao. Ali okruženje s povišenim kamatama ne ide u prilog tom sektoru.\nPod pritiskom je bio i trgovački sektor jer poslovni rezultati trgovinskih lanaca pokazuju da njihovi troškovi poslovanja rastu, dok rast inflacije smanjuje kupovnu moć stanovništva.\nZbog visoke inflacije, rasta kamatnih stopa, usporavanja rasta ekonomija, rata u Ukrajini i poremećaja u lancima snabdevanja, od početka godine S&P 500 pao je oko 18 odsto, dok je Nasdak indeks potonuo oko 27 odsto.\nRecesija Deonice Berza\nSVETSKE BERZE U PADU TREĆU NEDELJU ZA REDOM Stiže kraj jeftinog novca, a posledice se uveliko osete\nPAD BERZI DRUGU NEDELJU ZA REDOM Povećanje kamata širom sveta oborilo vrednost akcija i indeksa, naredna nedelja presudna


Poseta ambasadora Tomaša Njegođiša i ministra za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zorana Đorđevića Gerontološkom centru u Zrenjaninu\nAmbasador Tomaš Niegođiš i ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević posetili su 17. novembra 2017. godine Gerontološki centar u Zrenjaninu.\nKoncert vokalnog ansambla „Capella Cracoviensis“ u Beogradu\nU okviru obeležavanja Dana nezavisnosti Poljske u Beogradu se 14. novembra održao koncert vokalnog sastava „Capella Cracoviensis“ iz Krakova.\nHumanitarna aukcija u Zaječaru\nU Zaječaru se 9. novembra održala humanitarna aukcija predmeta koji su, između ostalog, nastali na radionicama tokom realizacije projekta „Adaptacija prostora i organizovanje radionica za decu iz marginalizovanih grupa iz Zaječara“.\nAmbasador Republike Poljske u Srbiji\n99. godišnjica ponovne nezavisnosti Poljske\nKada je 11. novembra 1918. godine, nakon 123 godine bez slobode, Poljska povratila svoju nezavisnost, na ulicama poljskih gradova osećalo se euforično raspoloženje. Toga dana Nemačka je potpisala sporazum o prekidu vatre kojim je završen Prvi svetski rat, a Namesnički savet predao je Jozefu Pilsudskom potpunu civilnu i vojnu vlast.


U Žitoproduktu se melje 200t pšenice dnevno - Tvojih5minuta\nU Žitoproduktu se melje 200t pšenice dnevno\nZrenjanin, 27. januar 2015. – Otkako je Don Don zakupio proizvodne kapacitete Žitoprodukta i mlina do sada je u širenje poslovanja neprestano ulagano u opremu i tehnologiju i osposobljavanje dotrajalih kapaciteta. „U mlinu u Zrenjaninu pored redovnog godišnjeg remonta mlina i remonta dotrajale opreme, urađena je i zamena postojećih običnih elevatorskih traka za transport brašna sa trakama za prehrambenu industriju. Ugrađena su i tri kontrolna sita u silosu za brašno radi dodatnog kontrolnog prosejavanja brašna za kilogramsko pakovanje i isporuke prema pekarama. Sve ovo je urađeno u cilju veće bezbednosti proizvoda koji izlaze iz mlina. U prethodnoj godini mlin je radio sa maksimalnim kapacitetom i iskorišćenost je bila 100%“, kaže Branko Kovačević, iz Žitoprodukta.\n„Brašnom iz našeg mlina snabdevaju se svi pogoni u sistemu Don Dona, kojih ima deset širom Srbije. Organizuje se i ugovara proizvodnja visokokvalitetne sorte pšenice – poboljšivača, čime se obezbeđuje proizvodnja kvalitetnijeg brašna,“ naglašava Kovačević.\nOsim što je još prošle počela ponovo proizvodnja kilogramskog brašna, koje iz Žitprodukta nije izašlo na tržište deset godina, u počela je i proizvodnja brašna za izvoz za Sloveniju, a 2015. je u planu pakovanje i isporuka brašna od 5kg koje treba da počne već u februaru.\nOve godine planirana su ulaganja u obnovu dela dotrajale opreme, u postojeću infrastrukturu, kao i u nove tehnologije i recepturu, koje omogućavaju primenu svetskih trendova u proizvodnji brašna. Inače, Žitoproduktu se redovno rade sva ispitivanja i kontrole vezane za ekologiju (buka, vazduh i praškaste čestice).\nŠto se novih proizvoda tiče, pekara prati tendenciju razvoja prema marketinškom planu, pa je za sada u pripremi i nova vrsta specijalno svežeg hleba. Na teritoriji koju proizvodima pokriva poslovna jedinica Zrenjanin najveći rast i dalje je zabeležen kod rezanog hleba. Takođe, u skladu sa novim trendom zdravog života povećava se potrošnja domaćeg hleba bez editiva, što govori i o novim navikama u ovom delu tržišta.\nSa lokalnom zajednicom Don Don i Žitoprodukt sarađuju na svim nivoima, od inspekcijskih službi, edukacije i društveno odgovornih projekata. U planu je organizacija prakse za učenike, što je jedan deo plana stvaranja baze budućih kadrova. U vreme kada je bilo skoro nemoguće doći do ugroženih područja, Žitoprodukt je sve vreme isporučivao smo brašno u Krupanj.