Princ Hari i Megan Markl odstupaju sa svih kraljevskih dužnosti – Gloria\nPrinčevski par želi novu ulogu za sebe i finansijsku nezavisnost, a odluku su doneli posle višemesečnog razmišljanja i diskusija\nVojvoda i vojvotkinja od Saseksa, princ Hari (35) i Megan Markl (38) odlučili su da odstupe sa svih kraljevskih dužnosti i započnu samostalan život. U kratkom saopštenju objavljenom na instagramu, prinčevski par je naveo da žele da stvore novu ulogu za sebe i da žele da postanu finansijski nezavisni.\nNaveli su da su odluku doneli “posle višemesečnog razmišljanja i unutrašnjih diskusija”.\n“Odlučili smo da se povučemo kao stariji članovi kraljevske porodice i radimo na tome da postanemo finansijski nezavisni, nastavljajući da u potpunosti podržavamo Njeno veličanstvo”, navedeno je u njihovoj objavi.\nPrinc Hari i Megan Markl su poručili da planiraju da žive na relaciji između Severne Amerike i Velike Britanije.\n“Ovaj geografski balans omogućiće nam da odgajamo sina uvažavajući kraljevsku tradiciju u kojoj se rodio, a istovremeno će pružiti našoj porodici prostor da se fokusira na sledeće poglavlje”, naveli su.\nOni su odluku o novom životu doneli nakon što su proveli šest sedmica na odmoru u Kanadi sa osmomesečnim sinom Arčijem, daleko od kraljevske porodice bez obzira na nezadovoljstvo kraljice Elizabete Druge (93) što sa njom ne obeležavaju katolički Božić.\nPovodom njihove iznendavne odluke, oglasila se i Bakingemska palata a u saopštenju je navedeno da su razgovori oko njihove buduće uloge u ranoj fazi.\n“Razumemo njihovu želju za drugačijim pristupom, ali ovo su komplikovana pitanja za koja je potrebno vreme”.


Od 1. juna 2015. poljoprivredni proizvođači moći će da koriste buduće useve kao bankarsku garanciju za novac koji će dobiti pre žetve, u vreme setve. Ovo će biti moguće zahvaljujući Zakonu o finansiranju i obezbeđenju finansiranja poljoprivredne proizvodnje ("Sl. glasnik RS", br. 128/2014 - dalje: Zakon), koji je usvojen novembra 2014.\nKako je rekla ministarka poljoprivrede i zaštite životne sredine, Snežana Bogosavljević Bošković, Zakon ima za cilj da uspostavi sistem finansiranja koji će poljoprivrednicima na jednostavniji i povoljniji način omogućiti da dođu do kreditnih sredstava za poljoprivrednu proizvodnju.\nZalog za kredite neće biti nekretnine kao što je to bio slučaj u ranijim periodima, već je ostavljena mogućnost da zalog bude budući poljoprivredni proizvod. Radi se o kratkoročnim sredstvima, kreditori su komercijalne banke, a korisnici će kredit, prema ugovoru sa poveriocima, vraćati u novcu ili robi.\nZakon reguliše odnos između finansijera i lica koje se se bavi poljoprivrednom proizvodnjom (bilo ono fizičko ili pravno) i uvodi transparentnost u ovaj vid finansiranja, uspostavljenjem Registra zaloga i ugovora o finansiranju koji je javan i vodi ga Agencija za privredne registre.\nNa duži rok, očekuje se da kamate na kratkoročno finansiranje poljoprivredne proizvodnje budu smanjene, kao i da se očekuju pozitivni uticaji tog Zakona na tržište osiguranja u poljoprivredi, koje je u Srbiji slabo razvijeno.\nŠta će od uslova poljoprivrednici morati da ispune pre zaključivanja sporazuma, biće regulisano individualnim ugovorima između finansijera i pozajmljivača sredstava. Sam zalog nikada nije isključivo osnov dobijanja kredita, već je to finansijska analiza poljoprivrednika. Pre zaključivanja ugovora sa bankom, klijent mora biti pre svega finansijski sposoban, a nakon toga, neophodno je da se ispune svi uslovi propisani Zakonom.\nMaksimalni iznos pozajmice nije definisan, dok je maksimalni rok otplate ovakvih kredita 12 meseci. Korisnici će kredit, prema ugovoru sa poveriocima, vraćati u robi, tj. poljoprivrednim proizvodima ili novcu, a kamata za ove kredite biće standardna po cenovniku banke, kao i za sve druge vrste kredita.\nUzimajući u obzir da su ove pozajmice namenjene pre svega kratkoročnim investicijama, mogu se iskoristiti za nabavku svih vrsta repromaterijala kao i za nabavku stoke za tov.\nProjekat Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) i Organizacije Ujedinjenih nacija za hranu i poljporivredu (FAO), u okviru koga je sprovedeno uvođenje ovog zakona, istovremeno je pokrenut u više zemalja istočne Evrope. Srbija je najdalje otišla u njegovoj realizaciji i kao takav, Zakon će se kod nas primeniti prvi put u Evropi.\nIzvor: Vebsajt eKapija, 21.05.2015.


Ombudsman za ljudska prava o zastavama i drugim obilježjima: Dopušteno je sve što nije zabranjeno\n“Zakon o zastavi BiH ne uređuje pitanje unošenja zastave Republike Srpske u Predsjedništvo BiH, pa proizilazi da je dozvoljeno sve što nije izričito zabranjeno”, izjavio je ombudsman za ljudska prava u BiH Ljubinko Mitrović.\n” I Zakon o zastavi Republike Srpske, odnosno o amblemu, ne uređuje ovo pitanje. Onda dolazite do toga da je dozvoljeno sve što nije zabranjeno”, rekao je Mitrović na konferenciji za novinare u Banjaluci povodom obilježavanja Međunarodnog dana ljudskih prava, prenosi Srna.\n“Amblemi zaslužuju pažnju i mnogo govore o narodima na ovim prostorima. Oni treba da imaju primjereno mjesto, a ne da budu kamen spoticanja”, kaže Mitrović i ističe da pitanje amblema, zastava i drugih zvaničnih simbola, treba urediti sistemski pravnim aktima.\nOn je rekao da je ovo potrebno uraditi u skladu sa međunarodnim standardima i domaćim zakonodavstvom, a prije svega načelima Povelje UN-a, Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima i Dejtonskim sporazumom.\n“Jedna odluka odnosi se na Federaciju BiH /FBiH/, odnosno da li je Zakon o grbu i zastavi tog entiteta u skladu sa članom 2/4 Ustava BiH. Ovom odlukom Ustavnog suda BiH, naloženo je FBiH da u roku od šest mjeseci od dana objavljivanja odluke usaglasi član 1 i 2 Zakona o grbu i zastavi FBiH sa Ustavom BiH. Ova odluka, nažalost, nije do danas realizovana”, istakao je Mitrović.\n“U Specijalnom izvještaju konstatovali smo da je Narodna skupština Republike Srpske, postupajući po navedenoj odluci Ustavnog suda BiH 2007. godine, donijela Zakon o amblemu Republike Srpske, kojim se propisuje da se amblem može koristiti umjesto grba Republike Srpske”, kaže Mitrović.


Krstarica 25. januara 2001. 00:00\nOvo bi mogla zaista da bude najveća krađa počinjena putem Interneta od njegovog nastanka do danas. I ranije je bilo slučajeva koji su bili „teški“ više miliona dolara, ali su oni bili delo hakera, obično više njih koji su udruženim snagama krali brojeve kreditnih kartica.\nU ovoj rekordnoj krađi je u pitanju samo jedan čovek, koji nije morao da brojeve kartica krade – njihovi vlasnici su mu ih sami otkrivali! Pomenuti prestupnik, kome se trenutno sudi, je iz Kalifornije i vlasnik je jednog porno-sajta. Korisnike koji su plaćali pretplatu da bi imali pun pristup sadržajima na njegovoj adresi je „olakšao“ za 38 miliona dolara! Pošto je to radio malo, po malo, a u pitanju je bilo 800.000 mušterija, uspeo je da duže vreme ostane neotkriven.\nIpak, krađa je izašla na videlo, i on sam je priznao da je svojim pretplatnicima po više puta naplaćivao mesečnu pretplatu od 20 dolara. Na taj način je uspeo da sakupi zaista impozantnu svotu, ali mu to neće naročito vredeti s obzirom na činjenicu da se trenutno nalazi na sudu i da mu preti kazna od 30 godina zatvora.


Izbori na Kosovu 29. septembra - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Region > Izbori na Kosovu 29. septembra\nIzbori na Kosovu 29. septembra\n5. Avgusta 2019. Istinito211Leave a Comment on Izbori na Kosovu 29. septembra\nIzbori na Kosovu najvjerovatnije će biti održani 29. septembra, ukoliko parlament bude raspušten na sednici 22. avgusta, saznaje portal Kosovo online, pozivajući se na svoje izvore.\nKosovo Online saznaje iz izvora bliskih kosovskim institucijama da bi sutra ili u sredu Prištinu trebalo da poseti visoki strani predstavnik, a glavna tema razgovora sa albanskim zvaničnicima biće raspuštanje parlamenta i eventualni izbori.\nŠefovi poslaničkih grupa u kosovskoj skupštini ranije danas jednoglasno su odlučili da se vanredna sjednica parlamenta, na kojoj će biti razmatrano njegovo raspuštanje, održi 22. avgusta.\nKosovski ustav predviđa da u slučaju raspuštanja skupštine predsjednik Kosova raspisuje izbore koji se održavaju ne ranije od 30 i ne kasnije od 45 dana od raspisivanja.\nPredsjednik Kosova Hašim Tači ranije je od Kadrija Veseljija, kao nosioca liste aktuelne vladajuće koalicije, zatražio da predloži novog mandatara za vladu Kosova, što je Veselji odbio, navodeći da su izbori neizbiježni.\nHaradinaj je 19. jula podnio ostavku na mjesto premijera zbog poziva Specijalnog tužilaštva u Hagu.\nKitarović najavila kandidaturu


DANAS ODRŽAN SASTANAK TEHNIČKOG ORGANIZACIONOG ODBORA PRVOG PČELARSKOG SAJMA JUGOISTOČNOG BALKANA U VRANJU | Savez pčelarskih organizacija Srbije\nDANAS ODRŽAN SASTANAK TEHNIČKOG ORGANIZACIONOG ODBORA PRVOG PČELARSKOG SAJMA JUGOISTOČNOG BALKANA U VRANJU\nDanas je u Sali Gradske uprave Grada Vranja, održan novi sastanak Tehničkog organizacionog odbora Prvog pčelarskog sajma jugoistočnog Balkana, koji će se održati u Vranju, 16. septembra 2017.\nRazmatran je dosadašnji tok pripreme organizacije i realizacija zadataka usvojenih na prethodnim sastancima. Konstatovano je da se organizaciono-tehnička pitanja organizacije sajma odvijaju planiranom dinamikom i da nema problema i zastoja u njihovoj realizaciji.\nIstovremeno, konstatovano je i da je interesovanje pčelarskih organizacija za sajam veliko i da su mnoge, iz zemlje i inostranstva, već sada, najavile organizovan dolazak autobusima.\nTakođe, do danas je prijavljen više nego zadovoljavajući broj izlagača opreme, očekuje se dalje njihovo prijavljivanje, prvenstveno do 6. septembra, do kada prijavljeni izlagači stiču pravo na 40% popusta na kotizaciju za izlaganje na sajmu. Nakon 6. septembra, kotizacija ne samo da se vraća na normalnu cenu, već raste za dodatnih 40%.\nNa današnjem sastanku razmatrana su pitanja protokola i dočeka visokih gostiju koji će doći na sajam, medijske podrške i marketinga.\nTuristička organizacija Grada Vranja pripremiće informaciju o najpovoljnijim uslovima noćenja i mogućnostima turističkog razgledanja grada, koja će biti postavljena na sajt SPOS-a. Svi zainteresovani, po pitanju smeštaja, mogu da kontaktiraju i predsednika Društva pčelara „Matica“ u Vranju, Čedomira Mladenovića na broj: 063/854-2898\nOcena Tehničkog odbora je da je predviđena organizacija sajma na visokom tehnološkom i organizacionom nivou i da će naići na dobar prijem kod izlagača i svih posetilaca sajma.\nSledeći sastanak zakazan je za 12. septembar 2017. godine, 4 dana pre otvaranja sajma.\n< ЕЛАТЕ ВСИЧКИ ВЪВ ГРАД ВРАНЯ: ПРОГРАМА НА ПЪРВИЯ ПАНАИР НА ПЧЕЛАРИТЕ НА ЮГОИЗТОЧНИТЕ БАЛКАНИ НА 16-ти СЕПТЕМВРИ\nHADİ HEPİMİZ VRANYE’YE: 16. EYLÜL’DE GÜNEYDOĞU BALKANLARDA YAPILACAK OLAN İLK ARI FUARI İÇİN PROGRAM >


U Skupštini grada održan je sastanak sa predstavnicima gradskih opština i direktorima domova zdravlja, a zamenik gradonačelnika Goran Vesić kaže da Grad Beograd insistira na tome da se vakciniše svaki Beograđanin koji to želi.\nOn je posle sastanka rekao da je do juče na teritoriji Beograda vakcinisano 258.665 ljudi, što je 29,45 odsto ukupno vakcinisanih u Srbiji, a da su revakcinasana 146.443 lica.\n– Ako imamo u vidu da su danas zakazane 18.034 vakcinacije i 9.392 revakcinisanja na teritoriji Beogada, u narednih nekoliko dana ćemo doći u situaciju da imamo oko 20 odsto vakcinisanog punoletnog stanovništva na teritoriji Beograda, odnosno 10 odsto punoletnog stanovništva koje je revakcinisano – rekao je Vesić.\nS obzirom na to da su u ovom trenutku na teritoriji Srbije vakcinisna 878.143 lica, a da ih je revakcinisano 500.000, što je ukupno 1,3 miliona doza, te da je cilj da se vakciniše oko 2,5 miliona ljudi, Vesić je istakao da se može očekivati da na teritoriji Beograda bude i više od 600.000 ljudi koji su se vakcinisali.\n– To bi trebalo da bude dovoljno da steknemo imunitet. Kada su u pitanju gradske opštine, u vakcinaciji posebno prednjače centralne gradske opštine – naveo je Vesić.\nOn je rekao da je na teritoriji Starog grada do sada vakcinisano 34,3 odsto punoletne populacije što je, smatra, odličan rezultat, verovatno među najboljima u Srbiji, ako ne i najbolji.\nVesić je dodao da je na Savskom vencu vakcinisano oko 30,7 odsto punoletne populacije, na Vračaru 29,16 odsto, na Novom Beogradu 24,19 odsto i u Rakovici 20,5 odsto.\n– To je prvih pet opština kada gledate ukupan broj stanovnika. Najslabiji rezultati vakcinacije su trentuno u Lazerevcu (11,2 odsto) i Mladenovcu (11,8 odsto) – rekao je Vesić.\nRazloge za slabije rezulate vakcinacije u Lazarevcu i Mladenovcu vidi u tome što je ljudima iz prigradskih oprština teže da dolaze na Sajam i na punktove za vakcinaciju u gradu.\n– Upravo zato smo otvorili jedan punkt u Sportskoj hali u Lazerevcu, u dogovoru sa Opštinom Lazarevac i Domom zdravlja. Verujem da ćemo sada imati veći broj ljudi vakcinisanih u prigradskim opštinama – rekao je Vesić.\nNaveo je da je na teritoriji grada Beograda najviše dato vakcine „sinofarm”, i to više od 206.000, sledi vakcina „fajzer” sa oko 24.000, „sputnjik v” sa 18.000, a „astra zeneka” sa skoro 7.000.\n– Samo masovnom vakcinacijom možemo da izađemo iz ove situacije, da prekinemo sa restrikcijama i počnemo da živimo normalno – rekao je zamenik gradonačelnika.\nDodao je da je zato rad gradskih opština zajedno sa domovima zdravlja od ključne važnosti i da se zato redovno organizuju sastanci poput današnjeg.\n– Nema važnijeg zadataka od toga da se izvrši potpuna vakcinacija i revakcinacija stanovništva. To je jedini način da se pobedi ovaj virus – zaključio je Vesić.\nTags: Goran Vesić, vakcina, vakcinacija


Predsednici Srbije i Kosova Aleksandar Vučić i Hašim Tači (Hashim Thaci), koji su uz posredstvo Evropske unije predvodili politički dijalog o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine, nisu pozdravili najavu novog premijera Kosova Aljbina (Albin) Kurtija o delimičnom ukidanju takse od 100 odsto na robu iz Srbije uz postavljanje uslova Beogradu za potpuno ukidanje.\nAleksandar Vučić, predsednik Srbije ocenio je da je reč o pokušaju "još jedne prevare".\n"Američki izaslanik Grenel je potpuno u pravu. To što je za EU to u redu, ja sa tim nemam problem", rekao je Vučić novinarima u Gornjem Milanovcu tokom obilaska obnovljene osnovne škole.\n"Te trikove Kurti neka prodaje nekom drugom. Smislio je da kaže da će ukinuti takse na sirovine. Da ukinete taksu na našu pšenicu, koju nabavljate po 20 evra nižoj ceni po toni nego iz Severne Makedonije, zato što to traže privrednici sa Kosova. Ali zato srpski finalni proizvodi, čokolade, keks, prašak, to te ne interesuje. Ono gde bi možda Srbi mogli da naprave bilo kakav profit", poručio je Vučić.\nKosovski predsednik Hašim Tači zatražio je od Vlade Kosova potpuno ukidanje takse, navodeći da je ta mera ozbiljna prepreka koja onemogućava stratešku saradnju i nove, jake, američke investicije na Kosovu.\n"Tvrdoglavost, nedostatak delovanja i pametnih odluka, produbili su izolaciju Kosova i poremetili specijalne odnose sa SAD", napisao je Tači na Fejsbuku, a nakon najave premijera Kosova Aljbina Kurtija da će Vlada doneti odluku da delimično ukine taksu Srbiji i BiH od 15. marta.\nTači je podsetio da su potrebu za hitnim ukidanjem takse zatražili i državni sekretar Majk Pompeo (Mike), kao i savetnik za nacionalnu sigurnost, Robert O'Brajan (O'Brien), sa kojima se on sastao u Vašingtonu ove nedelje.\n"I moj jasan zahtev za vladu, za politički spektar a pre svega i za sve građane Kosova je da se bez gubljenja vremena donesu potrebne strateške odluke koje će okončati izolaciju i otvoriti mogućnost dijalogu za postizanje konačnog sporazuma, kao i ojačati trajno prijateljstvo i stratešku saradnju sa SAD", izjavio je Tači.\nKosovski premijer Aljbin Kurti je, dan ranije, 27. februara, saopštio da će Vlada Kosova 15. marta ukinuti taksu od 100 odsto na sirovinske proizvode iz Srbije i Bosne i Hercegovine. Taksa će biti u potpunosti ukinuta 1. aprila, na period od 90 dana, ako Srbija prekine kampanju za povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova i obaveže se da će pokrenuti uklanjanje trgovinskih barijera sa Kosovom. U suprotnom, Kosovo će 1. aprila početi sa postepenim sprovođenjem recipročnih mera prema Srbiji, dok će taksa u potpunosti biti vraćena na snagu 15. juna.\nProtiv delimičnog ukidanja takse izjasnio se i specijalni izaslanik američkog predsednika za dijalog Kosova i Srbije Ričard Grenel (Richard Grenell), navodeći da SAD podržava potpuno ukidanje te mere.\nEvropska unija je, pak, pozdravila najavu o ukidanju takse na uvoz sirovinskih proizvoda. Smatraju to kao prvi korak koji može imati pozitivan efekat na obnavljanje regionalne trgovine i nastavak dijaloga Beograda i Prištine uz posredstvo EU.\nBeograd ćuti o Kurtijevim uslovima\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je sam pomenuo da se niko od zvaničnika u Beogradu nije oglašavao od Kurtijeve najave jer su, kako je rekao, želeli da pravilno sagledaju situaciju.\nRadi oSlobodna Evropa (RSER) je zatražio komentar na najavu iz Prištine o uslovima za potpuno ukidanje taksi od premijerke Srbije Ane Brnabić, ministra spoljnih poslova Ivice Dačića i direktora vladine Kancelarije za Kosovo Marka Đurića. Do objavljivanja ovog teksta ni sa jedne od ovih adresa nije stigao odgovor.\nVučić je poručio da će Beograd nastaviti razgovore kada Priština ukine takse.\nOn je dodao da je Kurti svoju odluku saopštio dan pre Vučićevog puta u Vašington kako on "ne bi imao temu u Vašingtonu", te da je za dan sprovođenja odluke odredio dan pre Vučićevog boravka u Berlinu, a sedam dana pre Kurtijevog boravka u Berlinu.\nOpozicija u Prištini traži sednicu parlamenta\nPredsednica Skupštine Kosova Vjosa Osmani iz Demokratskog saveza Kosova, koalicionog partnera premijera Kurtija, izjavila je nakon sastanka predsedništva Skupštine da ni u jednom trenutku nije primetila da neko u Vladi Kosova ima nameru da ošteti odnose sa Sjedinjenim Američkim Državama.\n"Zapravo primećujem potpunu spremnost svih članova vlade za usklađivanjem svakog koraka sa našim partnerima", rekla je Osmani, dodajući da je ubeđena da će se postići saglasnost u vezi sa svakim manjim nesporazumom koji postoji unutar vladajuće koalicije.\nOna je dodala da će se o Kurtijevom predlogu dalje razgovarati.\nU međuvremenu je najavljeno da će na zahtev opozicije, zbog najave premijera o ukidanju taksi, Skupština Kosova vanredno zasedati u ponedeljak 2. marta.\nKako je nakon predsedništva Skupštine izjavio Daut Haradinaj iz Alijanse za budućnost Kosova, na sednici će se izneti mišljenja o "tendenciji izvršne vlasti da otvori tržište Srbiji". Sednica se održava na zahtev 41 poslanika, a prikupljanje potpisa za sednicu počelo je pre najave kosovskog premijera o ukidanju takse Srbiji.\nHaradinaj je dodao da je ta partija protiv ukidanja takse Srbiji, sve dok Srbija nastavlja da se "štetno ponaša" prema Kosovu. On nije isključio i mogućnost protesta protiv ukidanja takse.\nKosovski analitičar Artan Muhadžiri (Muhaxhiri) smatra da je Kurtijev predlog racionalan i baziran na neophodnost Kosova da sa sebe ukloni stigmu da blokira dijalog.\n"Smatram da ne bi bilo u redu da Kosovo ukloni taksu bez ikakvog uslovljavanja i bez ikakvog zahteva jer to ne bi bilo u korist politike na Kosovu. Mislim da je ovakva odluka uz legitimne zahteve zlatna sredina između maksimalističkih zahteva za ukidanje takse bez ikakvog uslova i zahteva da taksa ostane", smatra Muhadžiri.\nJanjić: Teško da Beograd ide izvan Briselskog sporazuma\nDirektor nevladinog Foruma za etničke odnose iz Beograda Dušan Janjić kaže za RSE da očekuje da će Beograd prihvatiti uslove koje je postavila Priština, jer je to deo, kako je ocenio, ozbiljnijeg i šireg dogovora, ali da će se to dogoditi nakon parlamentarnih izbora u Srbiji.\nTi izbori su najavljeni za 26. april.\n"Ja pretpostavljam da će to Beograd prihvatiti, ali da će to formalno objavljivanje ostaviti posle izbornog dana", kaže Janjić.\nNavodeći da treba da se reši pitanje dozvole uvoza robe na kojoj piše da je proizvedena na Kosovu, Janjić Ističe da bi za Srbiju bilo teško da prihvati uslove koji bi išli van okvira Briselskog sporazuma.\n"Da budem precizan – ako bi na deklaracijama na robi pisalo 'made in Kosovo' sa zvezdicom, Beograd nema nikakav razlog da ne prihvati. Ako bude pisalo 'made in Republic of Kosovo', Beograd to ne može da prihvati", smatra Janjić.\nOn procenjuje da će uslediti ozbiljan politički rad i tehnički pregovori uz ozbiljnu medijatorsku uloga, pre svega Ričarda Grenela.\nBeograd lobira kod zemalja koje su priznale Kosovo da tu odluku povuku, a takođe se protivi i članstvu Kosova u međunarodnim organizacijama poput Interpola i UNESKO.\nPolitički dijalog o normalizaciji odnosa između Beograda i Prištine počeo je u Briselu uz posredovanje EU 2013. godine, a prekinut je nakon što je Kosovo uvelo takse na srpsku robu u novembru 2018. godine.\nU oktobru prošle godine predsednik SAD Donald Tramp imenovao je Ričarda Grenela, aktuelnog američkog ambasadora u Nemačkoj, za specijalnog predsedničkog izaslanika za pregovore Beograda i Prištine.


Rusija dala Litvaniji ultimatum zbog transportne blokade Kalinjingrada - 20.06.2022, Sputnik Srbija\nRusija ima pravo da reaguje kako bi zaštitila nacionalne interese u slučaju da Litvanija uskoro u potpunosti ne obnovi teretni tranzit u Kalinjingradskoj... 20.06.2022, Sputnik Srbija\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije je pozvalo privremenu otpravnicu poslova Litvanije Virdžiniju Umbrasene i uručilo joj protesnu notu.Portparol Kremlja Dmitrij Peskov je odluku litvanskih vlasti da obustave tranzit robe preko svoje zemlje nazvao nezakonitom i dodao da je ona bez presedana. Prema njegovim rečima, ta situacija zahteva duboku analizu u narednih nekoliko dana, nakon kojih će Moskva preduzeti uzvratne mere.\nrusija, rusija – politika, litvanija, kalinjingrad, kriza u ukrajini\nRusija ima pravo da reaguje kako bi zaštitila nacionalne interese u slučaju da Litvanija uskoro u potpunosti ne obnovi teretni tranzit u Kalinjingradskoj oblasti, saopšteno je iz Ministarstva inostranih poslova Rusije.\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije je pozvalo privremenu otpravnicu poslova Litvanije Virdžiniju Umbrasene i uručilo joj protesnu notu.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov je odluku litvanskih vlasti da obustave tranzit robe preko svoje zemlje nazvao nezakonitom i dodao da je ona bez presedana. Prema njegovim rečima, ta situacija zahteva duboku analizu u narednih nekoliko dana, nakon kojih će Moskva preduzeti uzvratne mere.\nUkrajinci tvrde da se Zelenski našao na udaru vatre tokom tajne posete Lisičansku\n20 Jun, 22:20


Prihodi od indirektnih poreza za osam mjeseci ove godine iznosili su četiri milijarde i 267 miliona KM, i viši su za 124 miliona KM ili tri odsto u odnosu na isti period 2015. godine, saopšteno je iz Uprave za indirektno oporezivanje /UIO/ BiH.\n"U avgustu ove godine UIO je prikupila rekordnih 614 miliona KM indirektnih poreza, što je za 61 milion KM više u odnosu na avgust 2015. godine. Ovo je najveći iznos prihoda od indirektnih poreza prikupljen u jednom mjesecu od formiranja Uprave", navodi se u saopštenju.\nIz UIO ističu da su, nakon izvršenih povrata PDV-a poreskim obveznicima koji su za osam mjeseci ove godine iznosili 711 miliona KM, neto prikupljeni prihodi koji su raspodjeljeni nivou BiH, entitetima i Brčko distrikt, iznosili tri milijarde i 556 milion KM, i viši su za 135 miliona KM u odnosu na prihode koje su korisnici dobili u istom periodu 2015. godine.\n"Za finansiranje institucija BiH za osam mjeseci ove godine raspoređeno je 498 milion KM, identično kao i u nekoliko prethodnih godina. Ostatak sredstava dobili su Federacija BiH /FBiH/ – milijardu i 929 miliona KM, Republika Srpska milijardu i milion KM i Brčko distrikt 107 miliona KM", dodaje se u saopštenju.\nNa osnovu posebne putarine za izgradnju auto-puteva od 0,10 KM za osam mjeseci ove godine Federacija BiH je dobila 48,5 miliona KM, Republika Srpska 32,1 milion KM i Brčko distrikt 1,6 miliona KM.\nIzvor: Vebsajt BHRT, 01.09.2016.


IFJ upozorava da je u Srbiji “doveden u pitanje integritet Zakona o radio-difuziji” usled osporavanja nekih kandidatura\n22.4.2003. Međunarodna novinarska federacija (IFJ) danas je podržala grupu novinara u Srbiji koji su protestovali zbog ‘’neregularnosti’’ prilikom nominacije nekih kandidata za članove Radio-difuznog saveta od strane Narodne Skupštine.\n“Već mesecima novinari traže od Vlade Republike Srbije da implementira Zakon o radio-difuziji, ali sada kada su odlučili da nešto urade po tom pitanju, čini se da se to radi mimo pravila”, rekao je Aidan White, generalni sekretar IFJ-a. “Ako se ne poštuju pravila, to će naneti štetu integritetu samog Zakona o radio-difuziji i dovešće u pitanje celokupan proces reformisanja radio-difuznog sistema”.\nZakon o radio-difuziji propisuje da Skupština mora da objavi sve važeće liste kandidata bar 30 dana pre samog dana izbora članova Saveta. Međutim, Skupština Srbije je izabrala osam članova 11. aprila, ali je jedna od nominacija objavljena samo tri dana pre, a druga na sam dan izbora članova Saveta. “Ovakve neregularnosti upravo izazivaju zaprepašćenje kod svakoga ko se nada da će jedan od najoštećenijih radio-difuznih sistema u Evropi krenuti novim putem”, rekao je White. “Tražimo od Skupštine Republike Srbije da ponovo razmotri svoju odluku. Ako je zakon prekršen, sam proces je doveden u pitanje. Od velike je važnosti da se izgradi poverenje u demokratske procese unutar medijskog sektora”.\nIFJ traži objašnjenje od Srpske Skupštine, kao i ponovno razmatranje nominacije ova dva kandidata za Savet, koji će imati ključnu ulogu u razvoju novog sistema elektronskih medija u Srbiji.\nAgencija za radio-difuziju će dodeljivati dozvole za emitovanje, regulisati sadržaj programa, i implementirati pravni okvir za elektronske medije u Srbiji. Uprkos ovim aktuelnim osporavanjima, Agencija je održala svoju prvu sednicu prošle nedelje na kojoj su se članovi obavezali da će raditi nezavisno i bez predrasuda. Agencija je dobila finansijsku podršku od Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju, kao i od Evropske agencije za rekonstrukciju za njen budući rad.\n“Svi želimo da novi okvir bude uspešan,” kaže White, “ali se to može ostvariti samo ukoliko su novinari i javnost zadovoljni primenom transparentnog i pravednog sistema. Stoga novinari imaju pravo da zahtevaju da proces nominacije bude u potpunosti u skladu sa novim zakonom”.\nIFJ predstavlja više od 500.000 novinara u preko 100 zemalja


Ove aplikacije vam "JEDU" BATERIJU na mobilnom! – Nadlanu.com\nObjavljeno 28. feb 2015. / 18:25:27\nOvo je lista najagresivnijih android aplikacija koje vam troše bateriju a da i ne primećujete\nOd kad je modernih telefona od tad traje i trka s vremenom – da baterija traje što duže. Pored standardnih saveta kako da baterija traje duže i radi bolje i istina i zabluda o formiranju baterije, evo još jednog saveta – izbegavajte ove aplikacije.\nPortal PhoneArena napravio je listu najagresivnijih Android aplikacija koje srču bateriju mnogo više nego ostale. Nemoguće je da ih ne koristimo sve, ali makar kad ovo znamo možemo njihovu upotrebu svesti na manji nivo.\nAntivirus kompanija AVG, čiji antivirus je instaliran na preko milion uređaja, pomogla je stvaranje ove liste aplikacija koje brzo prazne bateriju.\nOVO SU APLIKACIJE KOJE JEDU BATERIJU:\n8 Ball Pool i\nAVG kompanija, takođe, savetuje vlasnicima Androida da ne instaliraju aplikacije za optimizaciju brzine rada i RAM memorije uređaja. Takve aplikacije, kao što je Clean Master, recimo, opterćuju bateriju, utiču na brzinu, zauzimaju memoriju i razmenu podataka.\nandroid aplikacijamobilni telefoni\nEvo kako da postanete SEKSEPILNIJI i privlačniji!\nMobilni telefoni na preklop su ponovo u modi!\nOd 2015. biće više pretplatničkih brojeva mobilnih telefona nego ljudi


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: CDT ne zagovara odgađanje popisa\n25. 10. 2020. 12:29 >> 12:30 6\nIzvršni direktor Centra za demokratsku tranziciju kazao je da CDT nema nikakvih strahova niti interesa vezanih za procente pojedinih naroda na popisu, te da u tome nije suština njihovog prijedloga da se na njemu ne prikupljaju podaci o naciji, vjeri i jeziku.\n"Naša bojazan je dalje urušavanje građanske države, podizanje tenzija i još jedna popisna kampanja koja liči na izbornu, nakon čega će mnogi naći razloge za osporavanje rezultata, i da će ta tema obilježiti naredni mandat. Poenta je izaći iz tog začaranog kruga", napominje Koprivica.\nOn se zahvalio svim akterima koji su uputili komentare, sugestije i dobronamjerne kritike vezano za inicijativu CDT-a da se na popisu ne prikupljaju podaci o naciji, vjeri i jeziku.\n"Poštujemo sve izrečene stavove koji su nam profesionalno saopšteni bilo putem javnosti ili u direktnoj komunikaciji. Svi koji su oni koji su naš predlog podržali, odbacili ili im je potrebno njegovo dodatno razmatranje, su nam pomogli da u predstojećoj javnoj raspravi iznesemo što kvalitetnije agrumente. Smatramo da nam je dužnost da odgovorimo na neke od njih kako bi demokratska diskusija u ovoj temi imala svoj puni smisao", kazao je izvršni direktor CDT-a Dragan Koprivica.\nOn je istakao da je CDT posebnu pažnju i najviše istraživačkog rada na predlogu posvetio pitanju punog ostvarenja prava nacionalnih i jezičkih manjina ukoliko on bude prihvaćen.\n"U inicijativi smo nedvosmisleno predočili put za ispunjenje ovih prava i objasnili jedan od načina prikupljanja koji će dati čak preciznije i kvalitetnije podatake o manjinama. Naše rješenje je u potpunosti u skladu sa relevantnim EU pravilima, što je potvrdio i Eurostat. Ono što predstavnici manjina treba da znaju je da popis nije garancija ostvarivanja njihovih prava, već samo jedan od načina da se prikupe podaci. Da je tako potvrđuje činjenica da rezultati popisa nijesu pomogli hrvatskoj manjini da ima autentičnog predstavnika u Skupštini," naglasio je Koprivica.\nOn je dodao da je u objavljenom dokumentu jasno navedeno da je dosadašnji način prikupljanja legitiman, ali da ne prati pravac neophodnih promjena u društvu i EU politike.\n"Odlučno smo se usprotivili atmosferi na popisu iz 2011. godine, što se može vidjeti iz naših javnih izjava iz tog vremena u kojima smo osudili žestoke pojave tenzija i etnonacionalističkih popisnih narativa u toku postupka", istakao je Koprivica.\n"Nije razumljivo zašto ovo nije traženo DPS-u"\nPrema njegovim riječima, ključni razlog što je CDT sada objavio ovaj predlog, a ne na prethodnom popisu, je otpočinjanje pregovora sa EU u poglavlju 18.\n"Ono je otvoreno krajem 2014. godine pa je normalno da smo inicijativu pokrenuli neposredno prije usvajanja novog Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova, kada bi Crna Gora morala pratiti EU politike. Nakon traumatičnog procesa iz 2011. godine bilo je planirano da popis bude registracioni, dakle bez izjašnjavanja građana. To je naša obaveza prema EU i da je ispunjena ne bi bilo potrebe za ovom inicijativom. Međutim, iako su pripreme trajale od 2015, Vlada nije ispunila potrebne preduslove. Ovo jeste naporan posao koji zahtijeva izradu registra adresa, ali je bilo dovoljno vremena za završetak tog posla. Vjerujemo da je tu bilo i političkih kalkulacija, jer je tadašnja Vlada mislila da će im popis uz tenzije odgovarati ali su napravili veliku grešku i previdjeli da nacionalna nadgornjavanja, takmičenja i zaoštravanje odnosa u državi mogu samo donijeti nestabilnost i probleme društvu", objasnio je on.\nUpravo zbog ovoga, napominje, nije u potpunosti razumljivo pitanje zašto ovo nije traženo DPS vlasti.\n"Pobjednička koalicija je dobila povjerenje građana na ključnoj poruci promjena i zaokreta od DPS politike i smanjenja podjela i nacionalnih tenzija u društvu. Mi upravo to tražimo ovom inicijativom, raskid sa slabim rezultatima prethodne Vlade. A to bi novu Vladu relaksiralo ozbiljnih tenzija i trošenja enegrije i osnažilo njen reformski potencijal. U suptornom, ta Vlada će, na agendi, imati jedan ozbiljan problem više", rekao je Koprivica.\n"Mi ovim predlogom želimo da se prije svih poštuju građani, onako kako to proklamuju naši ustavni principi i vrijednosti građanske države. Smatramo da će njime biti izbjegnute tenzije, zaustavljene dalje podjele u našem društvu, a da će svi u Crnoj Gori imati priliku da budu što jesu i kako se osjećaju i da afirmišu svoje nacionalne posebnosti," naglasio je Koprivica.\nBilo je, smatra on, i malicioznih tumačenja da CDT zagovara odlaganje popisa, što, kako tvrdi, nije tačno.\n"Takvog predloga nema u našoj inicijativi. Ova i slična razmišljanja nijesu nelegitimna ali se mora znati da po UN preporukama popis ne bi trebalo održavati u godini izbora. A izborne godine su 2022, 2023, i 2024. ", zaključio je Koprivica.\nPopis stanovništva Dragan Koprivica, CDT\nZakon o popisu u skladu sa evropskim pravilima\nPopis čeka budžet, ali i politički dogovor


a&s Adria Magazin - Videonadzor za veću sigurnost građana u Vogošći\nVideonadzor za veću sigurnost građana u Vogošći\nPolicijska stanica Vogošća u blizini Sarajeva pokrenula je inicijativu za realizaciju projekta povećanja sigurnosti građana i saobraćaja, kao i javnih gradskih površina u općini kroz uspostavu videonadzora određenih lokaliteta. Odlukom Općinskog štaba Civilne zaštite Vogošća imenovana je radna komisija s obavezom da izradi projektni zadatak i pristupi realizaciji ugradnje sistema videonadzora.\nProjekt videonadzora obuhvata lokaciju hotela Sunce, raskrsnicu ulica Jošanička i Omladinska, raskrsnicu kod zgrade Općine Vogošća i Trg ispred sportske dvorane “Amel Bečković”.\nSve kamere na tim lokacijama bit će uvezane u jedinstveni sistem monitoringa videonadzora koji će biti dostupan na uvid službenicima Policijske stanice Vogošća.\nFinansijska sredstva za realizaciju projekta od oko 43.000 eura osigurana su iz budžeta. Nadzor nad realizacijom poslova s finansijskog i tehničkog aspekta povjeren je Zavodu za izgradnju Kantona Sarajevo.


Potpisana fotografija Bondove devojke poklon Kinoteci – Filmske radosti\nFilmske radosti > Aktuelno > Potpisana fotografija Bondove devojke poklon Kinoteci\nPrvog dana konferencije posetioci su imali prilku da čuju neke od najpoznatijih umetnika iz svih delova sveta, od Skota Andersona iz Amerike do Alvina Hanta iz Australije, koji je zbog velikog interesovanja za njegovo predavanje produžio boravak u Beogradu.\nPored njih, svoje projekte su predstavili i umetnici iz Srbije koji su doživeli veliki uspeh na globalnom nivou, kao što su Igor Jovanović iz londonskg Framestore studija koji je govorio o radu na filmu „Spajdermen – daleko od kuće“, Sava Živković iz studija „Aksis“ i Igor Simić iz „Demagoga“.\nDrugog dana konferencije, kao uspomenu na nedavno preminulu glumicu Nađu Regin, VFX umetnica Klaudija Čermak uručila je njenu potpisanu fotografiju Muzeju Jugoslovenske kinoteke. Nađa Regin rođena je u Nišu gde je i započela svoju glumačku karijeru koju je potom nastavila u Londonu gde je i upoznala Klaudiju. Publici je najpoznatija po svojim ulogama u dva filma iz Džejms Bond franšize gde je delila platno sa Šonom Konerijem.\nTagged in : beogradska konferencija kompjuterske grafike i umetnosti Jugoslovenska kinoteka Nađu Regin\nPrevious Previous post: „La Grande Bouffe”: diskretan ukus smrti\nNext Next post: „Vojnu akademiju 5“ videlo preko 100.000 gledalaca


Potprеdsеdnica Vladе Srbijе i ministarka građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе Zorana Mihajlović otvorila jе u Bеogradu Poslovni forum prеduzеtnica iz Srbijе i Ujеdinjеnih Arapskih Emirata, u okviru prvе posеtе Srbiji prеdstavnica Savеta poslovnih žеna iz Dubaija.\nMihajlovićeva jе poručila da jе to novo poglavljе u saradnji dvе zеmljе u mnogim oblastima, tе da saradnja možе da budе unaprеđеna u zdravstvu, obrazovanju, turizmu, banjskim lеčilištima, poljoprivrеdi, infrastrukturi.\n- Ovo jе možda korak ka otvaranju novih postrojеnja i fabrika zajеdno sa gošćama iz UAE - dodala jе Mihajlovićeva.\nDеlеgaciju Savеta poslovnih žеna iz Dubaija prеdvodi dr Raža al Gurg, koja jе po listi magazina “Forbs”jеdna od najuticajnijih žеna na Bliskom Istoku.\n- Zajеdno gradimo jеdan od najvеćih infrasturkturnih projеkata na ovim prostorima, "Bеograd na vodi", a vеrujеmo da još puno naših kompanija možе da radi zajеdno na projеktima sa Emiratima. Nadam sе da jе ovo samo počеtak budućеg uspеšnog rada - rеkla jе Mihajlovićeva.\nRaža al Gurg jе naglasila da jе poslovni forum prеduzеtnica Srbija-UAE, koji je održan u Palati Srbija, nova еra u saradnji.\n- Nastavićеmo da razmеnjujеmo iskustva i sarađujеmo i nadamo sе dugoročnoj saradnji i novim poslovnim mogućnostima - istakla jе Al Gurg.\nPrеdstavnicе poslovnе zajеdnicе UAE zaintеrеsovanе su za uspostavljanjе kontakta sa srpskim kompanijama u oblasti namеštaja, tеkstila, modе i umеtnosti, hotеlijеrstva, zdravstvеnog i banjskog turizma, IT sеktora i nеkrеtnina.\nGrad budućnosti iz vazduha (FOTO)\nPovezane teme: Dubai poslovne žene poslovne veze saradnja Srbija Emirati UAE


Najbolja arhitektonska rješenja BiH izložena u Trebinju - Direkt Portal\nNajbolja arhitektonska rješenja BiH izložena u Trebinju\n08.09.2018 21:15 arhitektura, izlozba, kultura, ninoslav ilic, radovi, Trebinje 0\nGodišnja izložba radova članova Asocijacije arhitekata u Bosni i Hercegovini "Kolegium artistikum 2018" (Collegium artisticum) večeras je drugu godinu zaredom otvorena u trebinjskom Kulturnom centru.\nNa izložbi, koja je u Trebinje došla odmah nakon zvaničnog otvaranja u Sarajevu, predstavljeno je 18 najznačajnijih i najuspješnijih radova iz oblasti urbanizma, arhitekture i dizajna, od ukupno 57 radova koliko je bilo u široj konkurenciji.\nU pitanju su tematski i funkcionalno raznovrsna rješenja - od rekonstrukcija sakralnih objekata i spomeničkih kompleksa, preko stambenih zgrada, hotela i vila do porodičnih kuća.\nNinoslav Ilić (Foto: Direkt)\nRadove je selektovao tročlani međunarodni žiri, a prema riječima jednog od članova Asocijacije bh. arhitekata Ninoslava Ilića, učešće na izložbi nagrada je sama po sebi. Prošle godine na izložbi su se našli i njegovi radovi. Ilić smatra da su ovakve stručne izložbe od posebnog su značaja za Trebinje.\n„Upravo zbog bogatog kulturno-istorijskog nasljeđa našeg grada, ali i zbog važnosti da se razgovara o aktuelnoj problematici u arhitekturi. Nadam se da će ova izložba otvoriti i određena pitanja iz ove oblasti i da ćemo imati priliku da prepoznamo neke pozitivne primjere kako se u gradovima našeg okruženja radi“, rekao je Ilić.\nPredsjednik Asocijacije arhitekata BiH Dario Kristić napomenuo je da je riječ o najvažnijoj godišnjoj izložbi radova iz oblasti arhitekture u BiH, sa tradicijom dugom više od 50 godina. Ovogodišnja izložba, istakao je on, akcenat je stavila na najbolja idejna rješenja.\nIzložba će biti otvorena do 14. septembra.


Rusija smanjila izvoz gasa u januaru - Klix.ba\n5.3.2009. u 20:51\nRusija je u januaru smanjila izvoz prirodnog gasa u zemlje izvan Zajednice nezavisnih država (ZND) za 71,7 posto u odnosu na isti mjesec lani, na 4,8 milijardi kubnih metara, saopćila je Federalna carinska služba.\nU prvom ovogodišnjem mjesecu Rusija je zemljama ZND-a prodala 0,8 milijardi kubnih metara gasa, ili za 72,8 posto manje nego u januaru 2008. godine, prenijela je agencija RIA Novosti.\nPrema podacima Federalne carinske službe, Rusija je u januaru prošle godine izvezla 5,6 milijardi kubnih metara prirodnog gasa za 1,9 milijardi dolara.\nAgencija navodi da se ovakav drastičan pad izvoza gasa može djelimično objasniti sporom između Rusije i Ukrajine. Dvije zemlje krajem decembra nisu mogle da se dogovore oko uvjeta isporuka i tranzita u Evropu, koja ruskim energentom pokriva više od četvrtine svojih potreba.\nRusija je 7. januara obustavila sve isporuke gasa preko teritorije Ukrajine, koje su obnovljene nakon potpisivanja ugovora između ove dvije zemlje 21. januara.\nProšle godine Rusija je povećala izvoz prirodnog gasa u zemlje izvan ZND-a za 2,6 posto u poređenju sa 2007., na 158,4 milijardi kubnih metara.\nZemljama ZND-a Rusija je lani prodala 15,9 milijardi kubnih metara gasa ili 5,7 posto manje nego 2007.\nU 2008. godini, kako pokazuju podaci Federalne carinske službe, Rusija je izvezla 174,3 milijardi kubnih metara prirodnog gasa za 66,4 milijardi dolara.\nRuska proizvodnja gasa je lani porasla za 1,6 posto na 663 milijardi kubnih metara.


KulturniK: XX Smotra arheološkog filma\nMeđunarodna smotra arheološkog filma, u organizaciji Narodnog muzeja ove godine se održava dvadeseti put. Nakon obnove centralne zgrade Narodnog muzeja, Smotra će se ponovo odvijati u muzejskom Atrijumu. Kao i proteklih godina Narodni muzej u Beogradu smotru organizuje u saradnji sa ambasadama i kulturnim centrima. Ovoga puta uz nas su: Ambasada Arapske Republike Egipat, Ruski dom, Gete institut, Italijanski institut za kulturu, Institut Servantes, Helenska fondacija za kulturu, Mađarski kulturni centar, ambasada Ukrajine, ambasada Belgije kao i samostalni autori iz Škotske, Crne Gore i Srbije.\nProjekcijom egipatskih ostvarenja „Manastir Svetog Antonija“, „Abu Simbel“ i „Karnak“, 2. aprila biće u Atrijumu Narodnog muzeja u Beogradu otvorena XX Međunarodna smotra arheološkog filma. U program Smotre, ove godine je uvršten ukupno 42 film iz 12 zemalja – Egipta (5), Rusije (3), Nemačke (2), Italije (4), Španije (4), Ukrajina (1), Belgija (1), Grčke (2), Mađarske (2), Škotske (1), Crne Gore (1), i Srbije (16). Filmovi svojim sadržajem u najvećoj meri donose novine iz sveta arheologije, u vidu reportaža, ali i obrazovnih filmova koji predstavljaju važna otkrića, kao i izuzetna dostignuća drevnih civilizacija. Filmska ostvarenja su uglavnom bila prikazana na uglednim evropskim festivalima arheološkog filma, poput festivala u Roveretu u Italiji, Irunu u Španiji ili u nemačkom Kilu. Filmovi se odlikuju visokim naučnim kvalitetom, ali i inovativnim pristupom kulturnoj baštini, omogućavajući na taj način, ne samo stručnjacima nego i svim zainteresovanim posetiocima da se upoznaju sa najnovijim arheološkim istraživanjima u svetu i kod nas. Srpskih otvarenja će biti čak 16.\nPočasni gost ovogodišnje Smotre je Arapska Republika Egipat, čiji filmovi Abu Simbel i Karnak otvaraju ovogodišnju smotru. Uz akcenat na egipatskoj kulturnoj baštini, najavljujemo da će sa otvaranjem XX Međunarodne smotre arheološkog filma, Beogradska mumija ponovo biti trajno izložena u okviru stalne postavke Narodnog muzeja.\nTokom trajanja Smotre biće priređena i izložba fotografija sa fotokonkursa koji je organizovao Narodni muzej Arheološka fotografija – spoj prošlosti i budućnosti.\nPosetioci festivala upoznaće lokalitet Borćoš u Vojvodini u čijoj su neposrednoj blizini otkrivena 23 lokaliteta iz različitih perioda. Ljubitelje arhološkog filma očekuju i misterije vezane za manastir Svetog Antonija koji se nalazi u oazi na 150 kilometara od Kaira, gde je sahranjen Sveti Antonije Veliki, ali i priča o Muzeju praistorije u Valensiji i avanture arheologa na Kanarskim ostrvima.\nMumija staroegipatskog sveštenika Nismina, poznatija kao Beogradska mumija, konačno je preneta iz Arheološke zbirke Filozofskog fakulteta u Narodni muzej, gde će posetioci moći da je vide od 2. aprila.


Planinarski klub „Tornik“ organizovao akciju u predelu manastira Uvac\nU subotu, 17. aprila Planinarski klub “Tornik” organizovao je akciju u predelu manastira Uvca i reke Uvac u selu Stublo na Zlatiboru.\nUčesnici akcije krenuli su od početne tačke Kolijevka ka Uvcu starom stazom koja je pre izgradnje puta jedina vodila do sela Uvca iz smera Stubla.\nNa svom putu obišli su manastir koji je posvećen rođenju Presvete Bogorodice (Mala Gospojina), a prema malobrojnim zapisima i narodnom predanju predstavljao je jedan od većih srpskih duhovnih centara u doba Nemanjića. Planinari su se dalje kretali nizvodno preko širokih plodnih ravnica uz reku, sve do Skakavca i stare Spirove vodenice. Od te tačke, staza kreće okomito uzbrdo grebenski sve do vrha Zakopina (1186mnv) na kome se nalazi planinarski dom posvećen Aleksandru DŽavoviću i dalje nastavlja ka mestu Kolijevka, početku i cilju ove planinarske staze.\nU akciji je učestvovalo sedam planinara koje ni loši vremenski uslovi usled slabe kiše i snega nisu sprečili da uživaju u lepotama Uvca. Pet planinara članovi su PK “Tornik” a po jednog predstavnika imali su i PD “Aleksandar DŽavović” i PD “Rujno”.\nPK “Tornik” okuplja ljubitelje planina i prirode, u cilju širenja pozitivnog stava prema prirodi i zdravog načina života. Svi zainteresovani ljubitelji planinarenja mogu postati članovi a cena godišnje članarine iznosi 600 dinara za nove članove dok stari članovi koji poseduju karticu plaćaju 500 dinara. Sledeća akcija je Murtenica 16. maja. Svi zainteresovani za više informacija mogu pozvati 064 15 65 578.\nPlaninarski klub "Tornik", uvac, Zlatibor


Košarka - Tamiševci lako sa Kragujevčanima\nTamiševci lako sa Kragujevčanima\nNapisano u kategoriji Košarka, 15 februara, 2010\nZa dane vikenda utakmicama 21.kola nastavljeno je takmičenje u Košarkaškoj ligi Srbije. Ekipa Tamiša Petrohemije je išla na megdan u Kragujevac ekipi Radničkog, koja je ubedljivo polsednja na tabeli sa samo jednom pobedom.\nKao što su i očekivali, izabarnici Bojana Jovičića zabeležili su novi trijumf rezultatom 65:73, po četvrtinama: (18:25), (15:16), (17:17) i (15:15). Pančevačka ekipa u poslednje vreme ima dosta problema sa povredama, ali i pored toga uspeli su da odigraju rutinski protiv veoma mlade ekipe iz Kragujevca.\nTamiš je od prvog minuta susreta poveo i odbijao svaki pokušaj domaćih da preokrenu rezultat. Radnički je nadigran u svim elementima igre, a pogotovo u skoku, gde je „gospodario“ Dejan Burić, koji je zabeležio pet skokova u napadu i osam skokova u odbrani. Košarkaši Tamiša Petrohemije su ukupno imali 39 skokova, dok je Radinički zabeležio 23 skoka.\nRadovan Marković je ponovo imao odličnu „rolu“ i na kraju meča zabeležio je 20 indeksnih poena. Odličnu podršku u napadu Marković je imao od iskusnog Dejana Đokića, kao i od Stajića i Pasulja. Posle meča, rukovodilac ekipe Tamiš Petrohemije Bojan Jovičić je istako da je veoma zadovoljan pobedom sobzirom da je imao malo igrača u rotaciji i činjenicom da je njegova ekipa na dobrom putu ka vrhu tabele.\nPoene za Tamiš postigli su: Paulj devet, Đokić 12, Stajić 12, Burić 14, Marković 20, Mikić dva i Ivanić četiri.Ovo je ukupno 14-ta pobeda Tamiša, koji polako ali sigurno grabi ka plasmanu u Superligu. U narednoj utakmici, košarkaše Tamiša Petrohemije očekuje pravi izazov. U goste im dolazi ekipa OKK Beograda, i nema sumnje da će to biti pravi derbi kola. Ukoliko Tamiš savlada Beograđane napraviće novi skok na tabeli. Utakmica između Tamiša Petrohemije i OKK Beograda je na programu 23.februara, u pančevačkoj Hali sportova, s poćetkom u 18 sati.


19.10.2018. 13:30 > 14:45\nAustrijski vicekancelar Hajnc Kristijan Štrahe izjasnio se danas, nakon razgovora sa prvim potpredsednikom Vlade Srbije i ministrom inostranih poslova Ivicom Dačićem u Beču, protiv članstva Kosova u Interpolu, kao i protiv formiranja vojske Kosova.\nŠtrahe je kazao da se na pitanja o članstvu Kosova u Interpolu i formiranja vojske ne može dati pozitivan odgovor dok se pitanje Kosova ne reši na nivou UN. Prema njegovim rečima na Balkanu postoje otvorena pitanja koja treba da se reše i ne smeju se uneti u EU.\nU tome odgovornost imaju Srbija i Kosovo, koje treba da doprinesu mirnom rešavanju otvorenih pitanja, kaže on, i podseća da su vođeni razgovori i da je čak razmotreno kao moguće rešenje razmena teritorija sa ciljem uspostavljanaj održivog mira.\n- To je sada, čini se, na ledu, ali pokazuje da postoje prave inicijative koje mogu voditi ka dogovoru, ako su obe strane dobre volje i pre svega međunarodna zajednica rezultate dogovora ispoštuje i prihvati - podvukao je Štrahe.\nMiran razvoj je moguć samo uz dogovor\nOn je istakao da treba da bude cilj da dve strane postignu dogovor, jer je samo tako moguć mirni razvoj. Kazao je i da otvorena pitanja oko granica treba mirno rešavati, uz dogovor, i za to postoji puna podrška Austrije, naglasio je Štrahe.\n- U rešavanju otvorenih pitanja treba uzeti u obzir i srpske interese, koji nailaze na sluh u Austriji. Mora se razumeti da je Kosovo od bitnog interesa za Srbiju i da se po tom pitanju treba obazrivo odnostiti. Bitno je da se u pozitivnom dugu dođe do održivog rešenja, koje bi obe strane prihvatile, jer bi tada budućnost Balkana mogla pozitivno da se razvija u pravcu Evrope - kazao je austrijski vicekancelar.\nŠtrahe je rekao da već duže neguje prijateljski kontakt sa srpskim političarima, i da se to sada "diže i proširuje na nivo dve vlade".\n- Srbija je bez sumnje jedna od najvažnijih zemalja na Balkanu i garant za mir i stabilnost u regionu. Odnosi Srbije i Austrije su već sada dobri, ali treba da budu produbljeni. Iduće godine slavimo 150 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa. Mislim da je Srbija na pozitivnom putu u pravcu EU, a Austrija će je u tome podržati - ukazao je on.\n- Evrospka perspektiva Srbije i drugih zemalja Zapadnog Balkana, u sopstvenom interesu su Austrije, koja je Austrija jedan od najvećih investitora u Srbiji sa oko 400 preduzeća, koja zapošljavaju oko 18.000 ljudi - istakao je on.\nSrpski šef diplomatije Ivica Dačić rekao je da je Srbija je zainteresovana za rešavanje svih otvorenih regionalnih pitanja i da se zalaže za regionalnu stabilnost, mir i međusobno pomrenje, dodavši da Beograd nikada neće podleći bilo kojim pritiscima koji će rešiti pitanje statusa Kosova na osnovu jednostranih akata koji su doneseni u Prištini u prethodnom periodu.\nDačić je rekao da Srbija i Austrija praktično nemaju spornih pitanja, osim različitog tumačenja i pogleda na pitanje Kosova. Rešavanje otvorenih pitanja, istakao je, može da bude samo ukoliko se uvaže interesi svih.\n- U tom smislu smo spremni na dogovore i dijalog sa Prištinom. Naravno, mi očekujemo da EU koja moderira taj dijalog i u kom učestvuju predsednici Vučić i Tači, da EU izvrši dodatni pritisak kako bi se implementiralo ono što je dogovoreno i potpisano još pre pet godina - rekao je Dačić.\nPodsetio je da je nedavno bilo 2.000 dana otkad je potpisan Briselski sporazum, a nije formirana Zajednica srpskih opština (ZSO), što je za Srbiju veoma važno, jer je to bio uslov zbog kojeg smo potpisali Briselski sporazum.\nDačić kaže da Srbija "moli sve naše prijatelje da daju šansu dijalogu i pronalaženju mirnog kompromisnog rešenja".\n- Zato je za nas značajno, imajući u vidu da Priština i dalje donosi određene jednostrane akte, kao što je juče bila odluka da se krene u transformaciju, odnosno, formiranje vojske Kosova, što je apsolutno suprotno svim rezolucijama međunarodnih organizacija i institucija, kao što su Rezolucija 1244 - rekao je Dačić.\nSrbiji je, kazao je, bitna tu i pozicija Austrije i mi veoma pozitivno ocenjujemo ovaj stav koji je izneo vicekancelar Štrahe vezano za stav Austrije za formiranje Vojske Kosova.\n- Takodje, kada je reč o međunarodnim organizacijama, mi smatramo da pre postizanja dogovora ta pitanja ne treba da budu uopšte na dnevnom redu. Zato je i važna pozicija Austrije kada je reč o Interpolu, Unesku i drugim međunarodnim organizacijama gde Kosovo pokušava da pitanje tog članstva iskoristi za promociju svoje državnosti, a ne kao što neko kaže za policijsku saradnju kada je Interpol u pitanju - reka je Dačić, koji je ocenio bilateralne odnose Srbije i Austrije veoma dobrim.\nKazao je i da želim da se zahvali Austriji na podršci koju pruža Srbiji kada je reč o evropskim integracijama, i da se nada širenju saradnje u najrazličitijim oblastima.\nEVROPSKA KOMISIJA UPOZORAVA Trećina namirnica u EU ima različit KVALITET a istog proizvođača


Mitrovica: U eksploziji nema povređenih\nOsvježeno 14. oktobar/listopad, 2013.\nMitrovica, ilustratitvna fotografija\nU snažnoj eksploziji koja se u ponedeljak oko 3.45 minuta dogodila u ulici Lole Ribara u severnoj Mitrovici, nije bilo povređenih. Pričinjena je velika materijalna šteta.\nŠef Operative regionalne policije za sever Kosova Željko Bojić potvrdio je za RSE da se eksplozija se dogodila u strogom centru Mitrovice:\n„Tom prilikom nije bilo povređenih lica, ali je na stanu kosovskog Srbina nastala velika materijalna šteta. Pored toga, šteta je nastala i na dva obližnja lokala i vozilu koje je bilo parkirano u neposrednoj blizini eksplozije. Uviđajne ekipe su i dalje na terenu, tako da još uvek ne možemo da kažemo o kakvoj se eksplozivnoj napravi radi“.\nKako saznaje RSE, bomba je eksplodirala u stanu Nebojše Marića (49) iz Mitrovice, a za sada nema podataka o tome ko bi mogao da bude počinilac ovog napada i šta bi bio motiv.\nMarić je bio kandidat za odbornika Samostalne liberalne stranke (SLS) za opštinu severna Mitrovica. Iako se još uvek zvanično vodi na njihovoj listi, on je prošlog meseca od Centralne izborne komisije Kosova zatražio da ga izbriše sa liste kandidata za opštinu severna Mitrovica.\n"Na listu sam dospeo tako što sam obmanut i prevaren brojnim obećanjima političara iz Beograda, kao i ovih lokalnih iz vladajućih partija da će na izborima od 3. novembra srpski narod na Kosovu i Metohiji dobiti šansu za bolji život", naveo je Marić u saopštenju dostavljenom medijima.\nOn je istakao da je kasnije shvatio da to nije tako, jer Srbi time zaokružuju državnost Kosova i odriču se svoje države Srbije za koju su se borili proteklih 14 godina.\nMarić je izrazio nadu da će "građani Kosovske Mitrovice sa kojima je 14 godina delio dobro i zlo shvatiti i u potpunosti podržati njegovu odluku". On je pozvao i ostale kandidate sa lista za izbore da krenu njegovim stopama.\nEksplozivna naprava bila je postavljena na prozoru stana koji se nalazi u prizemlju jedne od zgrada u centru severnog dela Mitrovice. Vlasnik stana koji je u trenutku eksplozije bio sa svojom suprugom u stanu i ostali su nepovređeni.\nEksplozija je prouzrokovala veliku materijalnu štetu i na Hotelu “BB” koji se nalazi pored zgrade ispred koje je došlo do eksplozije, a oštećeno je i jedno vozilo koje je bilo parkirano u neposrednoj blizini.\nNa obližnjem motelu polomljena su stakla, a uplašenim stanarima pomoć su pružili i lekari Hitne pomoć.\nEksplozija je bila veoma jaka i probudila je mnoge Mitrovčane ovoga jutra.\nNa licu mesta odmah su izašli pripadnici kosovske policije koji su osigurali mesto eksplozije, a nešto kasnije na lice mesta stigli su policajci EULEX-a i vojnici KFOR-a.\nPolicija se zvanično još nije oglasila u vezi sa najnovijim incidentom koji se dogodio u Mitrovici i eventualnim motivima za ovaj napad.\nDirektorka administrativne Kancelarije kosovske vlade u Mitrovici Adrijana Hodžić najoštrije je osudila incident.\nHodžić je u saopštenju navela da su taj i slični incidenti upereni protiv mira i stabilnosti svih građana Mitrovice.\n"Sreća je što u incidentu nije bilo povređenih. Kosovska policija i EULEX moraju preduzeti sve mere kako bi se takvi incidenti u budućnosti ne bi ponavljali. Mora se preventivno delovati kako bi osigurali živote i imovinu građna Mitrovice", navela je Hodžić, koja je i kandidat za gradonačenika Mitrovice na predstojećim lokalnim izborima koji se održavaju 3. novembra.


ISPRAĆAJ ANGELE MERKEL – Televizija srpske dijaspore\nNemačka se oprostila od velike Muti uz vojne počasti i njene omiljene pesme\nAngela Merkel, dugogodišnja nemačka kancelarka, večeras se uz zvuke pesme “kume panka” Nine Hagen oprostila se od funkcije na svečanoj ceremoniji održanoj u Berlinu.\nKancelarka Angela Merkel, koja je bila na čelu nemačke vlade 16 godina – četiri izborna ciklusa, najavila je mnogo pre izbora da neće učestvovati na njima i da će se povući.\n– Suočavala sam se brojnim političkim i ljudskim izazovima, ali me je to istovremeno i ispunjavalo – rekla je Merkel na ceremoniji, prenosi agencija AFP.\nAludirajući na borbu protiv lažnih vesti dok se Nemačka bori protiv pandemije, ona je podvukla “značaj poverenja u politiku, nauku i društveni diskurs – i podsetila koliko je sve to krhko”. Ističući da demokratije žive na “solidarnosti i poverenju u činjenice”, ona je rekla da je važno boriti se tamo gde se poriču nauka i gde ima mnogo teorija zavere.\nMerkel je strastvena zaljubljenica u muziku, prema njenim rečima “uglavnom u klasičnu” i redovna je posetiteljka Bajrojtskog festivala, gde se predstavljaju dela kompozitora Riharda Vagnera – prenosi BBC.\nDruga dva dela ne predstavljaju toliko iznenađenje – popularna pesma Hildegard Knef For Me It Should Rain Red Roses i himna iz 18. veka – ipak je ona ćerka luteranskog pastora. Međutim, istočnonemački hit iz 1974. u velikoj meri nije standardan odabir.\n– Pesma je deo vrhunca moje mladosti, dolazi iz nekadašnje Istočne Nemačke i još uvek je popularna u oblasti koji je nekada bio moj izborni okrug – rekla je Merkel.\n“Sada nam niko neće verovati, kako je ovde bilo lepo, haha, haha”, peva Nina Hagen, očigledno misleći na staru bezbojnu komunističku Istočnu Nemačku. I pevačica, i odlazeća kancelarka, su u šezdesetim i malo toga imaju zajedničkog – čak su se i sukobile u TV emisiji o drogama iz 1992. godine.\nHagen je postigla veliki uspeh kako u Nemačkoj, tako i u inostranstvu, nastupajući na engleskom u Old Grey Whistle Test – emisiji na BBC-ju 1980. godine u njenoj tipičnoj kreštavo-operskoj verziji panka.


BEOGRAD – Ja sam roditeljima rekao da me ne čekaju na Svetog Nikolu… Tog jutra otvaram auto-put Čačak-Požega pa tek onda idem da slavim slavu – poručio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić jutros iz Predsedništva posle sastanka sa kineskom ambasadorskom Čen Bo.\nOn se zahvalio Kini na sinoćnoj pošiljci vakcina koju je lično dočekao a onda najavio brojne nove investicije u Srbiji poput nove fabrike u Šapcu i puta za Kladovo, Majdanpek i Negotin pa podsetio da će se od Beograda do Novog Sada brzom prugom stizati za 28 minuta!\n← VRATILE SE RODE! Prvoje devetu godinu dolazi u Zrenjanin, meštani presrećni: Ovoga puta nije stigao sam!\nŠampion je ponovo u Beogradu, sprema se za američku turneju! →\n“Munjeviti udar 2021” na Pešteru (VIDEO)\nKrizni štab doneo odluku: Otvaraju se tržni centri


Humanitarni bazar za Lanu Bulatović, Kovinci ujedinjeni za ozdravljenje sugrađanke - Izazov\nRadio-televizija Srbije 27. septembra 2020. 20:56\nKovinci ne pamete kada se ovoliko ljudi ujedinilo za isti cilj – ozdravljenje Lane Bulatović, koja godinama bije najtežu i najvažniju bitku – za život.\n"Odziv građana je veoma dobar. Mi smo pokušali kao Udruženje ‘Stari lala’ to da probudimo u njima, dosta je bilo akcija i bez nas, ali smo prihvatili tu, ne obavezu, već čast da pomognemo Lani da ode na transplantaciju bubrega i pankreasa. Potrebna je oko 71.000 evra, a sada smo na oko 45.000, i to se stalno povećava. Narod je shvatio poruku i humanu notu jer ljudski život nema cenu", istakao je Jadran Anđelković iz Udruženja "Stari lala".\nNa stranu humanosti stali su i ugostitelji. I pored teške finansijske situacije u kojoj su se našli zbog epidemije koronavirusa, dali su svoj doprinos – novac od prodaje kafe, limunade, "koka-kole", biće uplaćen na Lanin račun.\n"Drage volje smo ušli u ovu akciju, pošto se ceo grad podigao na noge da bi pomogao. Nama se upalila lampica da je krajnje vreme da se pridružimo, ipak treba uključiti sve raspoložive snage koliko je moguće jer ona vodi borbu za život i shvatili smo da je momenat da joj pomognemo. Najiskonskiji motiv je da se pomogne čoveku u nevolji", poručio je Vuk Dobrić, vlasnik lokalnog kafića "Krug".\nDarko Glišić, vlasnik kafića "Mali park", naveo je da je Kovin kao mala zajednica ovom akcijom pokazao da je veliki i da ljudskost može pobediti sve nepravde.\n"Poučeni načinom učešća drugih ugostitelja koji su se koji dan ranije priključili i koji su određene proizvode namenili akciji za Lanu, odlučili smo da naš proizvod bude kapućino kao najprodavaniji artikal koji imamo u ponudi. Vreme je malo lošije, te i nema previše gostiju kao kada su dani sunčani, ali se nadamo da će do kraja dana biti u redu i da ćemo sakupiti određena sredstva", dodao je Darko Glišić.


Nove optužnice za ratni zločin - Kozarac.ba\nCentar javne bezbjednosti Banjaluka podnio je jučer Tužilaštvu BiH izvještaj protiv dva pripadnika paravojnih muslimanskih formacija zbog počinjenog ratnog zločina nad četiri srpska civila na području sela Kozaruša kod Prijedora.\nOni su osumnjičeni da su 4. juna 1992. godine, na putu koji povezuje sela Kozaruša i Podgrađe, iz zasjede ubili tri srpska civila, a jednog teško ranili.\nOva lica su osumnjičena da su zajedno sa, za sada nepoznatim licima, kao pripadnici muslimanskih paravojnih formacija, postavili zasjedu na ovom putu, saopšteno je iz banjalučkog Centra javne bezbjednosti.\nOni su na tom putu dočekali automobil golf, u kome su se nalazila četri srpska civila, te bez prethodnog zaustavljanja vozila pucali iz vatrenog oružja, ubivši tri lica, dok su jednom nanijeli teške tjelesne povrede.\nSrna nezvanično saznaje da je izvještaj podnesen protiv Ekrema Elkaza /49/ i Seada Čirkina /53/ iz Kozaruše.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Pošta i Voli potpisali sporazum o poslovnoj saradnji\nBOLJI NASTUP NA TRŽIŠTU 11. 05. 2020. 18:06 >> 18:02 1\nBOLJI NASTUP NA TRŽIŠTU\nPošta i Voli potpisali sporazum o poslovnoj saradnji\nCrnogorska Pošta i kompanija Voli potpisale su sporazum o o poslovnoj saradnji, u cilju boljeg predstavljanja i nastupa na tržištu.\nSporazum su, kako je saopšteno iz Pošte, potpisali izvršni direktor Pošte Božidar Vuksanović i predsjednik Odbora direktora Volija Dragan Bokan.\nVuksanović je kazao da iz potpisanog sporazuma proističe ugovor koji građanima daje mogućnost da pozivom ili putem web-a poruče neki od ponuđenih paketa odnosno proizvoda i da im naručeni proizvodi budu dostavljeni na kućnu adresu u kratkom roku.\n“Saradnja Pošte i Volija stvara novu vrijednost za potrošače i korisnike i proizvod je uvezivanja komunikacionih i dostavnih resursa Pošte, s jedne strane, i određenih proizvoda iz ponude kompanije Voli, s druge strane”, rekao je Vukanović.\nOn je naveo da trgovina životnih namirnica od sada ne podrazumijeva isključivo odlazak u prodajne objekte.\n“Potrošači imaju priliku da trgovinu na brz i jednostavan način obave iz svojih domova”, dodao je Vuksanović.\nOn je naglasio da je cilj Pošte da svoje resurse upotrijebi u funkciji stvaranja najpovoljnijeg ambijenta i da doprinese stvaranju spone između privrednih subjekata i građana.\n“S obzirom na izuzetne resurse, Pošta jeste u mogućnosti da obezbijedi kvalitetnu dostavu na cijeloj teritoriji Države bez obzira na okolnosti trenutka i aktuelnu pandemiju. Naš cilj je da uvijek i na svakom mjestu budemo na raspolaganju građanima”, kazao je Vuksanović.\nBokan je kazao da Voli i Pošta dijele zajedničku misiju da uz kvalitet ponude, nove vrijednosti za korisnike i potrošače i stvaranje uslova za motivisanje zaposlenih, uvijek idu korak dalje i pomjeraju standarde u skladu sa zahtjevima savremenog tržišta.\n“Potpisivanje sporazuma za nas predstavlja posebnu obavezu da kroz partnerski odnos sa ovom instiucijom koja je na usluzi građanima Crne Gore još od 19.vijeka, u ovom novom, savremenom dobu, na efikasan način u skladu sa najboljim iskustvima inostranih tržišta odgovorimo svim potrebama naših korisnika i potrošača”, naveo je Bokan.\nVoli će, kako je naveo, uz Poštu postati bliži svojim potrošačima kroz dostavu proizvoda na kućnu adresu, što predstavlja odličnu povoljnost, ne samo u situacijama kao što je aktuelna pandemija.\n“Sigurni smo da će Pošta u Voliju imati pozdanog partnera, koji kroz sve svoje sisteme funkcionisanja predstavlja reper savremene i dobro organizovane kompanije”, poručio je Bokan.\nPrema njegovim riječima, sporazum koji su potpisali označava početak saradnje čiji će pun potencijal pokazati novi izazovi na tržiištu i sve viša očekivanja potrošača i korisnika.\nNavodi se da je danas potpisan i prvi ugovor koji proizilazi iz Sporazuma o saradnji. Ugovor o dostavi paketa i proizvoda na adresu korisnika potpisali su Olivera Martinović, pomoćnica Izvršnog direktora za poštansko poslovanje i platni promet i Peđa Šegerec, komercijalni direktor Voli-ja.\nUgovor o dostavi proizvoda i paketa podrazumijeva mogućnost da korisnici pozivom Call centra na 19801 ili putem Poštinog web shopa poruče jedan od Volijevih paketa životnih namirnica ili paketa hemije čije su cijene iste kao u Voli marketima.\n“Dostavljači Pošte će paket dostaviti na adresu poručioca. Primalac paketa ima mogućnost da plati u gotovini ili platnom karticom Poštinom dostavljaču”, zaključuje se u saopštenju.\nPošta Crne Gore Kompanija "Voli"\nOdržali stabilnost uprkos pandemiji koronavirusa


Uspešni bilateralni susreti u Privrednoj komori Vojvodine - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nDatum kreiranja utorak, 09 april 2019 13:00\nU okviru Poslovnog foruma s Francuskom, u Privrednoj komori Vojvodine (PKV) juče je održano više od 100 poslovnih razgovora između naših i francuskih privrednika i predstavnika institucija dve zemlje, nakon predstavljanja potencijala vojvođanske i francuske privrede u različitim sektorima industrije.\nNajviše razgovora ostvareno je u oblasti prehrambene industrije, gde su se naši proizvođači hrane sastali sa francuskim distributivnim centrima.\n- Obavili smo tri B2B razgovora s distributerima za markete u Francuskoj, kao i s distributerom koji pokriva i afričko tržište. Veoma su zainteresovani za naše proizvode premijum kvaliteta, kao što su sok od paradajza sa celerom, ljuti sok od paradajza i ajvar. Kako su pokazali interesovanje, nastavićemo komunikaciju s njima, a najavili su da će u toku maja doći da obiđu našu proizvodnju, rekao je Branislav Sekulić, vlasnik porodične firme "Vrtlari".\n- Došli smo da se bolje upoznamo s ovim tržištem i zainteresovani smo za distribuciju naših proizvoda u Vojvodini, pre nego i otvorimo proizvodnju u ovom regionu, rekao je Buton.\nKao predstavnik porodične firme za organsku proizvodnju iz Pariza došao je Vladimir Jovanović, koji je istakao da je organska proizvodnja interesantna i da bi želeli da sarađuju u Vojvodini s domaćim proizvođačima, zadrugama, gde bi, kako kaže, izgradili farmu, a s vremenom i kapacitete potrebne za razvoj seoskog turizma.\n- Interes naše firme je da pokrene organsku proizvodnju, definiše finalni proizvod i izvozi ga. Cilj je da zaposle ljude s terena i da firma privređuje i sarađuje u regionu, rekao je Jovanović i napomenuo da je važno uvećati površine pod organskom proizvodnjom.\nKompanije su dogovorile individualne posete francuskih privrednika krajem maja ove godine, a time i nastavak saradnje s našim privrednicima. U okviru višednevne posete Vojvodini, francuska delegacija je sa PKV-om posetila nekoliko kompanija u Vojvodini – "Enterijer Janković" u Novom Sadu, "Termovent SC" i "Tim-Kop" u Temerinu, a u toku sutrašnjeg dana najavljena je poseta Fakultetu tehničkih nauka Univerziteta u Novom Sadu, navodi se u saopštenju PKV-a.


UPR je meduvladin i jedinstven proces pokrenut od strane Generalne skupštine Ujedinjenih nacija 2006. godine i podrazumijeva pregled ljudskih prava u jednoj zemlji, a jedan je od najmasovnijih procesa jer se odnosi na sve clanice UN. Svake godine se odrzavaju do tri sesije na kojima se vrši pregled stanja ljudskih prava u više od 40 drzava. Svaki ciklus traje cetiri do pet godina. Za UPR, pored drzava, izvještaje Visokom komesaru za ljudska prava mogu dostaviti NVO, clanovi akademske zajednice i drugi pojedinci. Cilj ovog mehanizma je da se poboljša stanje ljudskih prava u svim zemljama, a pruza mogucnost konstruktivnog dijaloga o obavezama koje drzava ima prema ostvarenju ljudskih prava, kao i mogucnost za zagovaranje na nacionalnom i medunarodnom nivou.\nljudska prava\tsaopštenje\tUPR


source.ba | Nikšić: Nećemo iznevjeriti partnere sa kojima smo krenuli u kreiranje većine u kantonima\nNermin Nikšić, predsjednik SDP-a, kazao je nakon sastanka sa predsjednikom SDA Bakirom Izetbegovićem da sastanak nije bio kurtoazni kao što je to ranije najavljivano.\n"SDP u skladu sa onim što smo nekoliko puta izjavljivali, odazvali smo se, razgovarali u jednoj vrloj korektnoj atmosferi na vrlo korketnu ponudu SDA. Sastanak nije bio kurtoaznog karaktera. SDP je ostao pri svom stavu. Mi u kantonima idemo u formiranje kantonalnih skupštinskih većina, u formiranje vlada, SDA će i sama krenuti u nekakve aktivnosti kada su u pitanje kantonalne skupštine", kazao je lider SDP-a.\n"Iznijeli smo svoj stav da u ovom trenutku ne razgovaramo ni sa kim o formairanju vlasti na federalnom i državnom nivou. Ostali smo pri stavi da nećemo iznevjerti partnere sa kojima smo krenuli u kreiranje većina u kantonima", poručio je Nikšić.\n"Ovdje nismo došli da donesemo bilo kakvu odluku. SDP će na svojim organima donositi odluke. Ovdje je bila više nego korektna ponuda SDA na koju smo se mi zahvalili, radimo priču na kantonalnim skupštinama. O višim nivoima ne razgovaramo u ovom trenutku dok ne bude odluka o Domu naroda FBiH", kazao je Nikšić.\nU Centrali Stranke demokratske akcije (SDA) održan je sastanak predstavnika Stranke demokratske akcije i Socijaldemokratske partije (SDP) BiH na kojem se razgovaralo o formiranju vlasti u BiH.\nSastanak je organiziran na inicijativu SDA, a uime te stranke prisustvovali su Bakir Izetbegović, Šefik Džaferović, Denis Zvizdić, Adil Osmanović, dok su uime SDP-a na sastanku bili Nermin Nikšić, Zukan Helez, Zoran Mikulić i Miro Lazović, prenosi N1.\nTagovi: SDANermin NiksicSDP


Dodik: Upad u RTS nedopustiv i nanosi štetu Srbiji - Studio B\nDodik: Upad u RTS nedopustiv i nanosi štetu Srbiji Tanjug\nRegionRegion Pocetna 19. 03. 2019. 11:13:28\nUpad grupe demonstranata predvođenih opozicionim liderima u zgradu Radio-televizije Srbije ozbiljna je i nedopustiva stvar, oni koji su to učinili su najveći gubitnici, a time se takođe šalje i loša slika u svet koja može da našteti Srbiji u rešavanju važnih nacionalnih pitanja, izjavio predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik.\n„Postoji neka vrsta pomodarstva da se bezgranično šeta i tako pokazuju građanski stavovi. Koliko razumem, ovde u Srbiji to nije bio problem, problem je kada se to pretvori u nasilje. Srbija nije zabranjivala šetnju kao demokratski izraz, koliko god to bilo pomalo iritantno“, rekao je Dodik za TV Pink.\n„Ako tako pokazujete pretenziju ka nasilju, onda ste u problemu, i oni koji su to učinili najveći su gubitnici“, rekao je Dodik.\n„Nas zanima snaga Srbije, a ona se ne stiče tako, i time se ne šalje u svet prava slika, tim scenama nasilja kad uđete i blokirate neke od institucija… Mislim da je to neprihvatljivo i najveća šteta za one koje su to organizovali“, rekao je Dodik.\n„Ja nisam taj koji treba to da radi i dokazuje, moje je bilo da obezbedim logistiku za nesmetan rad tužilastva, da oni to imaju“, rekao je Dodik.


Milorad Dodik bio je protiv, dok su Džaferović i Komšić podržali sklapanje takvog sporazuma. Član Predsjedništva iz Republike Srpske tvrdi da postoji opasnost od direktnog miješanja u izborni proces te da se radi o cyber sigurnosti, prenosi RTV BN.\nČlan Predsjedništva iz Republike Srpske kazao je da postoji konsenzus o tome da BiH treba raditi na readmisiji migranata te će zbog toga član Predsjedništva Šefik Džaferović uskoro otputovati u Pakistan kako bi potpisao taj sporazum.\n“Saglasni smo da treba spriječiti ulazak migranata u BiH, da trebamo raditi na readmisiji migranata te zaštiti granice. Saglasni smo da se ojačaju kapaciteti Granične policije naše zemlje, ali i da Savjet ministara odobri pet miliona KM za program upravljanja migrantskom krizom”, kazao je Dodik.\nOn je naglasio da neće pristati da se neborbeni dio Oružanih snaga angažuje na granici sa Srbijom, jer smatra da to nije rješenje. Takođe, jedan od ciljeva biće da se onemogući ulazak migranata u naseljena mjesta u BiH.\nKomšić otkrio ko mu je sve čestitao nakon pobjede: Među njima je i OVAJ poznati hrvatski političar, mnogima neće biti dobro kad čuju koji!


takmičenje Archives - BC Info\n1. juna 2022. admin 0\nRastko Araškov iz Кusića, učenik prvog razreda Belocrkvanske gimnazije i ekonomske škole, osvojio je 2. mesto na Državnom takmičenju iz istorije.\n24. maja 2022. urednik 0\nКlub za podvodne aktivnosti “Bela Crkva“, proteklog vikenda je bio domaćin najboljim podvodnim fotografima iz Srbije i regiona.\nU organizaciji Kluba za podvodne aktivnosti „Bela Crkva“ uz pokroviteljstvo Saveza organizacija za podvodne aktivnosti Srbije, Saveza podvodnih aktivnosti Vojvodine i Opštine Bela Crkva, Prvenstvo Srbije i Otvoreno prvenstvo Vojvodine u podvodnoj fotografiji održaće se u subotu i nedelju, 21. i 22. maja na Belocrkvanskim jezerima.\n14. maja 2022. urednik 0\nNa odredsko takmičenje u izviđačkim veštinama, koje je organizovao odred „Žarko Zrenjanin – Uča“, u Belu Crkvu je pristiglo 120 izviđača.\n11. maja 2022. urednik 0\nTakmičenje u brzom šutiranju trojki održaće se na košarkaškom terenu u Železničkom parku u subotu, 14. maja.\n15. aprila 2022. admin 0\nKalina Ostojić iz Bele Crkva, učenica osmog razreda Osnovne škole „Dositej Obradović“, na okružnom takmičenju iz engleskog jezika osvojila je prvo mesto.\n12. aprila 2022. admin 0\nČlanovi Kluba za podvodne aktivnosti „Bela Crkva“ bili su uspešni na Prvenstvu Srbije i Otvorenom Prvenstvu Saveza Vojvodine u „Podvodnim veštinama“ i „Ronilačkim preprekama CMAS“.\nU Beloj Crkvi održano takmičenje „Šta znaš o zdravlju“\nOrganizacija Crvenog krsta Bela Crkva juče je organizovala opštinsko takmičenje na temu „Šta znaš o zdravlju“, zamišljeno više kao smotra znanja.


Tokom akcije „Neka šuma bude s tobom“ zasađeno više od 300 stabala | Energetski portal Srbije\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan učestvovao je u subotu, 26. oktobra, u akciji pošumljavanja špica Ade Huje pod nazivom „Neka šuma bude s tobom“ koju je organizovalo Udruženje građana „Supernatural“. Akcijom sadnje 30 drvorednih sadnica i 300 žirova, u kojoj je i ministar Trivan posadio nekoliko mladica platana, vrba i jasena, simbolično je obeležen osmogodišnji rad na pretvaranju divlje deponije na Adi Huji u šumsko stanište, jedino na desnoj obali Dunava u Beogradu. Uz podršku velikog broja prijatelja i ljubitelja prirode, institucija i kompanija, udruženje „Supernatural“ je deponiju šuta od 12 hektara pretvorilo u šumu sa preko 1000 drveća, 37 vrsta biljaka, 91 vrstom ptica i mnoštvom živog sveta.\n„Ova akcija je pokazni primer kako entuzijazam mladih može, uz veliki trud, jedan deo grada koji je bio zapušten, devastiran i predstavljao smetište šuta i otpada, da pretvori u šumsku oazu, kao i da ovaj projekat „Od deponije do parka“ bude proglašen jednim od najboljih evropskih projekata. To je dobar i značajan početak kako za Beograd, tako i za Srbiju, jer Ada Huja pripada ekološki važnom području ušća Save u Dunav“, rekao je Trivan. Naveo je da pošumljenost Srbije iznosi oko 30 odsto i ukazao da je važno taj procenat povećati, ali isto tako i saditi drveće u gradskim sredinama.\n„Šuma je glavni katalizator biodiverziteta koji je neophodan uslov čovekovog opstanka“, rekao je ministar i podvukao da je pošumljavanje, kao najefikasniji, najjeftiniji i najjednostavniji način da se klimatske promene drže u prihvatljivim granicama, a zdrava životna sredina sačuva za buduće naraštaje, prepoznato kako u našoj zemlji tako i u evropskim i svetskim okvirima. „Svi zagađujemo životnu sredinu i zato svako na svoj način, i vladin i nevladin sektor, i lokalne samouprave, i privreda, i građani, treba da pokažu odgovornost za stanje životne sredine, posebno kvaliteta vazduha“, ukazao je Trivan\n"Neka šuma bude s tobom"


Počinje sa radom Ventu.rs platforma za „crowdinvesting“ (grupno investiranje) ŠANSA za startap kompanije i MSP sektor – Plodna Zemlja\nPočinje sa radom Ventu.rs platforma za „crowdinvesting“ (grupno investiranje) ŠANSA za startap kompanije i MSP sektor\nGrađani i firme u Srbiji od danas preko platforme za „crowdinvesting“ (grupno finansiranje) Ventu.rs mogu da ulažu u domaća, lokalna preduzeća, kao i tehnološke startap kompanije sa potencijalom za rast. Ventu.rs je prva „crowdinvesting“ platforma u našoj zemlji. Predstavlja značajan pomak na finansijskom tržištu i iskorak ka alternativnom finansiranju kakvo privrednici u razvijenim zemljama već uveliko koriste. Pokretanjem ove platforme srpskim malim i srednjim preduzećima omogućava se novi izvor finansiranja i proširuju se njihove mogućnosti da dođu do sredstava za ulaganje u dalji razvoj biznisa.\nRazvoj alternativnih finansijskih usluga\nSa svim investitorima digitalnim putem se potpisuju ugovori o pozajmici u formi subordiniranog zajma, na period od tri ili više godina i uz minimalnu fiksnu kamatnu stopu od šest odsto godišnje. Takođe, investitori mogu dobiti i bonus kamatu čiji iznos zavisi od poslovnog uspeha kompanije.\n„Cilj kampanje je da se prikupe sredstva za rast proizvodnje i izlazak na tržište EU gde već postoji interesovanje za naše proizvode. Uz Vašu podršku do tog cilja možemo doći brže i lakše“, kaže osnivač Veljko Milićević.\nTagoviBDO Crowdinvesting Grupno investiranje Mala i srednja preduzeća Startap Ulaganja Ventu.rs


RK Bor na odličnom četvrtom mestu | Ist Media\n02:10: AM Sunday September 27, 2020\nObjavljeno 10. December 2012. at 01:47 piše Ist Media\nBOR, (Ist Media Dragan Popaz) Rukometaši Bora pobedom pred domaćom publikom u poslednjem jesenjem kolu nad timomom „Topličanina“ 28:23 zauzeli odlično četvrto mesto na ligaškoj tabeli Prve lige grupa „Istok“.\nBorski tim ostvario je još jednu pobedu u nizu na domaćem parketu pred oko 300 gledaoca u hali JU Sportski centar u Boru. Domaći tim od početka utakmice diktirao tempo, da bi se u drugom poluvremenu odlepio na sedam golova prednosti. Puleni Vlade Kneževića do kraja utakmice odigrali su sa polovinom snage na terenu, što je gostujućoj ekipi omogućilo da u Boru ne doživi debakl.\nUtakmica poslednjeg kola jesenjeg dela prvenstva u Boru završena je rezultatom 28:23.\nU nastavku sezone Borani imaće odličnu poziciju za nastavak borbe i ulazak u baraž koji vodi u Super ligu Srbije.\nBorani su na četvrtom mestu na tabeli sa 14 osvojenih bodova iz sedam pobeda. Prva je ekipa „Radničkog“ sa 18, „Planinka“ 17, a treću poziciju zaozela je ekipa „Dubočice“ sa 16 bodova svega dva više u odnosu na tim Bora.


SUTRA KOMEMORACIJA KRAJIŠNIKU Povodom smrti prvog predsjednika Narodne skupštine Srpske - Srpskainfo\nSUTRA KOMEMORACIJA KRAJIŠNIKU Povodom smrti prvog predsjednika Narodne skupštine Srpske\nKomemoracija povodom smrti prvog predsjednika Narodne skupštine Republike Srpske Momčila Krajišnika biće održana sutra u Kulturnom centru Banski dvor u Banjaluci.\nKomemoracija u organizaciji Narodne skupštine Republike Srpske najavljena je za 11.00 časova.\nMomčilo Krajišnik je bio prvi predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske, od 24. oktobra 1991. do 14. septembra 1996. godine, saopšteno je iz parlamenta Srpske.\nOd 1996. do 1998. godine bio je prvi član Predsjedništva BiH iz Republike Srpske.\nMomčilo Krajišnik preminuo je jutros u Banjaluci od posljedica zaraze virusom korona na Klinici intenzivne medicine za nehirurške grane Univerzitetskog kliničkog centra, gdje je hospitalizovan 30. avgusta.\nKrajišnik je rođen 20. januara 1945. godine u Sarajevu.\nZavršio je studije i magisterij na Ekonomskom fakultetu u Sarajevu. U politiku se uključio u višestranačkom sistemu, a bio je jedan od osnivača Srpske demokratske stranke (SDS).\nNa izborima 1990. izabran je za poslanika na listi SDS, a odmah zatim i za predsjednika Narodne skupštine BiH. Tu funkciju je obavljao od 21. decembra 1990. do 7. aprila 1992. godine.\nU ranim jutarnjim časovima 30. aprila 2000. godine francuski specijalci SFOR uhapsili su ga u porodičnoj kući na Palama i sproveli u zatvor Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (Haški tribunal).\nSeptembra 2006. godine pred Haškim tribunalom proglašen je krivim za zločine protiv čovječnosti.\nPo dolasku na Pale, ubrzo je osnovao Asocijaciju “Stvaraoci Republike Srpske” čiji je bio predsjednik.\nPolitika komemoracijaMomčilo KrajišnikRepublika Srpska\nODRŽANA KOMEMORACIJA BUKVAREVIĆU Prisustvovali zvaničnici, prijatelji i članovi porodice (VIDEO)\nPOČAST PRVOM PREDSJEDNIKU SKUPŠTINE SRPSKE Održana komemoracija povodom smrti Momčila Krajišnika (FOTO)\nZakazana komemoracija preminulom reditelju Igoru Vuku Torbici\nUMJESTO KOMEMORACIJE Otvorena knjiga žalosti za Kolju Mićevića\nKOMEMORACIJA KRAJIŠNIKU U BANJALUCI Prvi predsjednik Narodne skupštine Srpske izgubio bitku sa koronom\nODRŽANA KOMEMORACIJA U BANJALUCI Dodik: Livne je bio dobar čovjek i prijatelj mnogih generacija u Srpskoj\nDANAS SAHRANA MOMČILA KRAJIŠNIKA Prvi predsjednik Skupštine Srpske se nije izborio sa koronom\nNIJE SE IZBORIO SA OPAKOM ZARAZOM U UKC održana komemoracija povodom smrti doktora Pekije\nDODIK UPUTIO ISKRENO SAUČEŠĆE “Odlaskom Krajišnika, Srpska ostala bez velikog patriote”\nDODIK NA KOMEMORACIJI ”Na sjednici Predsjedništva BiH zatražiću MINUT ĆUTANJA za Krajišnika”


Ivanišević u Malom Zvorniku naglasio značaj programa EaSI – NovostiDana.rs\nIvanišević u Malom Zvorniku naglasio značaj programa EaSI\nBEOGRAD – Državni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Nenad Ivanišević razgovarao je danas u Malom Zvorniku sa predstavnicima lokalne samouprave o daljoj saradnji Ministarstva sa ovom opštinom.\nPored toga, državni sekretar je posebno naglasio značaj EaSI programa (glavnog fonda Evropske unije u oblasti rada, zapošljavanja i socijalne politike), koji pruža dobre mogućnosti za zapošljavanje na lokalnom nivou, saopšteno je iz Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nOn je pozvao predstavnike opštine da podstaknu građane da naprave kvalitetne projekte i da apliciraju za ovaj program.\nNenad Ivanišević je u Malom Zvorniku obišao i Centar za socijalni rad, dodaje se u saopštenju.\nIvanišević u Ljuboviji o aktuelnim konkursima za fondove EU\nDržavni sekretar posetio je danas i opštinu Ljubovija.\nU razgovoru sa lokalnim rukovodstvom bilo je reči o nastavku dalje uspešne saradnje Ministarstva za rad i ove opštine, a državni sekretar je upoznao svoje domaćine i sa aktuelnim konkursima kod pretpristupnih fondova EU, sa posebnim osvrtom na program EaSI, saopšteno je iz resornog ministarstva.\nOvaj program je glavni fond Evropske unije u oblasti rada, zapošljavanja i socijalne politike i predstavlja dobru priliku za zapošljavanje na lokalnom nivou.\nTokom posete Ljuboviji Ivanišević je obišao i Centar za socijalni rad u ovom mestu.


Denzel Washington se vraća teatru Prolog\nDenzel Washington se vraća teatru\nDobitnik Oscara Denzel Washington uskoro će se vratiti na daske koje život znače. Glumac se vraća na Broadway, gde će igrati u predstavi "A Raisin in the Sun".\nPoslednju ulogu u pozorištu ostvario je 2010. godine, kada je osvojio nagradu Tony.\n"Ja samo pokušavam držati korak sa svojim životom. Moja supruga, recimo, mnogo više radi u pozorištu nego ja", kazao je popularni glumac na promociji svog novog filma "2 Guns".\nWashington nije otkrio koju ulogu će tumačiti u novoj predstavi. Ovaj glumac je često opisivao teatar kao svoju prvu ljubav, a igrao je u njemu uloge poput Shakespearevog Richarda III 1990. godine, prenosi BBC.


Moskva za što skoriji sastanak „bliskoistočne četvorke“ - 13.02.2020, Sputnik Srbija\nMoskva predlaže da se u najskorije vreme održi sastanak specijalnih predstavnika „bliskoistočne četvorke“, rekla je portparolka Ministarstva spoljnih poslova... 13.02.2020, Sputnik Srbija\nvesti, rusija, svet, palestinci\nKako se navodi u saopštenju portparolke Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marije Zaharove, postizanje pravednog i konačnog rešenja za bliskoistočnu krizu zahteva usklađeno delovanje međunarodne zajednice.\n„U konkretnom slučaju ističemo da nema alternative za uspostavljanje direktnih izraelsko-palestinskih pregovora pod okriljem međunarodne zajednice. S tim u vezi, smatramo da ulogu efikasnog posrednika na sebe treba da preuzme međunarodni kvartet koji čine UN, EU, Rusija i SAD, koji je za Savet bezbednosti UN jedini priznati mehanizam za sprovođenje bliskoistočnog mirovnog procesa“, navela je Zaharova.\nPrema njenim rečima, „sporazum veka“ koji je američka administracija objavila 28. januara ne može da bude osnova za rešavanje izraelsko-palestinskog pitanja jer ne uzima u obzir osnovne elemente opšteprihvaćene međunarodno-pravne baze bliskoistočnog mirovnog procesa, navela je ona.\n„Ukoliko se Palestinci slože sa tim planom, oni bi mogli da udvostruče svoju teritoriju“, istakao je on u januaru.\nIstovremeno, Tramp je naglasio da prema tom planu Jerusalim ostaje nedeljiva prestonica Izraela, što je, kako je ocenio — „veoma važno“.\nOcenio je i da Izrael čini „veliki iskorak ka miru“ prihvatajući „dogovor veka“.


U Sarajevu otvorena izložba djela nastalih na 15. ART simpozijumu Jahorina - informativa.ba\nMagazin Kultura U Sarajevu otvorena izložba djela nastalih na 15. ART simpozijumu Jahorina\n02 Mar 2018 18:56\nIzložba slika i skulptura nastalih na prošlogodišnjem 15. sazivu Međunarodne likovne kolonije "ART simpozijum Jahorina" otvorena je večeras u galeriji Novi hram u Sarajevu.\nIzloženi su radovi 20 autora iz Bosne i Hercegovine, Bugarske, Hrvatske, Japana, Južne Koreje i Srbije - Noda Takuma, Jieun Li, Kohta Sakai, Momir Armuš, Tanja Đokić, Jasna Nikolić, Mihailo Rakita, Svetla Radulova, Trajana Panajotova, Simeon Panajorov, Nikolaj Ruseva, Đorđe Milošević, Miljan Vuković, Emir Osmić, Zlatko Dević, Branislav Marković, Boris Cikač, Đorđe Arnaut, Željka Momirov i Ivan Stojanov.\nOsnivač i umjetnički rukovodilac "ART simpozijum Jahorina" Lazo Savić izjavio je da je izložba organizovana u okviru redovnog programa 34. Internacionalnog festivala Sarajevo "Sarajevska zima 2018", koji se ove godine održava pod motom "Drugo lice svijeta".\nDodao je da će ova izložba biti otvorena do 12. marta, kada bi trebalo da bude organizovana postavka radova bugarskog slikara Svetle Radulove, dugogodišnjeg učesnika jahorinske likovne kolonije.\nIzložbu je otvorio direktor Festivala "Sarajevska zima" Ibrahim Spahić koji je istakao da je ova izložba potvrda da Festival i galerija Novi hram već 15 godina promovišu ART simpozijum Jahorina.\nNaveo je da ta umjetnička kolonija predstavlja jednu sagu o tome kao se Savić sa njegovom porodicom bavi umjetnošću i kako to postaje najdragocjenija kolekcija umjetnosti u ovom dijelu Bosne i Hercegovine.\n"ART simpozijum Jahorina" osnovan je 2003. pod pokroviteljstvom Olimpijskog centra Jahorina i ugostio je brojne likovne umjetnike iz Japana, Njemačke, Češke, Mađarske, Rusije, Ukrajine, Španije, Italije, Egipta, Grčke, Irske, Amerike, Holandije, Francuske, Turske, Bugarske, Makedonije, Srbije, Hrvatske i Južne Koreje, čija su djela predstavljena na više od 60 izložbi u BiH i inostranstvu.


Гасни продор са Истока\nGasni prodor sa Istoka\nPosle višemesečnih najava o tome da će ruski i američki predsednici Vladimir Putin i Donald Tramp imati prvi susret 7. jula, na samitu Grupe 20 u Hamburgu, prošle nedelje pojavili su se suprotni tonovi. U Kremlju su izjavili da susret dvojice predsednika „nije u pripremi“. „Polazimo od toga da će predsednik Putin i predsednik Tramp učestvovati na samitu i ne možemo isključiti da će se sastati na marginama skupa, ali nikakvih dogovora i priprema za to nema“, izjavio je Putinov portparol Dmitrij Peskov, napomenuvši, ipak, da će „u slučaju potrebe biti dovoljno vremena za pripreme“. Ove formulacije su u neskladu sa ranije najavljivanim „susretom koji će otkloniti nesporazume“, ali se pokazuje da nagomilane nesuglasice dve supersile ne mogu biti prevaziđene kratkim sastankom u okviru velikog multilateralnog skupa. Štaviše, procenjuje se da bi takav susret mogao dodatno da pogorša poziciju predsednika Trampa, koji se sve teže brani od optužbi da je „ruski agent“.\nPOLITIČKA ŠIZOFRENIJA VAŠINGTONA\nSastanak sa Putinom, ako bi uz to rezultirao i „otklanjanjem mnogih nesporazuma“, mogao bi po Trampa da ima više negativnih nego pozitivnih posledica. U tom slučaju, čak i da se dogovori sa Putinom o važnim pitanjima, moguće je da Tramp ne bi imao mogućnosti da to sprovede, jer bi se našao pod baražnom vatrom protivnika kod kuće. To je scenario koji Moskvi preterano ne ide u prilog, čak i ako se pođe od pretpostavke da je zainteresovana za izazivanje podela u američkom političkom vrhu. Ne treba isključiti da će se dvojica lidera susresti na marginama samita, ali je teško očekivati da bi to bio „samit preokreta“. Postoji mogućnost poboljšanja rusko-američkih odnosa, ali bi to podrazumevalo da Tramp najpre konsoliduje svoje pozicije u Vašingtonu, jer su ta dva procesa u najtešnjoj vezi. O tome svedoči i takozvani „Tilersonov plan“ za poboljšanje odnosa sa Moskvom, čiji je navodno autor američki državni sekretar. Ipak, mediji su objavili o postojanju ovog plana Reksa Tilersona, praktično istovremeno dok američki Kongres uvodi nove sankcije Kremlju – što svedoči o „političkoj šizofreniji“ u Vašingtonu. Ili, pak, o potpunoj neodgovornosti i nekompetentnosti.\nKoliko su globalni procesi u poslednje vreme ubrzani i krajnje isprepleteni, pokazuje i činjenica da su ruski i američki predsednik – sa različitih strana barikade – uključeni u njihov tok kao nikad pre. Obojica se pojavljuju kao aktivni akteri, na širokom potezu od Atlantika do Baltičkog mora i Indijskog okeana, a kulminacija je upravo sada pred našim očima. A to svedoči, pre svega, da Rusija i Kina, malo-po malo, pojačavaju pritisak i ugrožavaju globalnu dominaciju Vašingtona. Pojava ozbiljnih pukotina i sukoba unutar zapadnih centara moći – SAD, EU i NATO – kao i njihova sve veća i češća međusobna trvenja, samo pojačavaju ovaj utisak.\nTo je i omogućilo Moskvi da, uprkos zapadnim sankcijama, ponovo jača energetski vektor prema Zapadu, uprkos oštrom protivljenju Vašingtona. Glavni ruski partneri u ovom poslu su Nemačka i Turska koje, svaka na svoj način, pokazuju znake ozbiljnih nesuglasica sa SAD. Kada je ovog meseca Evropska unija odobrila izgradnju gasovoda „Severni tok-2“, koji dnom Baltičkog mora povezuje Rusiju sa Nemačkom – Putin je povukao još jedan jak potez. U petak, 23. juna, sleteo je helikopterom na brod „Pionirski duh“ koji polaže cevi za gasovod „Turski tok“, spajajući rusku crnomorsku obalu sa evropskim delom Turske. Sa komandnog mosta ogromnog broda, Putin je pozvao turskog kolegu Redžepa Tajipa Erdogana i obavestio ga da projekat napreduje po planu. To je, naravno, bio samo simbolični gest, ali u toj simbolici sadržana je izuzetno snažna geopolitička poruka. Ako se zna da su Berlin i Ankara važni američki NATO saveznici od kojih zavisi monolitnost zapadnog vojnog i političkog saveza, onda je krajnje „neobično“ da ove dve prestonice budu nosioci ogromnih energetskih poduhvata koji direktno ugrožavaju vitalne interese SAD u Evropi.\n„ENERGETSKO ORUŽJE” I NEPOZNANICE\nDrugim rečima, američki saveznici i „braća po oružju“ svojim rukama pomažu Putinu da gradi moćno „energetsko oružje“, što je bio uobičajen termin zapadnih analitičara svih prethodnih godina – kada su opisivali projekte ruskih gasovoda. Da li će Vašington, a pogotovo ratoborne struje u establišmentu koje godinama odnose prevagu, i ovog puta smoći snage i pronaći mogućnosti da blokiraju „ruski prodor sa istoka“ ili se ipak približavamo trenutku kada će američki otpor biti slomljen? Bivši ruski premijer Jevgenij Primakov je upozoravao da je velika greška „smatrati SAD tigrom od papira“ i godine koje su za nama dale su mu za pravo. Međutim, njegove ocene izrečene su pre skoro deceniju i od tada su se neke važne stvari nepovratno izmenile, ali je još rano izvlačiti iz toga prevelike zaključke…\nU pratnji šefa „Gazproma“ Alekseja Milera, Putin je sleteo na veliki brod u Crnom moru i obišao postrojenja za zavarivanje, prisustvujući spajanju cevi kojima se prelazi iz plitkog u dubokovodni deo gasovoda. Time se praktično može smatrati da je izgradnja „Turskog toka“ ušla u aktivnu i, po svemu sudeći, nepovratnu fazu. Putinovo učešće pokazuje koliko je Kremlju važan ovaj projekat u koji „Gazprom“ ulaže šest milijardi dolara. Međunarodni gasovod isporučivaće prirodni gas iz ruske Anape u Krasnodarskom kraju na Crnom moru, do zapadnog dela Turske. Za sada su predviđene dve niti, odnosno cevi, kojima će 2019. u Evropu, zaobilazeći Ukrajinu, biti dostavljano 32 milijardi kubnih metara gasa godišnje.\nPrvom niti biće isporučivano 12 milijardi kubika neposredno Turskoj za njene potrebe, a preostale četiri milijarde predviđene su za dotok u „Južni gasni koridor“ koji, takođe preko Turske, treba da spoji Azerbejdžan, Grčku, Albaniju i Italiju. Ovo je projekat za koji je, kao konkurent ruskom gasovodu, zainteresovan Vašington, ali ima dva velika nedostatka: prvi je cena od vrtoglavih 45 milijardi dolara i ogromni radovi, neophodni da bi cela stvar profunkcionisala, a drugi je – nedostatak gasa, imajući u vidu da je za ovaj cevovod obezbeđeno svega 10 milijardi kubika godišnje. Sve su to problemi koji su pratili i neuspešni projekat gasovoda Nabuko, pa se povodom „Južnog gasnog koridora“ može reći da je reč o poduhvatu sa istim geopolitičkim ciljem istiskivanja Rusije sa evropskog energetskog tržišta. Kada je reč o „Turskom toku“ koji se sada već uveliko gradi, njegova druga nit od 16 milijardi kubika, trebalo bi da obezbedi energent za centralnu Evropu, ali i tu još postoji veliki broj nepoznanica, od kojih se neke tiču i budućeg mesta i uloge Srbije u ovim tokovima.\nBORBA DO POSLEDNJEG KUBIKA GASA\nPrvobitni plan za „Turski tok“ predviđao je dvostruko veći kapacitet – četiri gasne niti i 63 milijarde kubika godišnje, a investicija je procenjena na 11,4 milijarde evra. Taj projekat je obustavljen u decembru 2015, kada je turski pilot 24. novembra te godine na teritoriji Sirije oborio ruski „Su-24“ koji je učestvovao u operaciji protiv Islamske države. Kada su Rusija i Turska ubrzo obnovile političke odnose, u decembru 2016. i februaru 2017, kompanija „Olsiz“ potpisala je ugovor sa „Gazpromovim“ preduzećem „South Stream Transport B.V.“, kojim je predviđeno da dve niti „Turskog toka“, godišnjeg kapaciteta 32 milijarde kubnih, budu završene 2019. godine, a cevovod izgrađen do granice sa Grčkom.\nČitava intriga je u tome što, kako se može primetiti, projekat izvodi preduzeće „South Stream Transport B.V.“, formirano za izgradnju gasovoda „Južni tok“. To nije u skladu sa ranijim navodima da je Rusija odustala od ovog cevovoda. Sada se pokazuje da „South Stream Transport B.V.“ radi pod istim imenom, ali po projektu koji je modifikovan. Preko 80 odsto podmorske trase „Južnog“ i „Turskog toka“, zapravo je identično. Ako se zna da je planirani kapacitet „Južnog toka“ iznosio 63 milijarde kubika godišnje, a da će „Turski tok“ prenositi polovinu ove količine, onda se postavlja pitanje – gde je druga polovina, za kojom u Evropi postoji velika potražnja? Deo odgovora je u „Severnom toku-2“, koji će isporučivati dodatnih 55 milijardi kubnih metara godišnje. Međutim, imajući u vidu da potražnja za plavim gorivom u Evropi neprekidno raste i da bi u narednim godinama i decenijama povećanje potrošnje moglo da bude i značajno preko 100 milijardi kubika godišnje, slika postaje jasnija.\nMoglo bi lako da se zamisli da u sledećoj fazi budu položene još dve niti, kapaciteta 32 milijarde kubika, koje bi išle sadašnjom trasom „Turskog toka“, ali bi se u finišu odvojile prema Bugarskoj – i to bi zapravo bilo delimično oživljavanje Južnog toka“. Tada bi se postavilo pitanje dalje putanje iz Bugarske: da li na sever prema Rumuniji (kao što je predviđao Nabuko gasovod), ili na zapad prema Srbiji (kao projekat „Južnog toka“), što je za našu zemlju od suštinske važnosti. Ekonomska računica pokazuje da bi isplativije bilo da Srbija postane neka vrsta regionalnog čvorišta, gde bi se jedna ili dve cevi odvajale za Republiku Srpsku, Hrvatsku i Sloveniju, dok bi drugi krak išao ka Mađarskoj i Austriji. Međutim, kako su ranija iskustva pokazivala da često politički razlozi imaju primat nad ekonomskim, moguće je da bi to bio slučaj i prilikom razmatranja trase cevovoda. Jačanje političke pozicije Srbije, kao važnog partnera i EU i Rusije, moglo bi da bude od presudnog značaja. Sa treće strane, moguće je teoretski zamisliti i scenario po kome bi Bugarska bila potpuno zaobiđena i gde bi gasovod išao preko Grčke i Makedonije, a zatim Srbije, ali nestabilnost naših južnih suseda ne doprinosi jačanju njihove perspektive u ovim planovima. Naravno, ne treba ni ovu opciju unapred isključiti.\nPrema ocenama ruskih analitičara, Vašington navodno želi da „vaskrsne“ „Južni tok, koga je svojevremeno svojim pritiscima zaustavio. Amerikanci bi verovatno zahtevali da cevovod bude neka vrsta fuzije Južnog toka i Nabuka: dakle da ide preko Rumunije, Mađarske i Austrije, a ne preko Srbije. Ovaj „kompromisni“ predlog može imati logike. Znajući da ne mogu da pariraju Rusiji kada su u pitanju količine i sigurnost isporuka u snabdevanju Evrope, Amerikanci žele bar da spreče da Turska, sa kojom u poslednje vreme imaju veoma složene odnose, previše ojača kao „totalni distributer“, preko koga bi išlo možda čak i više od 100 milijardi kubika gasa godišnje za države EU, što preko „Turskog toka“, što preko „Južnog gasnog koridora“. Tako bi se stvorila navedena situacija s početka teksta – Nemačka i Turska, dva snažna i neugodna igrača, čvrsto bi se povezala sa Rusijom u energetski zagrljaj koji donosi ogromne profite. Šta bi iz toga potom moglo da proistekne, američkim stratezima ne treba mnogo mašte da dokuče. Borba za Evropu biće ogorčena i do poslednjeg kubika gasa.