Ishrana bogata mastima može biti uzrok raka - fett-frei\n06/10/2021 By Ana Lipovac nutricionista\nAmerički istraživački tim iz laboratorije Harvard Medical School i Tehnološkog instituta u Masačusetsu pokazao je da ishrana bogata mastima dovodi do interakcije između crevnih bakterija (mikrobioma) i imunoloških ćelija, slabeći imunski odgovor u identifikaciji ćelija raka.\nIshrana bogata mastima narušava odnos između creva i imunskih ćelija i čini ćelije imunskog sistema manje efikasnim u potrazi za tumorskim ćelijama.\nImunski sistem nas štiti od raka\nOdređene ćelije našeg imunskog sistema specijalizovane su za razlikovanje normalnih od abnormalnih ćelija. One stalno patroliraju telom tražeći i uklanjajući ćelije koje prepoznaju kao pretnju zdravom tkivu. Kako?\nPostoji jedan specifičan imunski proteinski kompleks pod nazivom MHC II, koji služi kao marker za abnormalne ćelije – on vezuje strani antigen na ćelijskoj površini i uništava ga. Tako naš imunski sistem neprestano uklanja bolesne ćelije iz našeg organizma.\nImunske ćelije ne prepoznaju abnormalne ćelije\nRadna grupa tog tima pokazala je na miševima da ishrana sa visokim udelom masti stvara sojeve bakterija koje smanjuju koncentraciju važnog MHC-II. Na taj način imunske ćelije nemaju dovoljan kapacitet da pouzdano prepoznaju abnormalne ćelije, a kao posedica, te ćelije mogu da prerastu u tumor. Ćelije raka koriste ove i mnoge druge trikove da ostanu neotkrivene.\n„Ako utičemo na porast nivoa molekula imunskog prepoznavanja, veća je verovatnoća da će imunska ćelija prepoznati tumor”, kaže doktor Charlie Chung iz istraživačkog tima, što svakako predstavlja ohrabrujuću vest za poboljšanje postojećih terapija raka. Otkriveni mehanizam bi mogao da nam pomogne da „nadmudrimo” tumorske ćelije, kaže na kraju i šef istraživanja Semir Beiaz.\nInterakcija između ishrane, mikroba i našeg imunskog odgovora ima potencijal da nam objasni kako način života, adekvatna ili neadekvatna ishrana mogu da doprinesu sprečavanju, odnosno razvoju tumora, i njegovoj regresiji, odnosno progresiji.


Druga runda pregovora SAD - EU\nPomoćnik američkog izaslanika za trgovinu Danijel Mulejni (L) i glavni pregovarač EU Ignjasio Garsija Bersero\nDok SAD i EU nastavljaju pregovore o slobodnoj trgovini, Evropski parlament sprovodi istragu o obimu špijunske aktivnosti NSA na evropskom tlu\nU Briselu počela druga runda pregovora Amerike i EU o slobodnoj trgovini, sporazumu koji bi, procjenjuje se, trebao omgućiti stvaranje oko 2 miliona novih radnih mjesta. U isto vrijeme, u Evropskom parlamentu se nastavlja istraga o špijunskoj aktivnosti Američke bezbjednosne agencije na evrpskom tlu.\nU Brisel je doputovalo oko 50 američkih eksperata koji bi sa evropskim kolegama trebali nastaviti razgovore o budućem trgovinskom sporazumu dvije strane, sporazumu koji mnogi već sada nazivajju istorijskim i koji bi trebao donijeti ukupno gotovo 300 milijardi godišnje dobiti- na Evropljane bi otpalo nešto više od 100 mililijardi , što je jednako povećanju od 0, 5 bruto proizvoda.\nEkonomisti vjeruju da će sporazum o novim trgovinskim olakšicama izmedju dvije strane omogućiti i stvaranje barem dvA miliona novih radnih mjesta, što ga zaista čini jedinstvanim i važnim podjednako i za Vašington kao i za Brisel.\nU isto vrijeme, Komitet za gradjanske slobode Evropskog parlamenta nastavlja istragu o obimu špijunske aktivnosti Američke agencije za nacionalnu bezbednost na evropskom tlu. Gost im je danas bio član Predstavničkog doma američkog kongresa, Džim Sensenbrener.\n"U nekoliko posljednjih godina je Nacionalna bezbjednosna agencija (NSA) oslabila i ignorisala zaštitu gradjanskih sloboda koju smo predložili kao zakon. Još gore, sakrila je svoje operacije iza takvog oblaka tajnovitosti da čak i kada bi u toj agenciji obećali reformu, mi ne bi bili u stanju to da provjerimo."\nParlamentarna istraga se nastavlja, a tokom javnih razgovora sa predstavnicima svjetskog pretraživača Gugla i socijalne mreže Fejsbuk, parlamentarci su uvjeravani da niti jedna od ovih kompanija nije niti ima namjeru da suradjuje sa američkom vladom ili nekom od njenih agencija u špijuniranju svojih korisnika.


Nema više letova za Cirih iz Niša\nPočetak/Društvo/Nema više letova za Cirih iz Niša\nVioleta Milićević 8. januara 2018.\nDanašnjim letom za Cirih švajcarski avio-prevoznik Germania Flug zvanično je završila letove sa našeg aerodroma, saopšteno je iz niške vazdušne luke.\nPutnici su mogli ovom avio-kompanijom da lete za vreme novogodišnjih praznika, od 22. decembra do 8. januara.\n„Naši putnici do Ciriha tokom ove zimske i letnje sezone mogu leteti SWISS-om“, dodaju.\nLetovi „Germania Flug“-a počeli su 23. juna i trebalo je da se avio-sabraćaj na relaciji Niš-Cirih odvija čitave sezone. Međutim, letovi su obustavljeni 27. oktobra i delimično obnovljeni tokom novogodišnjih praznika.\nAerodrom Konstantin Veliki Cirih germania flug Niški aerodrom


Kafa poskupljuje od oktobra - Ozon Media\nPored arabike, tu je i arabusta koju uvozimo iz Vijetnama, kao i iz Ugande, Kostarike, Kolumbije, Jamajke, Indonezije. „Ove godine smo imali situaciju koja se desila davne ’78. godine, naši sugrađani verovatno i pamte kad je bila velika nestašica kafe, tad je bila drugačija logistička situacija nego danas. Danas je ima, Brazil je ove godine imao 20. jula jednu specifičnu situaciju, a to je da je temperatura pala ispod nule i to je uslovilo veliki gubitak prinosa. Pored toga, ova godina je bila jako specifična i dosta sušna, tako da je rod dosta smanjen. Ono što je dobro je da je prethodna godina bila jako dobra, tako da su bile neke zalihe od prethodne godine, što je u neku ruku ublažilo pad roda ove godine„, rekao je Bogunović za RTS. Kaže da se situacija iz Brazila dosta odrazila na cenu na berzi, te da je kafa poskupela za više od 100 odsto. Poskupljenje arabike dovelo je do toga da zbog veće potražnje, skoči cena i arabuste koja je ove godine, kako kaže, fantastično rodila. Bogunović objašnjava da na uvećanje cene kafe utiče i poskuljenje transporta, te da je i transport sa nekih 1.000 otišao na 10.000 dolara. Ističe da se u poslednje četiri godine cena kafe u prodavnicama nije menjala. „Akciza na kafu je rasla 8,4 odsto, ali su proizvođači primili na sebe taj udar i nisu uopšte menjali cene. I do skoro nije ni bilo povećanja cena na tržištu. Tek su počele skoro da se dešavaju, s obzirom da su nove nabavke dosta više… Neki su već krenuli sa dizanjem cena, ali ono što je dobro je da neće svi odjednom da dižu cenu maksimalno, svi će gledati da to amortizuju. Vrlo je očekivano da će cena ići za 10 odsto gore za ovaj prvi period, verovatno se posle neće dirati do kraja godine, ali je sasvim sigurno očekivati da će naredne godine ta cena ići još bar jedno pet odsto gore„, rekao je Bogunović. Naveo je da nove cene treba očekivati od oktobra, te da bi 200 grama kafe u prodavnicama moglo da košta od 270 do 300 dinara, za razliku od trenutne cene koja se kreće od 220 do 240 dinara. Kako kaže, na cenu kafe utiče i pandemija, ali u poslednjih godinu i po dana nije porasla potrošnja kafe, jer nisu radili ugostiteljski objekti u kojima se popije najviše kafe, posebno filter i espreso. Napomenuo je da postoji mogućnost da će neki sada, zbog jače cene, pokušati da, kroz različite mešavine, pojačaju sadržaj nekih drugih surogata kafe, na uštrb kvaliteta, ali da će, zbog novog pravilnika o kvalitetu kafe, to biti istaknuto na deklaraciji. „Potrošač može da vidi na samoj kesici šta je sadržaj te kafe, u kom procentu se nalazi određeni dodatak, i da sam može da donese odluku kog kvaliteta kafu će piti i naravno u skladu sa tim da je plati„, rekao je Bogunović.


Nastavlja se takmičarska sezone u ragbiju 13, za vikend četvrtfinale Kupa Srbije - ATA Stars\nHome/cVesti - sportovi/Ostali sportovi/Nastavlja se takmičarska sezone u ragbiju 13, za vikend četvrtfinale Kupa Srbije\nUtakmicama četvrtfinala Kupa Srbije ovog vikenda nastavlja se sezona u srpskom ragbiju 13. Poštujući mere Vlade Republike Srbije, domaći ragbi klubovi vratili su se treninzima prošlog meseca nakon koronavirus pandemije i pošto su se stekli uslovi slede takmičarski mečevi.\nU nameri da se maksimalno sačuva bezbednost učesnika prvih utakmica, svi dueli ove runde Kupa igraće se na jednom stadionu i to bez prisustva publike. Nastavak sezone otvoriće u subotu 6. juna (17.00) Beogradski ORK i Partizan u duelu koji će se igrati na stadionu Sportskog centra Inge na Zvezdari.\nCrno-beli su ambiciozno ušli u novou sezonu sa nekoliko značajnih pojačanja, među kojima je i kapiten reprezentacije Srbije Stevan Stevanović. Namera ekipe Admira Hadžića je da konačno prekinu skoro trogodišnju dominaciju večitog rivala Crvene zvezde. Sa druge strane, Beogradski ORK je praktično razvojni tim Ragbi 13 federacije Srbije za koji igraju najtalentovaniji mladi igrači iz zemlje, sve sa namerom da se ojačaju mlađe kategorije nacionalnog tima za međunarodna iskušenja.\nPovezana vest: KONJIČKI SPORT, Sremački preskok 2013\n– Pokušali smo da iskoristimo ovaj period od povratka treninzima da uđemo u kakvu takvu formu, ali bez pravih mečeva ne znamo gde smo i šta smo. Utakmica u subotu će biti dobar test da li smo spremni da uspešno nastavimo sezonu – izjavio je trener Partizana Admir Hadžić.\nPreostala dva duela četvrtfinala se igraju u nedelju 7. juna, takođe na Ingetu. Dupli program otvoriće (15.00) Car Dušan Silni i branilac trofeja Crvena zvezda, dok će nešto kasnije (17.30) na teren Dorćol Tigrovi i Radnički sa Novog Beograda. Zvezda je nastavila svoj pobednički niz u domaćim okvirima, ali će u nastavku sezone igrati bez svog trenera Fila Ekonomidisa koji je zbog dobro poznate situacije sa koronavirusom ostao u rodnoj Australiji.\nPovezana vest: ŠAH, Srbija remizirala sa Azerbejdžanom\nVođenje ekipe tako je preuzeo reprezentativac Srbije Vladica Nikolić čija se sezona u Francuskoj takođe završila pre vremena, pa je morao da se vrati u domovinu. Nema sumnje da su crveno-beli svakako favoriti da zadrže trofej u svojim vitrinama.\n– Veoma oprezno ulazimo u nastavak sezone svesni da je ovo potpuno nepoznata teritorija za sve nas. Momci su trenirali, verovatno da će biti potrebno vreme da se vrate u formu, tako da idemo korak po korak – rekao je sportski direktor Zvezde Slobodan Manak.\nPovezana vest: HOKEJ NA LEDU, Pobeda Partizana na startu Prvenstva Srbije\nOvu runda Kupa Srbije zatvoriće se beogradskim derbije između Dorćol Tigrova i novobeogradskog Radničkog, ekipe koje su se pre vanrednog stanja borile za plasman u Super Ligu Srbije. U tom Baražu Radnički je bio bolji, tako da će u nedelju biti šansa Tigrova za revanš.\nRadnički iz Niša se već ranije kvalifikovao za polufinale, eliminisavši na gostovanju u Leskovcu u prvom delu sezone Morava Geparde (44:22). Mečevi polufinala Kupa igraće se već narednog vikenda.\nIz Ragbi 13 federacije Srbije još jednom naglašavaju da se sva tri meča četvrtfinala igraju bez prisustva publike, uz strogu evidenciju svih prisutnih osoba na stadionu SC Inge. Svim učesnicima predstojećih Kup mečeva biće merena temperatura po dolasku na teren i oni sa povišenom neće moći da učestvuju.\nBy ATA Stars Redakcija|2020-06-04T18:59:55+01:00jun 4th, 2020|Ostali sportovi|0 Comments


Press Online :: Politika :: DS SAMO NA KORAK IZA RADIKALA\nDS SAMO NA KORAK IZA RADIKALA\nSRS i dalje ima najveću podršku među biračima u Srbiji, ali njihova popularnost pada. Izborni cenzus za ulazak u parlament prelaze još DS, DSS, G17 i SPS.\nSrpska radikalna stranka po popularnost i dalje je najjača partija u Srbiji, ali se Demokratska stranka nalazi samo na korak od radikala, pokazalo je najnovije istraživanje koje je sproveo "Strateški marketing".\nPrema rezultatima istraživanja ove agencije, SRS ima podršku 29,5 odsto ispitanika, što je za nekoliko procenata manje nego prošlog meseca, za DS bi glasalo 27 odsto, a na trećem mestu je koalicija DSS i Nove Srbije, sa podrškom od 18,5 odsto ispitanika. Na četvrtom mestu po popularnosti je G17 Plus Mlađana Dinkića, stranka koja ima podršku od 7 odsto u biračkom telu, a izborni cenzus prešli bi još samo socijalisti, koje podržava pet odsto ispitanika u anketi "Strateškog marketinga".\nIspod izbornog praga za ulazak u Skupštinu Srbije je koalicija LDP, GSS, LSC i SDU, koju predvodi Čedomir Jovanović, sa podrškom od 3,5 procenata, kao i Srpski pokret obnove, koji na izbore ide sa liberalima, Narodnom seljačkom strankom i Ligom za povraćaj imovine, a koji ima podršku od dva odsto ispitanika.\nUkoliko budu ovakvi rezultati izbora, okosnicu nove vlade Srbije činiće DS, koalicija DSS-NS i G17 Plus. Ove tri partije mogu tražiti i podršku od partija manjina koje će imati garantovanih deset mesta u Skupštini, ili od Socijalističke partije Srbije.


Nakon Palića i tenisera: Subotica donela puno radosti i mladim teniserkama "Kikinde" · gradski.online\nSUBOTICA- Ne prekida se uspešna serija tenisera i teniserki “Kikinde” na turnirima širom Srbije. Otvoreno prvenstvo Subotice, u organizaciji TK “Spartak”, donelo je proteklog vikenda puno radosti našim mladim teniserkama.\nDunja Vlaisavljević i Mila Pejčić, članice TK “Kikinda”, osvojile su treća mesta na turniru zelenog nivoa za devojčice i dečake uzrasta do 10 godina:\n-Njima je to bio prvi nastup nakon vanrednog stanja, a ovaj rezultat sigurno će im puno značiti tokom narednih takmičenja. Naša Milica Kugli igrala je u Novom Sadu. Turnir B kategorije, u organizaciji TK “Meridiana”, za devojčice i dečake uzrasta do 12 godina, ona je završila u grupnoj fazi- kažu u TK “Kikinda” i podsećaju da je sever Bačke našim mladim teniserima, prethodnih dana, doneo puno radosti.\nNikola Radišić iz Zrenjanina, teniser TK “Kikinda” novi je prvak Vojvodine za dečake, uzrasta do 14 godina. Prvensto Vojvodine na Paliću ostaće u lepom sećanju mladim teniserima “Kikinde”, jer su upoznali Filipa Krajinovića, koji na ATP listi zauzima 32. mesto.\nPrethodnoI u kikindskom ataru: Kiša žeteocima donela kratak predah, berićet izostao\nSledećeU kafićima i restoranima, fajront u 23 sata: Na kikindskim bazenima, najviše, do 500 kupača


De Mezijer: Uhapšeni islamisti povezani sa pariskim napadačim\nM. K. 13. septembra 2016. 13:11\nTrojica ranije danas uhapšenih pripadnika IS u Nemačkoj povezani su sa džihadističkim napadačima iz Pariza, rekao je nemački ministar unutrašnjih poslova Tomas de Mezijer, dodajući da su oni možda pripadali „ćeliji spavača“.\nNjih trojica su koristili istu mrežu za šverc migranata kako bi stigli iz Sirije u Evropu i imali su lažne sirijske pasoše koji su napravljeni „u istoj radionici“ kao i pasoši napadača iz IS u Parizu, dodao je ministar, prenosi AFP.\nNemačka policija uhapsila je ranije danas u saveznoj državi Šlezvig-Holštajn tri Sirijca zbog sumnje da su ih ekstremisti takozvane Islamske države poslali u Nemačku, saopštilo je danas Tužilaštvo.\nTužioci sumnjanju da su ta trojica, uzrasta od 17 do 26 godina, poslata u Nemačku u novembru prošle godine „ili da bi izvršili neku misiju o kojoj su bili obavešteni ili da bi sačekali dalja uputstva“.\nNije razjašnjeno šta je trebalo da bude meta napada, prenosi Rojters.\n„U istrazi za sada nisu pronađene informacije o konkretnoj akciji ili naređenja“, navodi se u saopštenju federalnog Tužilaštva.\nRojters podseća da je u Nemačku prošle godine došlo milion migranata a da je u zemlji u porastu zabrinutost zbog njihovg prisustva nakon napada koje su izveli tražioci azila.\nDe MezijerIslamistipariski napadačteroristi


Savremena šumska kuća sa panoramskim pogledom - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nBesprekorna i nenametljiva integracija arhitekture u pejzaž, u poslednje vreme postala je glavni trend kog se pridržavaju građevinari, arhitekte i dizajneri iz čitavog sveta, sa željom kreiranja ambijenta koji nas približava prirodi, a udaljava od svih elektronskih uređaja kojima smo okruženi i prividne virtuelne stvarnosti koje oni sa sobom donose. Ako takve ideje privlače i vas, pravo je vreme da istražite Forest House kuću, koja se nalazi u Durbanu u Južnoj Africi, a koja je nastala kao delo Bloc Architects, jer ona nudi upravo takve solucije.\nArhitekte koje su radile na ovoj kući bile su privučene sirovim detaljima i funkcionalnom organizacijom, pa su stoga ovo zdanje organizovali u tri volumena sa betonskim ramovima, čeličnim stubovima i drvenim paravanima. Volumeni imaju velike staklene zidove, klizna vrata i prethodno pomenute drvene paravane zarad privatnosti. Servisni volumen sadrži prostore poput vešernice, radionice, teretane, stana za osoblje i garaže za tri automobila. Tu je i društveni volumen, volumen za spavanje i prizemlje, koje sadrži otvoreno-zatvoreni bazen, koji bukvalno unosi eksterijer u enterijer. Svi volumeni ove kuće zajedno kreiraju plan prostora u obliku slova L, a pritom su potpuno nezavisni jedni od drugih.\nSpuštena dnevna soba je velika i otvorena, ali istovremeno veoma udobna i komforna, a sadrži predimenzioniranu sofu u obliku slova L. Spavaće sobe imaju svoje privatne balkone sa prozirnim ogradama i kliznim vratima. Ovi prostori takođe nude neverovatni pogled, dok tu postoje i drveni paravani koji se mogu koristiti onda kada je privatnost preko potrebna. Komforni prostor za sedenje na otvorenom kreiran je oko velikog ognjišta, dok je pejzažna arhitektura perfektno stilizovana, kreirajući veoma harmonično i šik okruženje.\notvoreni plan prostora\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Minimalistička horizontalna kuća u Kanadi


Biografija - Ljuba Popović (LJUBA)\nLjubomir Ljuba Popović – u svetu poznat kao Ljuba, rođen je 14. oktobra 1934. godine, u Tuzli, od majke Spasenije iz svešteničke porodice i oca Alekse, trgovca koji je posedovao imanje sa krčmom i dućanom, na drumu između Tuzle i Zvornika. Neposredno pred početak Drugog svetskog rata porodica se seli u Valjevo, izbegavši na taj način pokolje koje su, nad srpskim življem, počinile pronacistički orjentisane muslimanske borbene formacije.\nU Valjevu Ljuba završava osnovnu školu, a potom nižu i višu gimnaziju. Za taj period vezani su druženja i igre s vršnjacima, ulazak u svet avanturističkih romana, fascinacija fudbalom i prvi nagoveštaji crtačkog dara. Za potrebe jednog od lokalnih bioskopa izrađuje reklamne panoe velikog formatasa scenama iz filmova, zahvaljujući kojima stiče i svoje prve honorare. Uporedo, rađa se strasna privrženost sedmoj umetnosti koja će trajati do kraja Ljubinog života.\nPo završenoj gimnaziji dobija status selektora i dobavljača filmova za valjevski bioskop, malu stipendiju i mogućnost da svoje crtačko umeće usavrši na beogradskoj Akademiji za primenjenu umetnost. Promašivši rok za polaganje prijemnog ispita, upisuje se na istoriju umetnosti i, istovremeno, tokom cele školske godine, studiozno izučava crtež u večernjoj školi crtanjau Šumatovačkoj ulici. Duh Šumatovačke – kroz koju su prošli mnogi poznati slikari – Ljuba će, naredne godine, preneti i na Akademiju za primenjenu umetnost. Tu nastaju njegove studije aktova u prirodnoj veličini kao i prve uljane slike sa čudnovatim prikazama i zagušljivom atmosferom. Iskorak u slikarski individualizam je loše viđen od strane profesora i Ljuba biva izbačen, sa treće godine studija.\nStudiranje nastavlja zahvaljujući podršci Marka Čelebonovića, koji ceni njegov rad i prima ga u svoju klasu, na četvrtu godinu Akademije za likovnu umetnost. Zbog odlaska Čelebonovića u Pariz, Ljuba završava petu godinu u klasi Đorđa Andrejevića Kuna a potom i dvogodišnji specijalni tečaj (danas bi se to zvalo “master“) kod Mila Milunovića. Na jednoj od studentskih izložbi Ljubini radovi privlače pažnju Leonida Šejke, osnivača pokreta Mediala koji neformalno postoji već nekoliko godina. Ljuba će prvi put zajednički izlagati sa grupom Mediala 1960. godine, u Galeriji grafičkog kolektiva.\nU jesen 1963. godine Ljuba definitivno napušta Beograd i odlazi u Pariz, ponevši sa sobom samo jedan blok sa crtežima i nekoliko oslikanih platana smotanih u rolnu. Prvih meseci izdržava se radeći molerske poslove, štedi novac i napokon se, po preporuci Marka Čelebonovića i Mila Milunovića, javlja g-đi Žinet Sinjak (ćerki slikara Pola Sinjaka) koja ga upoznaje sa Reneom de Solijeom, eruditom i uglednim teoretičarem umetnosti. Rene de Solije će 1971. godine objaviti monografiju o Ljubi – prvu ikad objavljenu monografiju u Francuskoj o nekom našem slikaru.\nPosredovanjem Renea de Solijea Ljuba stupa u kontakt sa pariskim galeristom, Marselom Zerbibom, koji mu otkupljuje platna donesena iz Beograda, pronalazi atelje i počinje da organizuje izložbe u Parizu i Briselu. Sarađujući sa Zerbibom, poklonikom nadrealizma i zaštitnikom njegovih sledbenika, Ljuba se postepeno upoznaje sa mnogim važnim akterima pariske umetničke i intelektualne scene. Uskoro će o njemu pisati Andre Pjer de Mandijarg, Alen Žufroa, Etijambl, Patrik Valdberg, Alen Boske, Gustav Rene Hoke… Zahvaljujući Zerbibu, Ljuba stupa u kontakt i sa pariskom galeristkinjom Tesom Erold, sa kojom će raditi i ostati prijatelj sve do poslednjih dana života.\nLjubina internacionalna karijera obeležena je velikim brojem samostalnih i kolektivnih izložbi (Pariz, Brisel, Njujork, Ženeva…), izlaskom trinaest monografija (najznačajnije: 1980. godine, kod njujorške izdavačke kuće Alpine Fine Arts – sa tekstom An Tronš i 2003. godine, u izdanju pariske kuće Cercle d’Art – sa tekstom Sarana Aleksandrijana), bogatom filmografijom i velikim brojem članaka u umetničkim i književnim časopisima. Paralelno sa aktivnostima na međunarodnom planu, Ljuba je na upečatljiv način obeležio i kulturni prostor svoje zemlje i svog rodnog kraja. Na njegovu inicijativu osnovana je Moderna galerija Valjevo, koja uspešno posluje već više od trideset godina.\nLjuba je umro 12. avgusta 2016. godine, u Beogradu. Sahranjen je u Valjevu, na brdu iznad kuće u kojoj je proveo detinjstvo.


Ambasada BiH u Ankari organizovala prijem povodom 12. godišnjice osnivanja Oružanih snaga BiH | TRT Bosanski\nAmbasada BiH u Ankar...\nAmbasada BiH u Ankari organizovala prijem povodom 12. godišnjice osnivanja Oružanih snaga BiH\nDomaćini prijema su bili ambasador Bosne i Hercegovine u Ankari Bakir Sadović i vojni ataše u Ambasadi BiH u Ankari Džemal Mašinović\n06.12.2017 ~ 24.10.2018\nU glavnom gradu Turske Ankari u utorak navečer je upriličen prigodan prijem u povodu 12. godišnjice osnivanja Oružanih snaga Bosne i Hercegovine (OSBiH).\nDomaćini prijema su bili ambasador Bosne i Hercegovine u Ankari Bakir Sadović i vojni ataše u Ambasadi BiH u Ankari Džemal Mašinović.\nPrijemu su prisustvovali i načelnik Generalštaba turske vojske Hulusi Akar, zamjenik premijera Republike Turske Recep Akdag, predstavnici diplomatskog kora i brojne druge zvanice.\nMašinović je u obraćanju prisutnima kazao kako su se Oružane snage Bosne i Hercegovine (OSBiH) nakon formiranja veoma brzo nastavile razvijati i napredovati.\nNaglasio je kako pripadnici Oružanih snaga BiH danas zajedno sa drugim zemljama učestvuju u mirovnim misijama diljem svijeta dajući doprinos miru i sigurnosti.\nIstakao je kako BiH provodi potrebne reforme na putu prema članstvu u NATO, izrazivši nadu da će njegova zemlja što prije postati članica ove organizacije.\nDodao je kako mnoge zemlje pružaju značajnu podršku BiH na putu prema NATO-u, izrazivši zahvalnost i Turskoj zbog snažne podrške BiH.\nTagovi: ambasada , Ankara , Turska , OSBIH


- Priznajem, ja sam ponovo sa Orijanom. Nisam mnogo pričao o tome, već neko vreme smo opet zajedno, i niko nije primetio - preneo je "Daily Mail" izjavu popularnog pevača.\nKako je objasnio, romansa između bivših supružnika započela je krajem 2014. godine, kada se pevač preselio u Majami gde njegova bivša žena živi sa njihovim sinovima. Naime, te godine Orijana je operisala vratni pršljen, ali je operacija pošla naopako i jedna strana tela joj je ostala paralizovana. Tada se Kolins doselio u Majami kako bi joj bio bliže, a kako je njen oporavak pri kraju i već ponovo hoda, počeli su ljubav ispočetka.\nNe samo da se Orijana upisala u istoriju najskupljih razvoda u Britaniji, nego je vrlo brzo nastavila dalje, pa se udala za bankara Čarlsa Medžatija sa kojim ima i dete i sa kojim je još uvek u braku. Za to vreme, pevač je izjavljivao da i dalje gaji osećanja prema bivšoj supruzi, a tugu je utapao u alkoholu.\nSada čini se da je za bivše supružnike nastupio pravi trenutak da obnove vezu, a jedino što im stoji na putu je činjenica da je Orijana i dalje formalno u braku sa Čarlsom Medžatijem.


Sudanci su danas nastavili proteste širom zemlje kako bi izvršili pritisak na vojsku da preda vlast civilnoj upravi posle smene predsednika Omara al Bašira početkom aprila, javila je agencija AP. Mnogi železničari i građani su danas vozom došli u glavni grad gde danima traju ...\nKartum -- Demonstranti u Sudanu su prekinuli pregovore sa Vojnim savetom, jer nije ispunjen nihov zahtev da vojska preda vlast civilima. Jedan od demonstranata, Kuraši Defalah, kaže da su razočarani "jer je vojska samo produžetak režima koji je ukrao 30 godina od nas", preneo je ...\nSudan: Prekid pregovora demonstranata i vojske Demonstranti u Sudanu su prekinuli pregovore sa Vojnim savetom, jer nije ispunjen nihov zahtev da vojska preda vlast civilima. KARTUM - Demonstranti u Sudanu su prekinuli pregovore sa Vojnim savetom, jer nije ispunjen nihov zahtev ...\nOni lobiraju i koriste novac kako bi pokušali kontrolisati Sudan, rekao je Al Jazeeri jedan do demonstranata. Mnogi demonstranti kažu da sumnjaju da dvije zemlje pokušavaju uticati na tranziciono Vojno vijeće Reuters Sudanski demonstranti pozvali su Saudijsku Arabiju i ...\nTenzije u Sudanu su danas pojačane, nakon što su pregovori demonstranata i vojnih vlasti propali usled nagoveštaja da bi vojska mogla pokušati da rastera demonstrante u Kartumu. Demonstranti okupljeni ispred generalštaba u Kartumu zahtevali su brzu predaju vlasti civilnoj vladi ...


Ferguson u Derventi: Poboljšati privlačenje investicija i poslovno okruženje\nBritanski ambasador u BiH Edvard Ferguson posjetio je danas općinu Derventa, gdje je sa načelnikom opštine Miloradom Simićem razgovarao o napretku postignutom u realizaciji projekta privlačenja investicija i poboljšanju poslovnog okruženja na lokalnom nivou/LIFE/.\nAmbasador Ferguson u izjavi novinarima rekao je da je razgovarano na sastanku kako Velika Britanija može doprinijeti daljnjem razvoju lokalne zajednice u smislu razvoja poslovnog okruženja i poboljšanja uslova privrede.\n- Projektnim novcem Velike Britanije plaćaju se stručnjaci Svjetske banke koji zajedno sa općinom, načelnikovim timom i administracijom prolaze kompletnu proceduru vezanu za registraciju firmi, za njihovo poslovanje, rekao je Ferguson.\nOn je dodao da je isti projekat realizovan već u 20 općina u BiH, i da su evidentni rezultati i pokazatelji, da je povećano investiranje i otvaranje novih kompanija.\nNačelnik općine Derventa Milorad Simić je rekao da je Derventa "plodno tlo" kada je u pitanju strano investiranje, ali i investiranje domaćih preduzeća.\n- Kroz projekat naučit ćemo kako elektronski obezbijediti privrednicima da se prijave, da se registruju. Ujutro kada dođete u općinu i želite postati privrednik već u pola tri istog dana dobijate rješenje da ste to i postali. Urađeno je puno, ali može bolje - dodao je Simić.\nProjekat LIFE lokalna zajednica realizuje u saradnji sa Međunarodnom Finansijskom korporacijom /IFC/, članicom Grupacije Svjetske banke i u partnerstvu sa Britanskom ambasadom u BiH.\nOpćina Derventa kroz realizaciju projekta LIFE nastoji da poveća konkurentnost putem snižavanja troškova i rizika poslovanja, pojednostavljenje procesa izdavanja dozvola, saglasnosti, odobrenja i poboljšanje općinskih propisa i da privlači nove investicije u opštinu Derventa.\nDerventa Edward Ferguson Milorad Simić


Podgorica: Crnogorska skupština razmatra prijedlog zakona o odbrani\nSkupština Crne Gore danas je počela debatu o predloženom zakonu o odbrani, iako je opozicija ocijenila da nema ustavnog osnova da se o tom dokumentu raspravlja.\nMinistar odbrane Boro Vučinić je kazao da Predlog zakona promoviše novi koncept odbrane, kojim Crna Gora ulazi u kolektivni sistem bezbjednosti.\n"Odbrana je definisana kao temeljna državna i funkcija od posebne društvene važnosti i interesa", kazao je on.\nZakonom je predviđeno da odluku o učešću predstavnika Vojske Crne Gore u mirovnim misijama donosi Skupština. Osim specijalnog, vanrednog i redovnog stanja, koje definiše Strategija odbrane, zakonom se uvodi i ratno stanje, što komparira sa praksom zemalja regiona.\nVučinić je najavio da će zakoni o odbrani i Vojsci biti usklađeni kada bude usvojen novi crnogorski ustav.\nPoslanici opozicije su kritikovali predloženi zakon, konstatujući da je donijet na brzinu i da ga neće podržati, uz tvrdnju da je njegov ustavni osnov problematičan i da je nepotrebna žurba u vezi sa donošenjem tako važnih zakona.\nPredstavnik Srpske liste Novak Radulović ocijenio je da se radi o partijskim zakonima kojim se "Vojska čisti od Srba".\nMinistar Vučinić je demantovao te navode, saopštavajući da u Vojsci, po nacionalnosti, ima 55 odsto Crnogoraca, a 35 odsto Srba. "Vojska Crne Gore je otvorena za pripadnike svih nacionalnosti", rekao je Vučinić.\nPoslanik Demokratske partije socijalista Miodrag Vuković je naglasio da je više nego zadovoljan što su zakoni o odbrani i Vojsci na dnevnom redu parlamenta, jer, kako je rekao, "više neće biti paravojnih formacija, niti famoznog Sedmog bataljona. To će biti Vojska svih građana Crne Gore", kazao je Vuković.


Zaštitne mere - Blic Online\nŠvajcarski epidemiolog: Ljudi će morati da žive pod RESTRIKTIVNIM MERAMA možda i duže od DVE GODINE\nKako bi držali korona virus pod kontrolom, ljudi će morati da žive pod restriktivnim merama još dve ili više godina, smatra naučnik koji vodi švajcarski štab za borbu protiv virusa.\nPoverenica: I crkva da se pridržava mera i preporuka\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković ukazala je danas da je očuvanje javnog zdravlja i bezbednosti svih građana, koje podrazumeva i mere za suzbijanje širenja epidemije virusa COVID 19, prema Ustavu i zakonima Republike Srbije sekularno pitanje.\nLjajić: Beograd nije matiran "zaštitnim merama" Prištine\nMinistar trgovine Rasim Ljajić kaže da Beograd nije matiran poslednjom odlukom Prištine da uvede "zaštitne mere" na uvoz pojedinih vrsta voća, povrća i kukuruza.\nOPREZ ZBOG PTIČIJEG GRIPA U Bugarskoj pooštrene mere zaštite\nU Bugarskoj je zabranjen izlov ribe iz jezera i drugih vodenih površina koje naseljavaju ptice selice, a nedležne službe će morati smanjiti broj živine u Plovdivskoj oblasti u okviru borbe protiv širenja ptičijeg gripa, saopštila je bugarska Agencija za bezbednost hrane.\nMinistarka poljoprivrede Snežana Bogosavljević Bošković izjavila je da za sada nema značajnijeg uvoza mleka iz Evropske unije, niti poremećaja na srpskom tržištu, ali da se intenzivno razgovara o uvođenju mera za zaštitu domaće mlekarske industrije.\nGrgić: Srbija primenjuje sve raspoložive mere protiv ebole\nSrbija primenjuje sve raspoložive mere protiv ebole koje su u skladu sa preporukama Svetske zdravstvene organizacije, izjavila je danas epidemiolog u Institutu "Batut" dr Bojana Grgić.\nMinistri EU danas o viznoj liberalizaciji i zaštitnim merama\nBRISEL - Ministri unutrašnjih poslova EU i njihove kolege iz Norveške, Islanda, Lihtenštajna i Švajcarske razmatraće danas, na marginama sastanka Saveta za unutrašnje poslove i pravosuđe, izveštaj Evropske komisije o nadzornom mehanizmu za viznu liberalizaciju na Zapadnom Balkanu i novi predlog za izmenu pravila o slobodnom viznom režimu koji predviđa ubrzanu proceduru za suspenziju vizne liberalizacije.\nČučković: Beogradu potrebne ograde protiv buke\nČlan Gradskog veća Beograda Miroslav Čučković rizjavio je da je u planu da se iz gradskog budžeta finansira postavljanje zaštitnih ograda protiv buke i zagađenja u delu autoputa Beograd-Niš koji prolazi pored stambenih blokova.\nZbog opasnosti od širenja novog gripa, u školama se uvode nove mere zaštite. Od ponedeljka počinje postavljanje aparata za suvo pranje ruku u školskim učionicama, kao i preporučivanje vakcinisanja dece. U Srbiji je do sada vakcinisano oko dva odsto populacije, što je najviše u odnosu na zemlje u regionu.


Trivan: Vlada spremna da spreči svaki vrstu zločina prema životnoj sredini | Nova Ekonomija\nMinistar za životnu sredinu Goran Trivan izjavio je da je Vlada Srbije spremna da spreči svaku vrstu zločina prema životnoj sredini.\n"Odlučni smo da taj kriminal više ne može da se dešava", rekao je Trivan na konferenciji Američke privredne komore posvećenoj upravljanju otpadom.\nTrivan je izjavio da se više ne sme događati drastično zagađenje životne sredine zakopavanjem opasnog otpada.\n"Da bismo primenili represivne mere, moramo ustanoviti ko je odložio otpad. Ne znamo gde smo stigli, ali smo na putu sa kojeg nema povratka", rekao je Trivan.\nSrbija nije čista, a za to smo isključivi krivci mi, nema ih na drugoj strani. To se dešavalo decenijama, izjavio je Trivan, uz konstataciju da su takav put prošle i razvijene države.\nUz ocenu da Srbija zaostaje 25 godina za razvijenim zemljama, Trivan je rekao: Ono što smo upropastili za 40 - 50 godina, sada treba da ispravimo.\n"Rezultati moraju da dođu. Ako to ne uradimo sami, drugi će nas naterati", izjavio je Trivan.\nOn je rekao da ne može biti zadovoljan novcem koji se daje Ministarstvu za životnu sredinu, mada je budžet povećan za 16 odsto u odnosu na prošlogodišnji.\nŽivotna sredina ne bi trebalo da bude samo deklarativno važna, već njen značaj treba da se vidi i u uloženom novcu, ocenio je Trivan, uz konstaciju da ekologija nije i ne sme biti dnevno - političko pitanje, jer se radi o pitanju života.\n"Životna sredina nije trošak, već investicija u dobar život građana, u privredu, zapošljavanje", naveo je Trivan.\nKajl Skat: Jedan od najvećih izazova na putu Srbije ka EU zaštita životne sredine\nAmerički ambasador u Beogradu Kajl Skat je izjavio da SAD podržavaju napore Srbije da postane članica Evropske unije, naglasivši da je na tom putu jedan od najvećih izazova usklađivanje zaštite životne sredine sa standardima EU.\n"Zaštita životne sredine je jedan od stubova moderne ekonomije, na koji ne bi trebalo da se gleda kao na opterećenje, već kao na doprinos boljem životu građana i povoljnu priliku za privredu", rekao je Skat.\nOn je izneo podatak da je Srbiji potrebno da uloži više od 15 milijardi evra u zaštitu životne sredine.\n"Američke kompanije u Srbiji imaju pogone reciklaže i investiraju u nove tehnologije, kako bi zaštitile životnu sredinu", izjavio je Skat.\nOn je ocenio da bi u Srbiji svaki građanin trebalo da bude posvećen zaštiti životne sredine, ne samo vlada i privreda.


Veče ruske kulture u Kulturnom centru | Ami Naxi Radio 89.7Mhz\nIzložba fotografija Ruskog geografskog društva “Najlepša zemlja“ i veče savremenog ruskog dokumentarnog filma, u okviru kojeg je planirana projekcija filma “Poluostrvo sa blagom“, biće predstavljeni kikindskoj publici u petak, 13. maja, u galeriji Kulturnog centra.\nOtvaranje izložbe planirano je u petak u 17 časova, a nakon toga će biti prikazan film “Poluostrvo sa blagom“. Potom će u ponedeljak, 16. maja, od 18 časova biti prikazani filmovi “Ipatijevski manastir“ i “Pskovski kremlj i lavra“, dok će narednog dana u istom terminu ljubitelji savremenog ruskog dokumentarnog filma moći da pogledaju “Od dužnosti i zakletve ne odstupaj “ – film o jedinstvenom arhitekti Nikolaju Petroviču Krasnovu i “Zaviriti iza horizonta“ – Sibirska ekspedicija. Svi filmovi su prevedeni na srpski jezik-saopštio je Ostoja Vojinović, potpredsednik Društva srpsko-ruskog prijateljstva.\n–Izložba fotografija “Najlepša zemlja“ sastoji se od fotografija dobijenih na godišnjem foto-konkursu „Rusija – najlepša zemlja“ koji se od 2016. održava svake godine, okuplja autore svih starosnih grupa, koji mogu biti iz bilo koje zemlje, a jedini uslov je da fotografije budu napravljene na teritoriji Rusije. Cilj foto-konkursa je očuvanje izvorne prirode Rusije i vaspitanje brižljivog odnosa prema životnoj sredini kroz umetnost fotografije. Njegov organizator je Rusko geografsko društvo, jedno od najstarijih na svetu, osnovano ukazom cara Nikolaja I 1845-dodao je Vojinović.\nOvom kulturnom događaju, koji organizuje Društvo srpsko-ruskog prijateljstva i Kulturni centar Kikinda u saradnji i uz podršku Centra Ruskog geografskog društva iz Beograda, prisustvovaće prvi savetnik ambasade Ruske Federacije i ataše za kulturu Aleksandar Konanihin i direktor Centra Ruskog geografskog društva u Srbiji prof.dr.Miroljub Milinčić.


Ministar Osman Nurković i savjetnik premijera za strana ulaganja i investicije Vladimir Beratović borave u Kini\nDatum objave: 10.06.2018 11:19 | Autor: MSP\nMinistar saobraćaja i pomorstva, Osman Nurković i savjetnik premijera za strana ulaganja i investicije Vladimir Beratović, borave u Kini, na poziv organizatora devetog Međunarodnog foruma za investicije i građevinu, koji se već tradicionalno održava u kineskoj pokrajini Makao.\nNa ovom impozantnom skupu učestvuju predstavnici iz 65 država, premijeri, ministri, predstavnici finansijskih institucija, raznih privrednih sektora, među kojima su najbrojniji predstavnici građevinskih firmi, koje se posebno bave izgradnjom objekata infrastrukture.\nNa skupu na kojem je prisustvovalo oko 2000 učesnika, ministar Nurković i savjetnik premijera Beratović, sastali su se sa više delegacija i predstavnika raznih preduzeća, koja su zainteresovana da investiraju i grade objekte infrastrukture u zemlje jugoistočne Evrope, između ostalih i u Crnu Goru, za koju su pokazali posebno interesovanje.\nResorni ministar i savjetnik premijera obavili su niz razgovara, a posebno su izdvojili razgovore obavljene sa predstavnicima više sektorskih udruženja iz kineske pokrajine Guan Don, koja je među najbogatijim i ekonomski najrazvijenijim regionima u Kini, a broji oko 120 miliona stanovnika i raspolaže sa ogromnim novcem za ulaganja u različite sektore.\nPosebno su pokazali interesovanje za ulaganje u proizvodnju električne energije, turizam, objekte putne infrastrukture, luke i dr. Najavili su skoru posjetu Crnoj Gori i tom prilikom će konkretizovati interesovanja, saopšteno je tokom razgovora.\nPredstavnici su Nurkovića i Beratovića informisali, da neke od kompanija iz njihovih udruženja već investiraju kapital u neke projekte u BiH, vode intenzivne razgovore oko investiranja u Srbiju, a ne manje interesovanje su pokazali i za ulaganja u Crnu Goru.


Australija: Apel Peculi da ublaži oštru retoriku prema Kini\nTanjug 27. aprila 2021. 09:42\nKAMBERA – Državnom sekretaru u ministarstvu unutrašnjih poslova Australije, Majklu Peculi, neki domaći političaru uputili su apel da „ublaži ton“ svojih izjava o Kini.\nOn je prethodno poručio da u jeku porasta napetosti u svetu, liberalne demokratije moraju biti spremne za rat ako žele da sačuvaju mir i ocenio da se povećava mogućnost izbijanja ratnog sukoba.\nPeculo nije obrazložio šta ga je navelo na ovakvu ocenu, ali kako ocenjeno u izveštaju agencije Rojters, ona je povezana sa pogoršanjem odnosa između Australije i Kine i porastom tenzija povodom Tajlanda.\nMinistar odbrane Australije Piter Đuton ranije je takođe ocenio da ne bi trebalo odbaciti mogućnost sukoba sa Kinom povodom pitanja Tajvana.\nOčekuje se da bi Peculo mogao da slediti Đutona i postane državni sekretar u ministarstvu odbrane, čime bi se potvrdio trend da australijski jastrebovi koji su oštri prema Kini dobijaju najviše funkcije u sistemu odbrane iako vlada premijera Morisona tvrdi da pokušava da unapredi odnose sa Pekingom.\nPredstavnik ministarstva spoljnih poslova Kine Vang Vanbin ranije je izrazio nadu da je Australija „svesna osetljive prirode ovog problema “ i ocenio da bi vlada u Kanberi trebalo da izbegava da šalje „pogrešne signale o nezavisnosti Tajlanda“.


Mogu li Tramp i Putin da spreče novu trku u nuklearnom naoružanju\nDok u Vašingtonu još pokušavaju da shvate o čemu su američki i ruski predsednik razgovarali u četiri oka prilikom susreta u Helsinkiju, prvi čovek vašingtonske administracije uspeo je da šefa Kremlja pozove na još jedan sastanak, i to već na jesen u Belu kuću. Sedmu silu je na konferenciji za novinare, koju su ponedeljak u Finskoj održali Donald Tramp i Vladimir Putin, najviše zanimalo šta imaju da kažu o mešanju Moskve u izbore u SAD pre dve godine, ali se na osnovu izjava dvojice lidera pre i posle samita naslućuje da je za njih najvažnija tema bilo nešto drugo\n09.06.2018 u 13:12\nŠta se zna o nuklearnom programu Severne Koreje\nVAŠINGTON – Nuklearno oružje Severne Koreje sasvim sigurno će biti tema predstojećeg samita lidera te zemlje Kim Džong Una sa predsednikom SAD Donaldom Trampom, ali mnogi sumnjaju da će Kim, tek tako, u potpunosti dići ruke od nuklearnog programa, o kojem se mnogo toga ne zna, ali se ponešto i zna. Ne bi bilo teško sakriti barem neke bojeve glave i radioaktivni materijal u ogromnom kompleksu podzemnih postrojenja Severne Koreje, ocenjuje AP, u analizi o nuklearnom programu Pjongjanga obavijenom velom tajne, koji decenijama stavlja na muke ceo region. Misterija je koliko tačno bojevih glava sadrži nuklearni arsenal Severne Koreje, ali prema procenama, Pjongjang na raspolaganju ima od 10 do čak 60 ili 70 bombi, navodi američka agencija. Nejasno je i koliko su te bombe moderne, mada\n25.05.2018 u 21:12\nTeheran dao rok Evropi do 31. maja\nBEČ - Evropske sile, potpisnice nuklearnog sporazuma sa Iranom, imaju rok do 31. maja da iznesu plan kojim će nadomestiti nedavno povlačenje SAD iz tog sporazuma i njihove nove sankcije, izjavio je danas visoki iranski zvaničnik za Rojters, a američki AP prenosi da će se Iran, ako ne dobije konkretne garancije da će ekonomske stavke potpisane sporazumom biti zaštićene, povući iz sporazuma. Kako Rojters napominje, neimenovani zvaničnik je svoju izjavu dao nekoliko nedelja uoči konačne odluke Teherana o ostanku ili napuštanju tog sporazuma. AP takođe navodi da je iranski zvaničnik, govoreći pod uslovom anonimnosti, kazao da odluka Irana o ostanku ili napuštanju sporazuma „zavisi od preostalih učesnika Zajedničkog sveobuhvatnog akcionog plana, ako oni zapravo uspeju da kompenzuju\n24.05.2018 u 08:41\nI Iran ima uslove za ostanak u nuklearnom sporazumu\nTEHERAN – Iranski vrhovni vođa ajatolah Ali Hamnei izneo je niz uslova za evropske države da bi Iran ostao pri nuklearnom sporazumu iz kojeg su SAD istupile početkom meseca. Kako prenosi Rojters, među tim uslovima je obezbeđivanje trgovine sa Teheranom i garancija prodaje iranske nafte. „Evropske banke treba da čuvaju trgovinu sa Islamskom republikom (Iranom). Ne želimo da započnemo sukob sa ove tri države (Francuskom, Nemačkom i Velikom Britanijom), ali im ni ne verujemo”, poručio je Hamnei na svom sajtu, iznoseći uslove za očuvanje iranskog nuklearnog sporazuma. Taj sporazum Iran je potpisao 2015. godine sa šest velikih sila, uključujući i SAD, a podrazumeva ublažavanje sankcija Teheranu u zamenu za prekid razvoja nuklearnog programa te zemlje. Američki predsednik Donald Tramp\n09.05.2018 u 10:36\nTrampova odluka o Iranu – repriza scenarija iz Iraka\nBERLIN – Odluka Donalda Trampa da SAD napuste sporazum sa Iranom čini svet opasnijim mestom, piše Dojče vele i dodaje da su na taj način bačene godine diplomatije. Autor teksta Matijas fon Hajn tvrdi da Evropa može da umanji posledice samo u saradnji sa Rusijom i Kinom. „Uoči odluke Donalda Trampa bilo je još samo spekulacija o tome koliko će drastičan biti njegov zaokret, da li će negde ostati otvorena vratanca za razgovor i da li su diplomatske inicijative Evropljana imale ikakvog efekta”, rekao je Fon Hajn. On tvrdi da od toga nema ništa, jer SAD izlaze iz sporazuma, sve sankcije koje su bile stavljene pod led se vraćaju na snagu. „Od svih načina da se izađe iz sporazuma, ovaj je najopasniji. Svet svakako neće postati sigurniji. Još tokom Trampovog govora berze su\n09.05.2018 u 08:48\nŠta piše u nuklearnom sporazumu sa Iranom od kojeg je Tramp odustao\nVAŠINGTON – Nuklearni sporazum Irana i šest svetskih sila suočava se sa najvećim diplomatskim izazovom do sada, nakon što je američki predsednik Donald Tramp saopštio da će se Vašington povući iz sporazuma, piše AP i objašnjava šta je sporazum i zašto se sada suočava sa kritikama. U „srcu sporazuma” iz 2015. godine, navodi agencija, je uvođenje ograničenja nuklearnog programa Irana, koje onemogućavaju da Teheran proizvede bombu, a za uzvrat je dobio ukidanje većine američkih i međunarodnih sankcija. Sporazum, međutim, ima niz vremenskih ograničenja, ukazuje AP. Prema njegovim odredbama, Iran jedino može da održava zalihu od 300 kilograma nisko-obogaćenog uranijuma, a ranije je imao 100.000 kilograma visoko-obogaćenog uranijuma. Iran jedino može da obogaćuje uranijum do 3,67\n01.05.2018 u 16:18\nIAEA: bez indicija o iranskom nuklearnom programu posle 2009.\nBeč - Međunarodna agencija za nuklearnu energiju (IAEA) saopštila je da veruje da je Iran koordinisao nuklearni vojni program pre 2003, ali nije pronašao kredibilne indikacije za tako nešto nakon 2009. godine. Dokumenta su bila fokusirana na iranske aktivnosti pre 2003. godine i nisu pružila bilo kakve eksplicitne dokaze da je Iran prekršio nuklarni sporazum sa međunarodnom zajedincom postignut 2015. godine, preneo je AP. Današnja procena IAEA ne pominje tvrdnje koje je sinoć izneo izraelski premijer Benjamin Netanijahu, ali je navedeno da je u izveštaju iz 2015. borda guvernera proglašeno da je razmatranje ovog pitanja završeno. Netanijahu je sinoć izjavio da je njegova vlada došla do „pola tone” tajnih iranskih dokumenata koji pokazuju da je Teheran imao program nuklearnog\n24.04.2018 u 11:36\nRohani upozorio Trampa da se drži sporazuma\nTEHERAN – Predsednik Irana Hasan Rohani upozorio je danas američkog predsednika Donalda Trampa da se drži nuklearnog sporazuma sa Teheranom potpisanog sa svetskim silama 2015. ili će biti suočen sa „teškim posledicama”. „Govorim onima u Beloj kući da ukoliko se ne budu pridržavali svojih obaveza, iranska vlada će reagovati snažno”, Rohani je rekao u govoru koji je uživo prenosila državna televizija, preneo je Rojetrs. „Ukoliko bilo ko izneveri sporazum, treba da zna da će biti suočen sa teškim posledicama”, dodao je Rohani. Sporazumom potpisanim između Irana i šest svetskih sila (SAD, Rusijom, Nemačkom, Velikom Britanijom, Francuskom i Kinom) dogovoreno je da Iran obustavi svoj nuklearni program u zamenu za smanjenje sankcija. Tramp je, međutim, u prethodnom periodu ovaj\n02.03.2018 u 23:36\nRusi predlažu imena za novo oružje - „Kraken” i „Balalajka”\nMoskva - Za samo jedan dan nagomilali su se predlozi: „Kraken” za novu podmornicu bez posade koja može da razara obale moćnim nuklearnim eksplozijama, a „Balalajka” za futurističku krstareću raketu na nuklearni pogon, koja može da neprekidno obleće Zemlju. Rusi zasipaju Ministarstvo odbrane predlozima naziva za novo rusko nuklearno oružje, „onlajn” učešćem u takmičenju koje je objavio predsjednik Vladimir Putin u govoru o stanju države u četvrtak. Mnogi od predloga u petak odražavaju crni humor po kojem su Rusi poznati. Neko je predložio da se raketa nazove „Sankcije”, očigledno zbog ekonomskih sankcija Zapada protiv Rusije zbog podrške separatistima u Ukrajini. Neko drugi je predložio da se raketa nazove „Otopljenje”, sarkastičpnmo aludirajući da ćee pretnja nukleranim projektilom\n01.03.2018 u 23:57\nStejt departmet kritikovao Putina zbog novog oružja\nVašington - Američki Stejt department optužio je Rusiju da razvija nuklearna oružja koja krše sporazumne obaveze i stvaraju nestabilnost. Portparolka Stejt departmenta Heder Nauert rekla je da je govor predsednika Rusije Vladimira Putina pokazao da je Rusija prekršila sporazumne obaveze o nuklearnom oružju, a kritikovala ga je i za animirani video klip, koji je pušten u pozadini tokom njegovog govora, rekavši da naizgled predstavlja napad na SAD, prenosi Rojters. „Svakako mi je žao što sam pogledala animirani video klip koji je prikazao nuklearni napad na SAD. Takvo ponašanje ne smatramo odgovornim”, rekla je portparolka. Putin je izjavio u obraćanju naciji da je Rusija testirala čitav niz novog strateškog nuklearnog naoružanja koje protivnička strana nije u stanju da presretne. Pomenuo\n25.01.2021 u 08:44\nČetrnaestogodišnjak osumnjičen za silovanje i razbojništvo na Adi Huji\n25.01.2021 u 08:40\n25.01.2021 u 08:30\nSpomenik Stefanu Nemanji između divljenja i razočaranja\n25.01.2021 u 08:28


Partizan slavio u "Morači" - Sportska centrala\nPartizan slavio u „Morači“\n1 mar 2008. 21:00\nBudućnost – Partizan Igokea 64:68\n(14:18, 22:21, 10:15, 18:14)\nKošarkaši Partizana su u 23. kolu NLB lige savladali Budućnost u Podgorici sa 68:64 i tako praktično obezbedili prvo mesto u regionalnom takmičenju pred plej-of.\nCrno-beli su bili u stalnom voðstvu od sredine prve četvrtine, ali su i Podgoričani u finišu utakmice imali šansu da preokrenu rezultat. Ipak, u ključnim trenucima dvojica danas najboljih pojedinaca u redovima Partizana, Milton Palasio i Nikola Peković su rešili pitanje pobednika.\n„Ðetići“ su odlično počeli utakmicu i posle pet minuta igre vodili sa 7:2. Vujošević je bio primoran da zatraži minut odmora, a posle toga u igru uvede Pekovića i Tepića i rezultat je brzo preokrenut. Serijom od 14:2, crno-beli u 8. minutu stižu od prednosti od 7 poena (9:16) i preuzimaju kontrolu igre.\nBeogradski tim nije briljirao, ali je igrao koliko je trebalo da bi bio u stalnom voðstvu, koje su Podgoričani praktično samo jednom ugrozili, kada su pred kraj druge četvrtine izjednačili na 34:34. Crno-beli su ipak na odmor otišli sa tri poena prednosti, a zatim na početku treće četvrtine ponovo otišli na plus 7 (36:43).\nBudućnost je u trećem periodu u igri održavao Nemanja Gordić, koji je u tom delu utakmice postigao 8 od 10 poena svog tima. Partizan je, pre svega igrom u odbrani, stigao do voðstva od osam poena, ali nije uspevao da napravi dvocifrenu razliku.\nPočetak poslednje deonice protekao je u promašajima na obe strane, pa je posle skoro četiri minuta igre u četvrtoj četvrtini bilo 2:0 za Budućnost. Palasio je prekinuo Partizanovu apstinenciju u napadu, ali se „ðetići“ nisu predavali. Podgoričani, koji su za 35. minuta igre postigli dve trojke iz 19 pokušaja, uspeli su preko Maraša i Popovića dva uzastopna napada da završe preciznim šutevima za tri poena i priðu na samo dva poena zaostatka (58:60).\nU samoj završnici košarkaši Budućnosti su ipak promašili nekoliko otvorenih šuteva, a na drugoj strani Palasio i Peković su poentirali posle ofanzivnih skokova i tako obezbedili trijumf crno-belima.\nPalasio je sa 18 poena bio najefikasniji akter utakmice, Peković je imao učinak od 15 poena i 10 skokova, a Veličković je dodao 11 poena. Kod Podgoričana su najefikasniji bili Gordić sa 12 i Maraš sa 10 poena.


mafija - 1\n50.000 Italijana na protestima protiv mafije\n21. 03. 2019 20:27\nPADOVA - Oko 50.000 osoba protestovalo je danas protiv mafije u Padovi, na dan sjećanja na žrtve organizovanog kriminala na jugu Italije.\nPreminuo najdugovječniji vođa mafije u istoriji\n09. 03. 2019 16:35\nNJUJORK - Bivši vođa velike njujorške kriminalne bande Karmajn Persiko preminuo je danas u zatvoru gdje je odslužio 33 godine od 139 godina na koliko je bio osuđen.\nBivši rimski gradonačelnik osuđen na šest godina zatvora\n25. 02. 2019 20:44\nRIM - Điani Alemano, koji je bio gradonačelnik Rima od 2008. do 2013., osuđen je u ponedjeljak na šest godina zatvora zbog korupcije u okviru afere "Mafia capitale" o ubacivanju članova mafije u upravu italijanske prijestonice.\nAlbanska mafija preuzela britansko tržište kokaina\n25. 02. 2019 10:54\nLONDON - Albanska mafija ili "mafija šiptara" preuzela je kontrolu nad tržištem kokaina u Velikoj Britaniji, piše britanski Miror i dodaje da tim tržištem, čija se vrijednost procjenjuje na pet milijardi funti.\nŠta je uopšte Kavački klan čiji se članovi ubijaju po Evropi?\n22. 12. 2018 16:25\nBEČ, KOTOR - Vladimir Roganović, član zloglasnog Kavačkog klana iz Kotora ubijen je juče u Beču.\nU Austriji otkriveno 37,7 miliona evra italijanske mafije\n11. 12. 2018 12:35\nBEČ - Austrijske vlasti zaplijenile su 37,7 miliona evra, novac koji je u vlasništvu italijanske mafije, saopštila je danas policija.\nU toku pretresi imovine lica povezanih sa šefom mafije\n11. 12. 2018 10:33\nRIM - Italijanska policija izvršila je pretrese imovine 25 lica za koja se sumnja da su saučesnici sicilijanskog šefa mafije Matea Mesine Denara, koji je u bjekstvu više od dvije decenije.\nVelike akcije u Evropi protiv italijanske mafije\n05. 12. 2018 11:57\nU Njemačkoj, Italiji, Belgiji i Holandiji rano jutros su sprovedene koordinisane racije čija meti su bili pripadnici italijanske mafije.\nItalijanski ministar objavom na Twitteru "upropastio" akciju protiv mafije\n04. 12. 2018 17:33\nRIM - Italijanski ministar unutrašnjih poslova i "serijalni tviter", Mateo Salvini, optužen je da je kompromitovao policijsku akciju hvaleći je prerano na društvenim medijima.\nAuta rastavljali u šumi pa prodavali dijelove\n18. 08. 2018 08:50\nDOBOJ, SOKOLAC - Trojicu mladića iz Sokoca policija je prijavila tužilaštvu zbog sumnje da su, kao članovi organizovane auto-mafije, od lopova preuzimali ukradena vozila, a zatim ih u šumi u okolini Olova rastavljali, te prodavali u dijelovima.


Zamjenik predsjedavajućeg Grupe prijateljstva za Srednju i Istočnu Evropu Predrag Kožul susreo se sa šefom Misije diplomatskog predstavništva Republike Azerbejdžan u BiH\nIzjava ministra spoljnih poslova...\nZamjenik predsjedavajućeg Grupe prijateljstva za Srednju i Istočnu Evropu Predrag Kožul razgovarao je danas sa šefom Misije diplomatskog predstavništva Republike Azerbejdžan u Bosni i Hercegovini Elnurom Guliyevom.\nUnapređenje parlamentarnih odnosa bila je osnovna tema razgovora jer, ističući važnost ovih kontakata, sagovornici su se složili da članovi parlamenata dvije zemlje trebaju intezivirati saradnju koja dosada nije bila na zadovoljavajućem nivou. U cilju toga razgovarano je o predstojećim kontaktima i mogućnosti susreta parlamentranih grupa prijateljstava.\nOcjenjujući političke odnose Bosne i Hercegovine i Azerbejdžana prijateljskim, naglašen je značaj ekonomske saradnje i vanjskotrgovinske razmjene dvije zemlje. Prema riječima gospodina Guliyeva Azerbejdžan je zainteresiran za jačanje ekonomskih veza i ulaganja u bosanskohercegovačku privredu. Međutim, otežavajuća okolnost je nepostojanje bilo kakvog sporazuma o zaštiti investicija ili ekonomskoj saradnji, te je on ovom prilikom izrazio nadu da će se u narednom periodu otvoriti put za azerbejdžanske kompanije.\nZamjenik predsjedavajućeg Grupe prijateljstva za Srednju i Istočnu Evropu Predrag Kožul istaknuo je da je to razlog više za što skoriji susret parlamentaraca, kako bi ostvareni kontakti na tom nivou doprinjeli da odnosi dvije zemlje krenu uzlaznoj putanjom.


Novalić: Integracija Zavoda PIO razlog dvostrukog uvećanja budžeta – Kakanj-X\nZadnja izmjena 17 pro, 2019 89\n“U odnosu na važeći, veći je za 83 posto ili 2,25 milijardi KM. Osnovni razlog uvećanja je integracija Federalnog zavoda za penzijsko i invalidsko osiguranje u budžet FBiH, čiji finansijski plan za 2020. godinu iznosi oko 2,4 milijarde KM”, rekao je Novalić.\n“Doprinosi za PIO/MIO su planirani u iznosu od 2,074 milijardi KM, a postaju prihod budžeta i od 1. januara će se uplaćivati na Jedinstveni račun trezora, a rezultat je nastavka rasta prihoda od direktnih poreza i doprinosa usljed nastavka ekonomskog rasta i fiskalne discipline”, kaže Novalić.\n“Na ovaj način će se osigurati nepromijenjena dinamika u isplati penzija”, podvukao je Novalić.\n“Poticaj za poljoprivredu povećan je na 87 miliona KM, odnosno veći je za 18,3 miliona KM, što je najveći iznos dosad i u potpunosti je u skladu sa Zakonom o novčanim podrškama u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Ovo je još jedan dokaz da smo poljoprivredu prepoznali kao sektor od posebnog značaja za FBiH”, konstatovao je Novalić.\n“Ova mjera je u skladu s novousvojenim dokumentom ‘Zajedničke socio-ekonomske reforme za period 2019-2022. godina’ i vezano je za finansijsku konsolidaciju zdravstvenog sektora”, dodao je Novalić.\n“Ovo je iznos za koji je resorno ministarstvo predvidjelo da će se u narednoj godini utrošiti, te će ostatak sredstava koja su alocirana na ranije spomenutom podračunu biti prenesena u narednu fiskalnu godinu. Naravno, puno veći iznos finansijskih sredstava za ove namjene će biti utrošen od strane Autocesta i Cesta FBiH”, rekao je Novalić.\n“Budžet Federacije BiH za 2020. godinu sačinjen je na osnovu konzervativnih makroekonomskih projekcija, uvažavajući ne toliko optimistične makroprojekcije zemalja u okruženju, zemalja EU s jedne strane i poštujući i pridržavajući se principa restriktivne budžetske politike i ograničavanja rasta budžetske, odnosno tekuće potrošnje s druge strane”, rekao je Novalić.\nO njima će se u četvrtak izjašnjavati Dom naroda Parlamenta Federacije BiH, prenosi “Fena”.\nFadil Novalićbudžetparlament fbihizdvojenoZavod PIO


RTCG pripremila prilog “Evropa za tebe” u vezi sa pregovaračkim poglavljem 5 – Javne nabavke\nU okviru emisije “Evropa za tebe”, Radio televizija Crne Gore – RTCG pripremila je prilog o reformama u okviru Pregovaračkog poglavlja 5 – Javne nabavke.\nU emisiji su učešće uzeli:\nJelena Jovetić, šefica Radne grupe za pregovaračko poglavlje 5, koja je predstavila najznačajnije reforme koje je Vlada Crne Gore sprovela u dijelu kreiranja efikasnijeg sistema javnih reformi i implementacije standarda zahtijevanih u integracionim procesu.\nZnačaj javnih nabavki za cjelokupan ekonomski ambijent Crne Gore, kao i učešće domaćih privrednih subjekata u ukupnom obimu javne potrošnje kroz javne nabavke predstavila je gospođa Nina Dakić, predsjednica Privredne komore Crne Gore.\nIskustvo ponuđača u primjeni novih standarda predstavila je gospođa Marijana Bošković, ispred privrednog društva Farmegra doo,Podgorica.\nOsvrt na reforme u dijelu sistema javnih nabavki, ocjene Evropske komisije, kao i važnost primjene standarda EU zemalja, dao je Luka Dedić, sekretar Pregovaračkog poglavlja 5.\nEmisija je bila posvećena reformskim naporima uloženim u cilju uspostavljanja novog okvira javnih nabavki u Crnoj Gori sa posebnim osvrtom na najveći iskorak u u okviru ove javne politike efektima funkcionisanja prvog sistema elektronskih javnih nabavki u Crnoj Gori – CEJN.\nNaime, ukazano je na brojne mogućnosti CEJN-a u dijelu digitalizacije procesa javne nabavke, što je rezultiralo većim indeksom konkurentnosti, transparentnosti, efikasnosti i većim nivoom povjerenja šire javnosti.\nBrojne reforme u ovoj oblasti konstatovane kroz dobar napredak postignut u okviru Pregovaračkog poglavlja 5 doprinijeće, kako je istaknuto u emisiji olakšanoj integraciji u međunarodno tržište javnih nabavki, čemu su svi akteri u sistemu javnih nabavki predano posvećeni.\nEmisija je dostupna na sljedećem linku: https://www.rtcg.me/tv/emisije/informativni/evropazatebe/357200/evropa-za-tebe-29032022.html\nMinistarstvo finansija i socijalnog staranja izrazava zahvalnost Radio televiziji Crne Gore na pripremi priloga u vezi sa ovom temom, kao i sagovornicima na izraženoj zajednickoj posvećenosti daljim reformama.


Tanjug 7. februara 2021. 16:28\nBUDIMPEŠTA – Mađarski Nacionalni centar za javno zdravlje odobrio je danas upotrebu ruske vakcine protiv korona virusa Sputnjik V u toj zemlji, saopštio je mađarski ministar za ljudske resurse Mikloš Kasler.\nKako je naveo u objavi na Fejsbuku, Centar je završi zvaničnu procenu vakcine Sputnjik V, u kojoj je zaključeno da ona ispunjava standarde kvaliteta i da može da se koristi na ljudima.\n„Tako je u Mađarskoj još jedna vakcina, Sputnjik V, odobrena za korišćenje, nakon vakcina kompanija Fajzer/Biontek, Moderna i AstraZeneka. Sada imamo četiri vakcine da se borimo portiv korona virusa“, napisao je Kasler, prenosi Tas s.\nMađarski premijer Viktor Orban najavio je ranije da bi ta zemlja mogla da potpiše ugovor i za kupovinu kineske vakcine protiv korona virusa, nakon što je Agencija za lekove krajem januara odobrila vakcinu Sinofarma.


Ministarstvo: Za deset meseci Tutin dobija novi vrtić | A1-Net Novi Pazar\nMinistarstvo: Za deset meseci Tutin dobija novi vrtić\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić, načelnik Opštinske uprave Tutina Adnan Šehović i predstavnik izvođača radova potpisali su danas ugovor o izgradnji vrtića površine od oko 1.000 kvadrata u toj opštini, saopštilo je to ministarstvo.\nRužić je tom prilikom rekao da je vrednost investicije oko 94 miliona dinara\n„Strateški cilj ministarstva je da povećamo obuhvat dece predškolskim vaspitanjem i obrazovanjem, a to možemo jedino ako povećamo kapacitete vrtića. Izgradnjom vrtića u naselju Svračiće obezbedjujemo uz podršku Svetske banke 100 novih mesta za mališane Tutina“, rekao je Ružić nakon potpisivanja ugovora u Vladi Srbije.\nKako je saopšteno iz Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, uz podršku Svetske banke će, izgradnjom, dogradnjom, adaptacijom i opremanjem biti obezbedjeno 11.000 novih mesta u vrtićima za mališane u Srbiji.\nSledeći članakMešihat promenio odluku o obezbeđenju\nPrethodni članakSaračević: Jednoglasna odluka o pojačanju obezbeđenju na UNINP posle 17h


Nećemo dozvoliti da bugarski veto zaustavi reforme | Novine Toronto\nNećemo dozvoliti da bugarski veto zaustavi reforme\nPremijer Severne Makedonije Zoran Zaev optužio je najveću makedonsku opozicionu partiju, VMRO DPMNE Hristijana Mickoskog, da pokušava da minira sve napore za razvoj države, ali je istakao da njegova vlada uvek pobeđuje. "Mickoski pokušava da minira sve napore za razvoj države, ali na drugoj strani su snažna i otvorena vlada zajedno sa makedonskim građanima. Ova, demokratska strana već četvrtu godinu zaredom pobeđuje opasne i retrogradne politike (bivšeg lidera VMRO DPMNE Nikole) Gruevskog i Mickoskog", rekao je Zaev u intervjuu za Kapital (kapital.mk).\nPremijer Severne Makedonije i lider SDSM je naveo da "veliki deo postupaka koje VMRO DPMNE pravi u Sobranju i van njega čine blokade, lažne vesti i manipulacije, koje su opasne i štetne po državne i nacionalne interese i po interese građana".\n"Ragovori sa Bugarskom neće stati i mi nećemo odustati od namere da damo konstruktivan doprinos da se nađu zajedničke tačke za otvorena pitanja. Očekujem da se usaglase stavovi oko akcijskog plana za ubrzavanje realizaciju tački Dogovora o prijateljstvu. Mi smo dali naše ideje, bugarska strana je odgovorila njihovim i sada se radi na usaglašavanju", rekao je Zaev.\n"Mandat dobijen od građana uključuje i taj cilj i dok ga ne ostvarimo nećemo stati, kao što nećemo dozvoliti da veto Bugarske izazove zastoj unutrašnjih reformi", rekao je premijer Severne Makedonije Zoran Zaev.


Mobilizacija rezervista u Finskoj? - 04.05.2015, Sputnik Srbija\nMobilizacija rezervista u Finskoj?\nFinska armija krenula je u kampanju slanja pisama za 900.000 rezervista, najveću do sada, u atmosferi povećanih tenzija između te zemlje i Rusije zbog krize u... 04.05.2015, Sputnik Srbija\n22:00 04.05.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© AP Photo / Lehtikuva, Markku UlanderFinska vojska\nFinska armija krenula je u kampanju slanja pisama za 900.000 rezervista, najveću do sada, u atmosferi povećanih tenzija između te zemlje i Rusije zbog krize u Ukrajini.\nIstiče se da ovaj korak nema veze sa Rusijom, nego mu je cilj samo „unapređenje komunikacije“ sa rezervistima u situaciji kada je smanjen vojni budžet i mnogi od rezervista imaju druga zaduženja i promenjene lokacije javljanja, prenosi Rojters.\nFinska ima 1.340 km dugu granicu sa Rusijom, koju Finci sve češće optužuju za upadanje njenih aviona u finski vazdušni prostor, špijunažu i pogranične vojne vežbe.\nProšlog meseca se neutralna Finska, uz takođe neutralnu Švedsku, pridružila Norveškoj, Danskoj i Islandu, koje su članice NATO-a, u neobično oštrom zajedničkom saopštenju u kom se direktno navodi ruski „izazov“ kao osnova za unapređenje uzajamne vojne saradnje.\nFinci su čak poveli i debatu o tome da li bi trebalo da pristupe NATO-u, ali istraživanja javnog mnjenja ukazuju da ta ideja ima malu podršku među građanima.\nPoslednjih godina, sa pogoršanjem domaće ekonomske situacije, u Finskoj je zatvoreno nekoliko centara za obuku, a ukinuto je i na stotine radnih mesta u vojsci.\nVojni budžet je ove godine smanjen na 2,7 milijardi evra, ili 1,29 odsto BDP, dok je u 2012. dostizao 1,4 odsto BDP.\nOd ove godine finski vojni sastav u ratnim uslovima je smanjen na 230.000 ljudi sa ranijih 350.000.\nProšle nedelje su, inače, sa jednog finskog bojnog broda ispaljeni projektili upozorenja na jednu „sumnjivu podmornicu“ u blizini Helsinkija, za koju su se pojavile spekulacije da je ruska.\nIstraga je još uvek u toku, a u vojnom saopštenju povodom ovog slučaja naglašeno je da cilj projektila nije bio da oštete podmornicu već samo da je upozore da je uočena.


KAKO SADA RADE DOMOVI ZDRAVLJA Kovid ambulante više neće raditi do 22 sata, a evo kako sa ostalim pregledima i uputima - Ozon Media\nSa ukidanjem vanrednog stanja ukidaju se mnoge mere i pravila, mada one ključne o distanci, maskama, rukavicama i higijeni ostaju da važe, a ono što većinu buni je kako će sada izgledati njihov odlazak kod lekara opšte prakse, tačnije, da li domovi zdravlja sada rade normalno?\nPrema informacijama Ministarstva zdravlja, kovid ambulante pri domovima zdravlja nastaviće da rade za sve one koji imaju respiratorne infekcije i tegobe – dakle, svi pacijenti će se tamo prvo javljati kako bi se procenilo da li je u pitanju korona virus ili nešto drugo ukoliko imaju ovaj simptom.\n– Nakon ukidanja vanrednog stanja domovi zdravlja će raditi normalno, kao i pre vanrednog stanja do 20 sati. Hitni slučajevi će dolaziti bez zakazivaja, a ostali uz zakazivanje pregleda kod izabranih lekara – kazali su nam iz Ministarstva zdravlja.\nOno što je još uvek nepoznanica jeste kada će se početi u potpunosti sa takvom praksom, ali prema njihovim rečima, trebalo bi i sekundarni i tercijarni centri uskoro da oslobađaju svoje kapacitete za druge bolesnike.\nLekari opšte prakse još uvek nisu obavešteni kako će se raditi u narednom periodu, što kažu da je razumljivo, budući da ima još dosta pacijenata po kovid bolnicama\nNovi Sad: Ako ste želite u kupovinu u Promenadu, oni ne rade\nSubota: 27 stepeni i prva subota sa 24 sata dozvoljenim kretanjem


Стевановић уручио награду „Ђорђе Вајферт“ друштвено најодговорнијим предузећима\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\nStevanović uručio nagradu „Đorđe Vajfert“ društveno najodgovornijim preduzećima\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Dragan Stevanović uručio je danas kompanijama koje su pokazale najveću posvećenost principima društvene odgovornosti u Srbiji, priznanje „Đorđe Vajfert“.\nNacionalnu nagradu za društveno odgovorno poslovanje „Đorđe Vajfert“, sedmi put zaredom, kompanijama i organizacijama dodelila je Privredna komora Srbije.\nStevanović je istakao da su kompanije koje su danas nagrađene pokazale visok nivo socijalne odgovornosti i dodao da Ministarstvo privrede želi da bude podrška ovoj inicijativi.\n„Nagrađene kompanije su pokazale da socijalnu odgovornost ne doživljavaju kao trošak, već kao benefit. Država će nastaviti da, sprovodeći strukturne reforme, stvara ambijent u kojem će kompanije moći dobro da posluju, da imaju dobre bilanse, što će im dati prostora i da budu socijalno odgovorne“, rekao je Stevanović.\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan poručio je da nema društveno odgovornog polovanja ukoliko nije reč o očuvanju životne sredine. „Bez domaćih kompanija i investitora u onome što radimo u Srbiji nema napretka Srbije“, rekao je Trivan.\nDirektor Sektora za strateške analize, analitiku, usluge, servise i pakete proizvoda PKS Mihailo Vesović rekao je da se proteklih 12 godina, od kako se nagrada dodeljuje, proširila na više od 400 kompanija i organizacija među kojima ima i velikih i malih firmi.\nDržavni sekretar Stevanović je dodelio nagradu društveno najodgovornijim kompanijama u kategoriji velikih, a to su „Tarket“ iz Bačke Palanke, DM DROGERIE MARKT iz Beograda, „Telekom Srbija“ iz Beograda, „Metalac“ iz Gornjeg Milanovca, NIS AD iz Novog Sada.U kategoriji srednjih kompanija laureati su „TeleGroup“, Beograd, Specijalna bolnica „Čigota“, Zlatibor, „Vega IT Sourcing“, Novi Sad, „Bosis“, Valjevo, „Manpower“, Beograd.\nU kategoriji malih i mikro privrednih društava nagrađeni su „Infostud 3“, Subotica, „Neofyton“, Novi Sad, „Novitet“, Žitkovac, Omladinski edukativni centar, Niš, farmaceutska kompanija GSK, Beograd.\nŽiri su činili predstavnici Privredne komore Srbije, Ministarstva privrede, Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstva zaštite životne sredine, Javnog medijskog servisa Srbije i civilnog sektora.\nPočetna»Vesti»Stevanović uručio nagradu „Đorđe Vajfert“ društveno najodgovornijim preduzećima


BREGZIT: Tereza Mej tražila odlaganje Bregzita do 30. juna - SrpskaLive\nHomeSvijetBREGZIT: Tereza Mej tražila odlaganje Bregzita do 30. juna\nLONDON – Britanska premijerka Tereza Mej poslala pismo predsedniku Evropske komisije Donalu Tusku, tražeći još vremena da ubedi poslanike u predlog sporazuma. Prethodna dva puta nije uspela u tome.\nOna je u pismu EU tražila odlaganje Bregzita za tri meseca, odnosno do 30. juna.\nSadašnji rok za izlazak iz EU je 29. mart, a eventualno odlaganje moraju jednoglasno da izglasaju članice Unije.\nU pismu koje je Mej poslala predsedniku Evropske komisije Donaldu Tusku navodi se da joj je potrebno još vremena da ubedi britanske poslanike da glasaju za njen predlog sporazuma.\nLider Laburista Džeremi Korbin optužio je premijerku da vodi zemlju u „krizu, haos i podele”.\n„Pravno gledano, još uvek imamo rok od devet dana da napustimo EU”, rekao je Korbin premijerki.\nMej je u parlamentu rekla da su se poslanici predugo bavili Evropom. Istakla je da ne želi da traži duže odlaganje Bregzita jer bi u suprotnom Britanija morala da učestvuje na izborima za Evropski parlament.\nIpak, Evropska komisija je prenela liderima zemalja članica da Velika Britanija mora da učestvuju na tim izborima ako ostane deo EU i posle 23. maja, kada počinje proces glasanja.\n„Svako odlaganje koje bi bilo ponuđeno Britaniji bi trebalo ili da traje bar do 23. maja, ili kasnije ali uz učešće na evropskim izborima”, navodi se u dokumentu Evropske komisije u koji je BBC imao uvid.\nNavodi se i da jedino tako institucije EU mogu da funkcionišu i donose odluke.\nGlavni pregovarač EU za Bregzit Mišel Barnije poručio je da Unija neće dozvoliti odlaganje Bregzita bez „konkretnog plana” Velike Britanije šta i kako dalje.\nSvako odlaganje Bregzita moraju jednoglasno da potvrde članice EU, zbog čega Mej u četvrtak putuje u Brisel.\nMej se nadala da bi u trećem pokušaju mogla da ubedi poslanike da podrže njen plan. Ipak, predsednik parlamenta Džon Berkou odbacio je tu mogućnost uz obrazloženje da pitanje mora da se promeni kako bi se po treži put glasalo o planu.\n„Jasno je da je potrebno da se parlamentu da još malo vremena kako bi postigli napredak, ali građani ove zemlje čekaju već tri godine. Dosta im je neuspešnih glasanja, a premijerka deli njihove frustracije”, navodi se iz Dauning Strita.\nNajčešće pominjani datum za novi rok Bregzita do sada je bio 30. jun. (BBC srpski servis)\nDRUGOSTEPENA PRESUDA HAŠKOG SUDA: Radovan Karadžić osuđen na doživotni zatvor\nEU TREĆI PUT KAZNILA GOOGLE: Evropska unija kaznila Google sa 1,49 milijardi evra\nTEREZA MEJ NAJAVILA OSTAVKU: Spremna sam napustiti posao. Ostavku ću dati prije sljedeće faze Brexita\n27.03.2019. 21:32 Svijet, Vijesti\nLONDON – Nakon dugih i napornih pregovora s EU i nakon niza teških poraza u britanskom parlamentu, čini se da je Terezi Mej napokon dosta. Kako prenose BBC i Guardian, premijerka Velike Britanije rekla je […]


Analiza NPP za devetogodišnju školu i kreiranje Kurikuluma KS - Istinomjer\nAnaliza NPP za devetogodišnju školu i kreiranje Kurikuluma KS\nZavršiti analizu NPP za devetogodišnju osnovnu školu u KS i kreirati Kurikulum Kantona Sarajevo i postepeno, kroz eksperimentalne faze, uvoditi izrađene predmetne kurikulume u školske ustanove.\nNa sjednici Skupštine KS održanoj 27. 8. 2020. godine zastupnici/e su usvojili Izmjene Zakona o udžbenicima i time je rok za njegovu primjenu prolongiran na 2021/2022. školsku godinu. Podsjećamo, Zakon o udžbenicima donesen prošle godine i njim je bilo predviđeno korištenje isključivo samo jednog udžbenika za jedan nastavni predmet u jednoj generaciji.\nMinistar obrazovanja, nauke i mladih KS Anis Krivić u razgovoru za portal Klix.ba pojasnio je da je kao preduslov za njegovu provedbu bila potrebna izrada kurikuluma (dugoročni i kratkoročni plan i program škole).\nU toku kurikularne reforme, mi smo do sada već trebali imati kurikulum Kantona Sarajevo na osnovu kojeg bi se pisali i pripremali novi nastavni planovi i programi, a samim time i novi udžbenici. Dakle, kurikularna reforma mijenja nastavne planove i programe zasnovane na ishodima učenja na osnovu kojih se onda pišu upravo novi udžbenici.\nAnis Krivić, 27. 8. 2020.\nKrivić je naveo da je njegova primjena je trebala početi ove godine, a “nadležni su pokušali na više načina osmisliti ta testiranja, ali su bili protiv toga oni koji su zaduženi za izradu kurikularne reforme”.\nMeđutim, s kurikulumom se kasnilo, nisu sačinjeni na vrijeme zbog trenutne situacije s koronavirusom prije svega jer se on nije mogao donijeti bez adekvatnog testiranja učenika u klupama. Budući da zbog toga kurikulum Kantona Sarajevo još nije donesen taj zakon se ne bi mogao primjenjivati pa smo zbog toga morali predložiti njegovu Izmjenu jer se učenici nisu mogli testirati i to je objektivan razlog.


Borelj: EU ne odobrava uspostavljanje ambasade Kosova u Jerusalimu - Kosovo Online\n1. Mart 2021. • 21:56\nIzvor: Žozep Borel\nVisoki predstavnik spoljne politike EU Djuzep Borelj saopštio je da je stav EU da Kosovo mora da uskladi svoje postupke u skladu sa svojim ciljem integracije u EU, što se odnosi i na otvaranje ambasade u Izraelu, prenosi Reporteri.\nPortparolka Borelja Dinka Živalj je navela da bi Kosovo trebalo da uskladi svoje postupke sa rezolucijom 478 Saveta bezbednosti koja određuje izmeštanje svih ambasada u Tel aviv.\n„ Kosovo je integraciju u EU identifikovalo kao strateški prioritet i očekuje se da će se ponašati u skladu sa ovom predanošću. Kosovo bi trebalo da se uskladi sa rezolucijom Saveta bezbednosti 478 iz 1980. godine, kojom se pozivaju sve članice UN-a, ambasade država članica EU i delegacija EU da presele svoje ambasade u Tel Aviv“, navela je Živalj, prenose Reporteri.\nŽivalj navodi da je stav EU u pogledu Jerusalima ostao nepromenjen, i da EU smatra da pitanje statusa Jerusalima treba da bude rešeno pregovorima.\n„ EU je više puta ponovila svoju čvrstu posvećenost pregovaračkom i izvodljivom rešenju dve države, izgrađenom na dogovorenim međunarodnim parametrima i međunarodnom pravu. U svojim zaključcima u decembru 2017. godine, Evropsko veće, šefovi država i vlada, ponovili su da stav EU o Jerusalimu ostaje nepromijenjen. Dugogodišnji stav EU je jasan, a to je da se kroz pregovore mora pronaći način za rešavanje pitanja statusa Jerusalima kao buduće prestonice dve države i da se kroz pregovore moraju ispuniti težnje obe strane. " rekla je Živalj.\nOtvaranje kosovske ambasade u Jerusalimu izazvalo je podeljene reakcije od članova međunarodne zajednice. Evropska unija i Turska usprotivile su se odluci vlade Kosova da otvori ambasadu u Jerusalimu, dok su ovu odluku pozdravili Izrael i SAD. Lider Samoopredeljenja Aljbin Kurti je na sastanku sa turskim ambasadorom u Prištini rekao da je uspostavljanje kosovske ambasade u Izraelu "pitanje koje će biti razmotreno", podseća Reporteri.\nKurti je prošle nedelje primio pisma turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana i izraelskog premijera Benjamina Netanjahua u vezi sa odlukom o otvaranju kosovske ambasade u Jerusalimu. Iako je turski predsednik izrazio zadovoljstvo zbog Kurtijeve izjave da će preispitati odluku o uspostavljanju ambasade u Izrael, Netanjahu je u svom pismu napisao da očekuje da će Kurti otvoriti ambasadu u Jerusalimu.\nŽozep Borel EU Jerusalim\nFljugaj: Otvaranjem ambasade u Jerusalimu Kosovo je upalo u zamku\nUrednik produkcije „BIRK“ Fitim Fljugaj rekao je da je Kosovo zalaganjem da uspostavi ambasadu u Jerusalimu ušlo u svojevrsnu diplomatsku zamku, prenosi TV Kljan Kosova.


Vesti online / Vesti / Srbija / Istorija izbeglištva (1): Vekovi puni seoba\nDobrica Vulović, rođen 1953. u Sopotnici kod Prijepolja, čovek je izuzetno bogatog pubicističkog i humanističkog rada. Godine 1992. Vlada Srbije imenovala ga je za prvog komesara za izbeglice. Bilo je to vreme kada je u Srbiju stiglo već više od 192.000 ljudi.\nČuvena slika Paje Jovanovića o prvoj velikoj seobi Srba sa Kosova 1690.\nNjegovom postavljanju na tako važno mesto, prethodio je njegov višegodišnji rad društveno-politički rad, saradnja i odgovorne funkcije u brojnim izdavačkim listovima i ustanovama, praktično još od srednjoškolskih dana. Bio je višegodišnji direktor Prosvete koja u njegovo vreme objavljuje veoma zapažene naslove i dela. Posebno je značajno prvo izdanje na srpskom jeziku "Satanskih stihova" Salmana Ruždija. Potom je bio glavni i odgovorni urednik "Privrednog pregleda". Sa dolaskom na mesto komesara za izbeglice svu svoju energiju usmerio je ka internacionalizaciji problema izbeglištva u Srbiji.\nTrotomno izdanje knjige "Srbija, zemlja izbeglica", Dobrica Vulović je posvetio milionu i dve stotine hiljada ljudi koji su od 1990. do 1994. morali da napuste svoje domove i spas traže, najpre, u Srbiji koja ih je prihvatila i privremeno zbrinula, uprkos sankcijama i ekonomskoj krizi, srpskom stanovništvu koje im je pružilo nesebičnu pomoć, kao i armiji saradnika i dobrotvora koji su direktno i indirektno učestvovali u rešavanju teških izbegličkih pitanja.\nOva knjiga, kako je i sam autor napisao u predgovoru, obrađuje događaje, sećanja i dokumenta vezana za rad Komesarijata za izbeglice Republike Srbije devedesetih godina prošlog veka, nakon secesije Slovenije, Hrvatske, BiH i Makedonije, kada je Srbija preplavljena stotinama hiljada sunarodnika iz tih država. Na samom početku autor čitaoce vraća nekoliko vekova unazad, a serija tekstova koje vam "Vesti" prenose iz ove knjige biće upotpunjena i autentičnim izbegličkim dramama i pričama.\nPatrijarh na čelu\nKada se posmatra istorija Srbije, njena borba za slobodu i oslobođenje, pomeranje i seobe stanovništva, onda bi se za Srbiju moglo reći da je cela njena istorija od Osmanlijskog carstva bila i istorija izbeglištva, navodi Vulović i objašnjava.\n- Istorijska nauka beleži masovna pomeranja i seobe: Velika seoba Srba odnosi se na dve povezane migracije stanovništva u 17. i 18. veku kada je veliki broj Srba sa Kosova i Metohije i južnih krajeva prešao na sever, u oblasti Habzburške monarhije i naselio se u delovima Ugarske i Slavonije, kao i Vojne krajine. Godine 1690. u Beogradu je održan crkveno-narodni sabor u kome su Srbi uputili zahtev austrijskom caru Leopoldu Prvom da se nastane u Ugarskoj. Car im je dozvolio da se nastane do Budima i Omorana, garantujući im crkveno-školsku autonomiju pod uslovom da budu deo austrijske vojske.\nTada se u Austriju uselilo oko 37.000 porodica. Na čelu prve seobe bio je pećki patrijarh Arsenije III Šakabenta (Čarnojević). Pedeset godina kasnije, nakon novog austro-turskog rata, Turska je povratila teritorije koje je naseljavalo srpsko stanovništvo, što je dovelo do Druge velike seobe 1740. godine, sa patrijarhom Arsenijem IV Jovanovićem na čelu. Obe seobe su bile posledica tursko-albanskog terora i pogroma, ubijanja, silovanja, klanja, otimanja imovine Srba, savremenim rečnikom rečeno - etničkog čišćenja.\nNakon tog rata, Srbi su morali da se povuku na sever, naseljavajući prostore današnje Slavonije i Vojvodine. Usled ovih seoba broj srpskog stanovništva na Kosovu i Metohiji se drastično smanjio. Nakon srpskih seoba, Albanci iz planinskih područja Malesije spuštaju se u plodne i opustele doline Metohije. Nakon migracija, srpski etnički centar se seli iz starih područja Raške, Stare Srbije, Kosova i Metohije u Vojvodinu, a kasnije i u Šumadiju. Neposredno posle seobe među iseljenicima su zavladale glad i epidemija tako da je veliki broj iseljenika ubrzo preminuo. O ovim događajima najviše je sačuvano tekstova koje su napisali monasi, učesnici Seobe, budući da su oni bili među retkim pismenim Srbima toga vremena.\nUsledilo je veliko pomeranje Srba na istok - masovnu seobu organizovala je ruska administracija. Srbi su tada naselili delove Ukrajine i Rusije. Prema istraživanju ukrajinskog istoričara Jevgenija Poščenka, i danas u Ukrajini postoje toponimi koji govore o boravku Srba na toj teritoriji. Autor dokazuje svoju tezu o naseljavanju Srba u Ukrajini na osnovu velikog broja prezimena koja se završavaju na "ić". Od velikog broja naroda, koji su tada zbog istorijskih okolnosti izbegli u Ukrajinu, jedino se Srbi nisu održali. Izvršena je njihova totalna asimilacija. U istorijskim arhivima Ukrajine čuvaju se primerci listova "Nova Serbija" i "Slavenoserbija".\nSledeći talas izbeglica dolazi nakon pucnja Gavrila Principa na Franca Ferdinanda, kada u Srbiju dolazi veliki broj Srba iz Bosne, pošto je u Sarajevu posle atentata usledio pogrom nad srpskim narodom, zatvaranje radnji, paljenje radionica i ubijanje, podseća Vulović u knjizi "Srbija, zemlja izbeglica".\n- Za vreme Velikog rata, srpski narod i vojska doživeli su najstrašniju golgotu, uključujući i povlačenje preko Albanije. Vlada Kraljevine Srbije formirala je odbor koji je dobio dužnost da brine o zbrinjavanju izbeglog srpskog stanovništva i organizuje njihov prihvat Skadru, Draču i Sent Medovskom zalivu. Odbor je delovao od decembra 1915. do februara 1916. godine. Predsednik Odbora bio je Milivoje Zečević.\nPrilikom povlačenja srpske vojske preko Albanije, tadašnji premijer Esad-paša Toptani, naredio je da svi Albanci moraju pomoći Srbima, da uredno primaju dinar kao valutu i da vojnicima daju sve namirnice koje su im potrebne. On je omogućio srpskoj vojsci i njenom kralju povlačenje preko Albanije. Žandarmerija Esad-paše pomagala je srpskoj vojsci, obezbeđujući sigurne prolaze, smeštaj i hranu, i učestvujući u sukobima sa albanskim odredima koji su napadali srpske jedinice i izbeglice. Kroz oblasti gde Esad-pašina vlast nije dopirala, srpske trupe su se morale oružjem probijati do Jadranskih luka, gde su ih saveznički brodovi čekali.\nU junu 1916, rešenjem broj 3237, Ministarstvo unutrašnjeg dela Srbije u Parizu, na mesto glavnog komesara postavljen je prof. dr Svetolik Radovanović, dok je u februaru 1919. godine za glavnog komesara postavljen Vladislav Martinac. Tadašnji mandat Komesarijata trajao je od februara do maja 1919. godine.\nReč izbeglica se u Srbiji pominje u 19. veku, kada veliki broj žena, dece i starih beži iz Bosne posle bosansko-hercegovačkog ustanka 1875. godine. Kralj Milan Obrenović, 6. septembra 1876, za rukovođenje prihvatom i zbrinjavanjem izbeglica postavlja mitropolita beogradskog Mihajla Jovanovića. Odbor sakuplja hranu, garderobu, novac i zbrinjava izbeglice uglavnom u seoskim domaćinstvima, po pomoćnim objektima, štalama, podrumima i sl.\nSUTRA: Istorija izbeglištva (2): Bekstvo od ustaškog noža


To je inače i najveća snežna oluja u poslednjih 10 godina, sa udarima vetra do 90 kilometara na sat i temperaturama od minus pet stepeni, prenosi Gardijan.\nHolandski meteorološki portal Weer objavio je da je to prva snežna oluja nakon januara 2010. godine.\nDesetine letova na amsterdamskom aerodromu Šiphol su otkazane ili odložene, dok su na aerodromu u Ajndhovenu otkazani svi letovi. U potpunosti je obustavljen i železnički saobraćaj, uključujući i međunarodni ka Nemačkoj.\nObustavljen je tramvajski saobraćaj u Amsterdamu, dok je u Hagu došlo do iskakanja tramvaja iz šina.\nU većem delu zemlje visina snežnog pokrivača je od pet do 10 santimetara, a u nekima i do 30.\nZbog teških vremenskih uslova svi centri za testiranje na korona virus su zatvoreni na nekoliko dana.\nPremijer Mark Rute rekao je da će klizanje biti dozvoljeno ukoliko se kanali zamrznu, što bi bilo prvi put od 2018. godine, ali je istovremeno upozorio ljude da paze na socijalno distanciranje i da se trude da ne padnu i ne povrede se da ne bi završili u ionako pretrpanim bolnicama.\nIma nagoveštaja da bi mogao da, prvi put od 1997, bude održan maraton u klizanju Elfstedentoht kroz 11 gradova.


U rudnik i termoelektranu „Stanari“ uloženo oko 560 miliona evra | Energetski portal Srbije\nU rudnik i termoelektranu „Stanari“ uloženo oko 560 miliona evra\n02.02. 2016 Region\nTehnički direktor TE „Stanari“ gospodin Savo Mirković izjavio je za „Dojče Vele“ da je sinhronizacija termoelektrane „Stanari“ na elektroenergetsku mrežu Bosne i Hercegovine protekla kako je i planirano.\nKako je istakao, probni rad i testiranje opreme je u prve tri nedelje januara izveden sa 50 odsto kapaciteta, biće snimljeni eventualni nedostaci, a zatim će se testiranje nastaviti sa 75 odsto i 100 odsto kapaciteta. Nakon dokazivanja traženih performansi počeće komercijalna proizvodnja, što se očekuje u drugoj polovini 2016. godine, dodao je gospodin Mirković.\nOn je izjavio i da rudnik „Stanari“ ne predstavlja opasnost po zaštitu životne sredine jer ugalj sadrži nizak procenat sumpora, od 0,13 odsto, kao i oko 10 odsto pepela. Dodao je da je dimnjak visok oko 150 metara, opremljen je sofisticiranim senzorima i sve je urađeno u skladu sa evropskim propisima.\nDirektor kompanije EFT gospodin Vuk Hamović istakao je za „Dojče Vele“ da je u izgradnju TE „Stanari“ i ponovno pokretanje rudnika uloženo oko 560 miliona evra. Naveo je da su rezerve uglja procenjene na oko 100 miliona tona što je dovoljno da termoelektrana radi sledećih 30 do 40 godina, a da budu obezbeđene i dovoljne količine uglja za prodaju.\nPodsetimo, instalisana snaga TE „Stanari“ je 300MW, a očekivana godišnja proizvodnja 2 miliona MWh električne energije. Investitor je kompanija EFT Group, a radove je izvela kineska kompanija „Dongfang Electric Corporation“.


On kaže da ne želi da sprovodi nikakvu silu, ali smatra da bi podnošenje ostavki bilo pristojno, s obzirom na to da je narod glasao za politiku koja je suprotna njihovoj.\n"Ponosan sam na činjenicu da sam na svim izborima do sada dobio najveći broj srpskih glasova od svih dosadašnjih članova Predsjedništva. To je potvrda politici koju vodim. U toj politici nema mjesta ljudima koji su protekle četiri godine skrnavili Srpsku", rekao je Dodik.\nOn je ponovio da oni nisu njegovi saradnici, ali ako žele to da budu moraće da se dokažu.\nOBA neprijatelj Srbima i Srpskoj\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da je Obavještajno-bezbjednosna agencija BiH neprijateljska organizacija prema srpskom narodu i Republici Srpskoj, te da će Srpska uspostaviti vlastiti sistem odbrane kakav postoji u ostalim zemljama.\n"Republika Srpska ima pravo da štiti svoju slobodu, institucije, po Ustavu ima pravo na obavještajno praćenje svih koji su protiv ustavnog poretka i to ćemo raditi", rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nOn je najavio da će tražiti od OBA izvještaj o radu i da će predložiti zakon kojim će biti promijenjene mnoge stvari u vezi sa obavještajnom službom.\n"Imamo neprijateljsku obavještajnu službu koja posljednjih godina nije donijela ni platformu za svoj rad. Predsjedništvo BiH usvaja platformu za rad OBA, oni ni to nisu uradili, zato je bilo moguće da OBA prati rukovodstvo Srbije i Republike Srpske", rekao je Dodik.\nOn je ponovio da to nije obavještajna organizacija kojoj vjeruje, jer ona "pakuje" razne laži i priprema crne liste.\n"Oni su smislili priču o paravojnim formacijama i tu laž smo godinu dana morali da rušimo. Ali, tu je odgovornost Srba koji su bili tamo. Kako je moguće da ruski pisac Zahar Prilepin bude stavljen na spisak onih kojima je zabranjen ulazak u BiH, kako je moguće da je neko od Srba vidio taj spisak i nije reagovao?", upitao je Dodik.\nOn je podsjetio da je oteta nadležnost entiteta u vezi sa obavještajnim radom i prenesena na nivo BiH.\n"Vidjeli smo da je ta služba u službi AID-a i da je radila protiv Republike Srpske, imamo pravo da štitimo ustavni poredak Srpske i to ćemo raditi", istakao je Dodik.\nOn je napomenuo da će svako ko bude urušavao ustavni poredak Republike Srpske biti praćen i u vezi sa njim će biti sprovođene mjere kao i u svim državama.\nIzvučeni parovi Premijer lige BiH: Borac čeka Mladost, Krupa domaćin Sarajevu\n966 glasova 45%\n1167 glasova 55%


Biciklom na Festival - Festival uličnih svirača\nČlanovi udruženja Novosadska biciklistička inicijativa, Cikloteka i Invictabike pridružiće se povorci građana tokom ceremonije svečanog otvaranja ovogodišnjeg Festivala uličnih svirača u četvrtak 1. septembra u 19.30 časova. Ovo udruženje i organizatori Festivala ujedno pozivaju Novosađane da i ostala dva dana trajanja manifestacije u Podgrađe dolaze biciklima, kako zbog negovanja zdravog životnog stila, tako i da bi se izbegle gužve u saobraćaju, jer će u popodnevnm i večernjim časovima ulice tog dela Petrovaradina biti zatvorene za saobraćaj.\nBiciklisti Novog Sad će se, kao i građani, u četvrtak u 19 časova okupiti ne Trgu slobode, kako bi učestvovali u svečanoj povorci koja će se kretati Ulicom Modene i Bulevarom Mihajla Pupina, preko mosta „Varadinska duga“, do Beogradske kapije, gde će biti održana ceremonija svečanog otvaranja Festivala sa nastupom američkog sastava Moon Hooch. Povorku će predvoditi brazilski duo vizuelnih umetnika VJ Suave, takođe na biciklima, uz usputne interaktivne video-projekcije na okolnim fasadama. Za sve posetioce koji na Festival dođu biciklima obezbeđen je privremeni parking za dvotočkaše, desno od mosta na ulazu u Podgrađe.\nNovosadska biciklistička inicijativa je neprofitna organizacija građana okupljenih oko potrebe da se regulišu razna pitanja i problemi vezani za vožnju dvotočkašima, kao što su obnova postojećih biciklističkih staza u gradu, izgradnja novih, opšta bezbednost u saobraćaju i druge srodne teme. Udruženje ujedno nastoji da promoviše zdrav način života i urbani biciklizam kao jedan od vidova energetske efikasnosti i održivog razvoja, u skladu sa potrebama života u gradu i takvim trendom u svetu.\nFestival uličnih svirača organizuje Umetnička asocijacija „Inbox“ iz Novog Sada. Festival će biti održan od 1. do 3. septembra u Podgrađu Petrovaradinske tvrđave.


Dom Rešenja za mobilnost Dizajn Organizacioni talent: Kodiranje bojama\nOrganizacioni talent: Kodiranje bojama\nPored estetske svrhe, boje se mogu koristiti u dizajnu proizvoda za poboljšanje sigurnosti, za usmeravanje ili za organizaciju radnih područja.\nNa primer, oznake u bojama i područje specifične štampe mogu se koristiti za grupisanje objekata zajedno ili kako bi ukazali na njihovu funkciju. U tom smislu se informacije i oznake mogu primieniti na kapice za štampanje naše modularne Linea porodice proizvoda. Zajedno sas kućištima točkiča u specijalnim bojama, sistematsko kodiranje može se vrlo lako primeniti.\nInteligentna opcija prilagođavanja kako bi se olakšala orjentacija, povećala efikasnost radnih procesa i poboljšala sigurnost u radnom okruženju: pošto sistem zasnovan na boji može sprečiti ozbiljne zabune i sprečiti rizike, posebno u osjetljivim područjima kao što su bolnice, lekarske ordinacije, domovi za negu i područja u kojima ljudi rade sa opasnim mašinama.


Kalendar trudnoće: Plod u 24. nedelji - Ringeraja.rs\nFetus je sada već skoro potpuno formiran, iako ga čeka još priličan rast i dobivanje na težini. Dugačak je već čitavih 30 centimetara, a težak skoro 600 grama, znači već preko pola kilograma. Masnoća pod kožom se i dalje skuplja. Kao što smo već rekli, pri rođenju ona će detetu pomoći da reguliše telesnu temperaturu.\n>> Mama u 24. nedelji\n>> Tata u 24. nedelji


Računari i udžbenici za milićke srednjoškolce | Palelive.com\nPočetna Regija Milići Računari i udžbenici za milićke srednjoškolce\nMILIĆI – Kompanija “Boksit” iz Milića poklonila je danas Srednjoškolskom centru “Milutin Milanković” u ovoj opštini računarsku opremu, udžbenike i druga učila u vrijednosti 22.000 KM.\nOpremu i udžbenike je direktoru Srednjoškolskog centra Vesni Bogičević uručio predsjednik “Boksita” Rajko Dukić, koji je novinarima izjavio da vrijednost ove donacije nije samo u novcu, već i u tome šta se njome želi postići.\n“Donirajući računarsku opremu želimo da podstaknemo učenike koji se ovdje obrazuju da koristeći tu tehniku izgrađuju sebe i da sutra budu sposobni da radeći za sebe i svoju porodicu, rade i za društvo. Ja bih želio da se što veći broj njih vrati u Miliće i zaposli u Kompaniji”, rekao je Dukić.\nDirektor Srednjoškolskog centra “Milutin Milanković” Vesna Bogičević novinarima je izjavila da ova škola ima izuzetnu saradnju sa “Boksitom”, i to ne samo kada je riječ o ovakvim donacijama, već i kroz besplatan prevoz i pružanje mogućnosti za izvođenje praktične nastave.\n“Centar interesovanja Srednjoškolskog centra u Milićima je na realizaciji praktične nastave i na inovacijama, na kojima se rad škole i zasniva”, rekla je Bogičevićeva.\nDanašnjoj primopredaji računarske opreme i udžbenika prisustvovao je i poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srpske Radovan Višković, te rukovodstvo opštine Milići.\nPrethodni članak“Bimal Jеdinstvo” i “Mladost” domaćini mečeva Ligе šampiona u Palama\nNaredni članakPotpisan memorandum o saradnji u oblasti kulture


Na pragu da postane treći Adama Traore u reprezentaciji, ali stigao je poziv koji se ne odbija! - Sportske.net\nNa pragu da postane treći Adama Traore u reprezentaciji, ali stigao je poziv koji se ne odbija!\nKojem će se carstvu privoleti?\nPremijer liga - Brajton prošao kao Partizan na "Old Trafordu", Vulvsima derbi!Premijer liga - Liverpul se nikad ne predaje, Voker okrenuo "Svece", Arsenal opet razočarao!PL - Miroljubivo na Sent Džejms Parku, bod ide i u Birmingem!Bio je jedan od najboljih u Milanu, sada će napuniti kasu kluba!Milan ostaje bez veziste u januaru, seli se u Premijer ligu?\nFudbaler Vulverhemptona Adama Traore se nalazi u veoma zanimljivoj situaciji.\nMomak rođen u Španiji ima korene iz Malija, nedavno je dobio poziv da se priključi seniorskom timu te zemlje što bi ujedno značilo da bi afrička zemlja dobila trećeg fudbalera po imenu Adama Traore (dvojica već igraju u istom klubu, Mecu).\nSada je snažni napadač u dilemi jer je stigao i poziv A tima Španije da se priključi "furiji" na mečevima kvalifikacija za EURO 2020 protiv Malte i Rumunije.\nTraore se u međuvremenu povredio na meču sa Aston Vilom i morao je da odbije poziv Malija, pa će tako dobiti na vremenu da donese ključnu odluku u reprezentativnoj karijeri.\nPolaznik Barsine škole ima 23 godine, nakon što nije dobio priliku na Kamp Nou stigao je u Englesku gde je pre "vukova" nastupao za Aston Vilu i Midlzbro.


Uputstvo za ponuđače u postupku javne nabavke - Moja Firma\nPOČETNA Vesti Zakoni i mišljenja Uputstvo za ponuđače u postupku javne nabavke\nUputstvo za ponuđače u postupku javne nabavke\nZakoni i mišljenja 10. septembra 2015.\nUprava za javne nabavke objavila je 3. septembra na svojoj internet stranici Uputstvo za ponuđače u postupku javnih nabavki. Cilj uputstva je da upozna zainteresovane, potencijalne učesnike u postupku javne nabavke, sa izmenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama koje se primenjuju od 12. avgusta 2015.\nUputstvo je dostupno za preuzimanje na sajtu Uprave, na sledećem linku.\nPoreska uprava objavila je Korisničko uputstvo za popunjavanje POPDV\nPorezi i obaveze 9. februara 2018.\nPoreska uprava Republike Srbije objavila je na svojoj internet stranici Korisničko uputstvo za iskazivanje podataka u pregledu obračuna PDV-a. Korisničko uputstvo možete preuzeti sa sajta Poreske uprave sa sledećeg linka. Korisničko uputstvo koje je namenjeno obveznicima PDV-a koji će od…\nProgram podrške saradnje između privatnih preduzeća i javnih naučnoistraživačkih organizacije u oblasti inovacija\nKonkursi 24. avgusta 2016.\nJoš oko mesec dana preostaje malim privrednicima koji sarađuju sa javnim naučnoistraživačkim organizacijama da se prijave za učešće u Programu saradnje nauke i privrede koji sprovodi Fond za inovacionu delatnost. Cilj Programa je da se kroz zajedničke razvojne projekte stvore…\nUsvojeni novi zakoni\nZakoni i mišljenja 2. januara 2016.\nNarodna skupština Republike Srbije usvojila je 29.12.2015. godine: Zakon o zadrugama, Zakon o privrednim komorama, Zakon o izmenama i dopunama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, Zakon o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj…


IZAZOV NIJEMCIMA I AMERIKANCIMA: Kinezi podižu petrohemijski kompleks vrijedan 20 milijardi dolara - Opcija\n02-06-2020 Biznis, Pocetna, Privreda\nKina oživljava petrohemijski projekat vredan 20 milijardi dolara u istočnoj provinciji Šandong u naporima da pojača infrastrukturnu potrošnju.\nCilj je da podrži ekonomiju pogođenu pandemijom koronavirusa, javlja Rojters pozivajući se na dva kineska industrijska izvora.\nProjekat za rafineriju kapaciteta 400.000 barela dnevno (BDP) i za fabriku etilena kapaciteta tri miliona tona godišnje u gradu Jantai, u Šandongu, centru nezavisnih prerađivača nafte, bio je predložen pre više godina, ali je odložen zbog kineskih problema sa viškom kapaciteta za rafinisanje.\nKineska Nacionalna komisija za razvoj i reforme (NDRC), državni organ nadležan za planiranje, dala je u ponedeljak preliminarno odobrenje za taj projekat, što provinciji Šandong otvara put da počne sa planiranjem izgradnje, rekla su britanskoj agenciju dva izvora upoznata s odlukom.\nŠandong Nanšan grupa, privatna topionica aluminijuma sa sedištem u Jantaiju, biće glavni investitor, sa ulaganjem od gotovo 140 milijardi juana (20 milijardi dolara), a među ostalim investitorima su hemijska grupacija Vanhua i pokrajinska vlada Šandonga, rekao je jedan od izvora.\nS projektom nazvanim Julong biće dodatno ojačan nedavni talas investicija u kinesku petrohemiju, u kojem predvodi privatni sektor, privlačeći globalne divove poput nemačkog BASF-a i američkog Ekson mobajla da ulažu u izgradnju kompleksa u zemlji koja je najveći svetski potrošač i uvoznik petrohemijskih proizvoda.


Vlast oduvek bila svet za sebe, manjina kojoj se većina prilagođava – DnevniZurnal\nVlast oduvek bila svet za sebe, manjina kojoj se većina prilagođava\nby admin 22/11/2021, 15:12 1.9k Views\nNaša stvarnost je poprilično virtuelna – od kako ja znam za sebe i za svet u kojem sam živeo, nikad u našoj zemlji, a to pratim od rane mladosti, dva plus dva nisu bila četiri, već kako se dogovorimo ili kako neko odluči, rekao je u intervjuu za Danas pisac i reditelj Dušan Kovačević.\nKovačević se, pred premijeru svog fima „Nije teško biti čovek“, zapitao zašto bi se poštovala osnovna i zdrava logika kada možemo da se prilagođavamo odlukama vlasti.\n„A vlast je oduvek bila svet za sebe, manjina kojoj se većina prilagođava, i zato se događa da ljudi u zemlji Srbiji toliko veruju u vidovnjake, vračare, travare, astrologe, retrogradne planete i dijagnozu da bol u kolenu garantuje kišu. (Veruju) i da će se korona izlečiti prezirom, jer je reč o strašno ozbiljnoj bolesti izmišljenoj da plaši ljude“, kaže Kovačević.\nOn je dodao da se slušanjem priča o koroni i svetskim zaverama upoznaje jedan „beskrajan paranormalan svet“ i onda postaje normalno da je dva plus dva jednako devet i da je sve moguće.\nNaglasio je da veruje da postoji mnogo ljudi kojima je važno dostojanstvo i da ima mnogo onih koji neće da pristanu na bilo koju vrstu poniženja, kao što je to glavni junak filma „Nije teško biti čovek“.\n„Jer onaj ko pristane na malo poniženje mora znati da će ga sačekati i veće, i sada je samo pitanje odluke da li će neko da živi kao dostojanstven čovek, sa svim posledicama koje ta odluka povlači za sobom“, rekao je Kovačević.