U čast 100 godina poslovanja, Pivara Skopje je zajedno sa zaposlenima obeležila realizaciju novih investicija u najsavremeniju opremu i tehnologiju, koje omogućavaju dalju modernizaciju kompanije i podržavaju njenu dugoročnu strategoju održivog razvoja, poručuje se u saopštenju kompanije.\nNemačka maloprodaja porasla je za više od 0,6% u maju "in real terms" (prilagođene cene) u poređenju sa aprilom, pokazuju najnoviji podaci saveznog zavoda za statistiku zemlje, Destatis. Na godišnjem nivou, prodaja prilagođena cenama je opala za 3,6% u maju 2022.\nU Francuskoj će uskoro biti zabranjeno da se hamburgeri, kobasice i drugi proizvodi životinjskog porekla nazivaju tim imenima ukoliko su napravljeni od sastojaka koji su zamena za meso. Francuska poljoprivredna industrija sada želi da ovo pravilo prenese na Evropsku uniju.\nX5 Group je najavila razvoj logističke infrastrukture centralne Rusije i otvaranje distributivnog centra za maloprodajni lanac Piaterochka u Brjanskoj oblasti.\nPovećajte vidljivost svog brenda, učvrstite svoju poziciju i ojačajte imidž učešćem u ovoj ediciji!\nU veseloj atmosferi svoje bašte, agencija DNA Communications nedavno je proslavila 20 godina postojanja i rada u marketing industriji.\nEvropljani više nikada neće kupovati iste namirnice, tvrdi nova studija Međunarodnog saveta PLMA, koja kaže da je pandemija donela značajne promene u načinu na koji potrošači kupuju prehrambene i neprehrambene proizvode za svoje domaćinstvo.\nVelika Britanija: Aldi najavio donaciju više od 100 000 knjiga deci iz ugroženih porodica\nNova studija koju je sproveo trgovac pokazala je da 90% profesionalaca u dobrotvornim organizacijama veruje da deca mnogo teže uče da čitaju u odnosu na period pre pandemije.\nLidl Italia je prijavio promet od 5,9 milijardi evra u 2021, što je 6,9% više u odnosu na prethodnu godinu, i najavio je planove da uloži 1,5 milijardi evra do 2024. u otvaranje 150 novih prodavnica.\nKompanija za vino i alkoholna pića Pernod Ricard lansirala je novi sistem digitalnih etiketa kako bi podstakla kupce da piju odgovorno nudeći više informacija o svojim proizvodima.\nVelika Britanija: Tesco pokrenuo kampanju za donaciju hrane\nTesco Food Collection kutija biće dostupna u svim većim Tesco prodavnicama širom Velike Britanije od četvrtka, 30. juna do subote, 2. jula, a kupci su pozvani da doniraju proizvode za dugotrajno skladištenje kako bi podržali lokalne banke hrane u Trussell Trust mreži, kao i svim organizacijama članicama mreže Fareshare.\nSAD: HelloFresh pokreće takmičenje u kuvanju na Twitch platformi\nHelloFresh je ove nedelje pokrenuo takmičenje u kuvanju preko platforme za live streaming Twitch, koja se nalazi u vlasništvu Amazona.\nVelika Britanija: YAZOO KiDS predstavio nove proizvode posvećene Minionima\nBrend YAZOO KiDS kompanije FrieslandCampina proširuje svoj asortiman proizvoda ovog leta u susret filmu Minions: The Rise of Gru koji izlazi 1. jula.\nBelgija: Pronađena salmonela u najvećoj fabrici čokolade na svetu\nU najvećoj fabrici čokolade na svetu u belgijskom gradu Vizeu pronađena je salmonela.\nU Službenom listu objavljena je odluka kojom će se se maksimalna visina marži u trgovinama na veliko ograničiti na pet odsto, za pšenično brašno (tip 400 i 500), šećer, ulje i so, dok će maksimalna marža na ove namirnice za male trgovine iznositi sedam odsto.\nU prodaji je limitirana serija Nutella namaza "Ja volim Bosnu i Hercegovinu" sa fotografijama bh. gradova i prirodnih lepota koja se može pronaći u trgovinama širom zemlje.\nHellenic Sugar Industry otkupljuje preostale akcije u šećeranama u Crvenki i Žablju\nAkcionari društva Crvenka Fabrika šećera AD Crvenka obavješteni su da većinski akcionar Hellenic Sugar Industry SA koristi svoje pravo iz člana 515. Zakona o privrednim društvima i da će izvršiti prinudni otkup akcija koje su u vlasništvu preostalih akcionara Društva.\nIako je poslednjih meseci bilo nagađanja regionalnih medija da je nemački trgovački div Lidl odustao od dolaska u BiH, takve špekulacije su se pokazale netačnim.\nAgencija Nielsen IQ najavljuje virtuelni webinar Shopper Trends 2022 12. jul/Srbija\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija Vlade Republike Srbije saopštilo je da su na jučerašnjoj sednici Vlade usvojene Uredba o ograničenju visine cena osnovnih životnih namirnica i Uredba o izmeni Uredbe o ograničenju visine cena derivata nafte - čime je ona produžena do 31. jula.\nVlada Srbije usvojila je Uredba o privremenoj meri ograničavanja cene gasa, a doneta je i Odluka o privremenom smanjenju akciza na derivate nafte – olovni benzin, bezolovni benzin i gasna ulja za 20 odsto.\nZbog uvećanja akcize, koja se u skladu sa akciznim kalendarom koriguje na svakih šest meseci, odnosno u januaru i julu, od danas su cigarete u Srbiji skuplje za 10 dinara.\nFortenova grupa je pripremila i na svojim internet stranicama objavila Izveštaj o održivosti za 2021. Reč je o prvom takvom Izveštaju Fortenova grupe kojim je kompanija utvrdila ekološke, društvene i upravljačke (Environmental, Social and Governance - ESG) ciljeve održivosti, koji su pripremljeni u skladu s GRI standardima - smernicama za izveštavanje o održivosti, koje je osmislila Inicijativa za globalno izveštavanje (engl. Global Reporting Initiative, GRI).\nPrivredni odnosi Srbije i Crne Gore sve su intenzivniji, sve je više susreta privrednika i zvaničnika koji razgovaraju o zajedničkim projektima i poslovima, što je odličan signal ka unapređenju ekonomske saradnje od koje će koristi imati privreda i građani, ocenili su danas u Privrednoj komori Srbije (PKS) Dritan Abazović, predsednik Vlade Crne Gore i Marko Čadež, predsednik PKS.\nU četvrtak (30. juna), sa radom je počeo još jedan Gomex market. U pitanju je prodavnica u selu Obrež (opština Varvarin), u blizini Kruševca.\nLidl je bio najuspešniji trgovac na francuskom tržištu prehrambenih proizvoda u periodu od 16. maja do 16. juna, prema poslednjim podacima Kantara, pri čemu je diskont zabeležio rast od 0,4 procentna poena u tom periodu.\nFirma za pakovanje Smurfit Kappa objavila je da je završila projekat vredan 11,5 miliona evra u svojoj fabrici papira u Zülpichu koji će smanjiti emisiju CO2 u postrojenju za više od 25%.\nTempo hipermarket u Kragujevcu danas je svoje kupce dočekao u novom, modernom ruhu i pod novim imenom – Mega Maxi. Na dobro poznatoj lokaciji u okviru TC Delta Park, proverenu i kvalitetnu nabavku u novom enterijeru radnje sada upotpunjuju i savremeno opremljena odeljenja pijace, pekare i delikatesa, donoseći još bolje iskustvo kupovine, ističe se u saopštenju.\nStalna poskupljenja pravdaju se skokom cena energenata i cenama transporta koje su na istorijskom maksimumu. Jedan kontejner iz Kine do Beograda koji je do korone koštao 2.500 evra, sada je oko 12.000 evra, a poskupeli su i drugi vidovi transporta.


Početna Izjave Obećanja Izaći ću na TV duel sa opozicijom\nAleksandar Vučić Predsednik SNS-a Aleksandar Vučić Aleksandar Vučić\nPredsednik SNS-a Aleksandar Vučić o tv duelu sa predstavnicima opozicije.\n"Obećavam vam da ću naći vremena i da ću naći načina da izađem na duel sa njih petoricom. I to nema nikakvog karikaturalnog pristupa, niti bilo čega drugog."\nO potpunoj neurovnoteženosti kampanje, najbolje svedoče rezultati brojnih monitoringa medija, koji su pratili izborni proces. Zapanjujuće je u kojoj su meri televizije, kao mediji sa najvećim uticajem na formiranje stavova stanovništva - išle na ruku vlasti. Rezultati Novosadske novinarske škole govore - na televizijama sa nacionalnom frekvencijom sve opozicione partije dobile su 5800 sekundi. Oko pet hiljada sekundi pripalo je vladajućim partijama, a isto toliko medijskog prostora je dobio sam premijer Vučić! Slične nalaze imala je i agencija Kliping. Kako su u svojim izveštajima naveli, zahvaljujući "hiperaktivnoj" Vladi, koja je svakog dana imala minimum jedan događaj, medijska pažnja je bila pre svega na njima. Na kampanju su, dodaju, bitno uticali i neplanirani događaji poput neočekivane oslobađajuće presude Haškog tribunala Vojislavu Šešelju, sukoba na beogradskoj Đeram pijaci ili izjave Bojana Pajtića o Slovacima, od kojih su neke korišćene za dugotarjno medisjko spinovanje protiv njihovih aktera.\nU prilog tezi da se Srpska napredna stranka ponaša kao da su ostali nedostojni da se sa njima licem u lice raspravlja o političkim pitanjima od značaja za javnost Srbije, svedoče i Istinomer debate. Na naše pozive da uzmu učešće u svakoj od pet velikih debata koje smo organizovali širom Srbije, predstavnici naprednjaka odgovarali su ignorisanjem - nisu našli interes da dođu, stanu iza svojih rezultata i sukobe mišljenja sa svojim političkim protivnicima, pred javnošću Srbije.


Radojičić: 400 komunalnih milicajaca rade u tri smene - za pet meseci kontrolisano 35.000 objekata\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić izjavio je da se na terenu nalazi oko 400 komunalnih milicajaca, koji rade u tri smene, i da je u proteklih pet meseci kontrolisano 35.000 objekata i napisano 1.200 kazni, preneo je Beoinfo.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić je za TV Hepi rekao da suština nije u kaznama, već u svesti pojedinaca, i naveo da je ljude neophodno stalno podsećati da je prerano da se opuštaju, jer pandemija ima svoju dinamiku.\nOn je naveo da se masovna vakcinacija u Beogradu obavlja na tri punkta, u halama 3. i 11. Beogradskog sajma i u hali „Belekspo” na Novom Beogradu.\nVakcinisanje se obavlja i u beogradskim domovima zdravlja, dodao je i naveo da je u četvrtak vakcinisano više od 20.000 ljudi, što govori o dobroj organizaciji.\nGovoreći o radovima na gradskim infrastrukturnim projektima, Radojičić je rekao da raste Beograd na vodi, imamo obilaznicu koju smo čekali 50 godina, radimo na kanalizaciji, a tu je fabrika otpadnih voda u Velikom selu sa investicijom od 270 miliona dinara.


ODLUKE Odluka donesena na današnjoj sjednici\nPotvrđeno je da osporena odredba, koja glasi: „Na osnovu potvrđene volje građana Republike Srpske, 9. januar se utvrđuje kao dan RS“, nije u skladu sa članom I/2. Ustava Bosne i Hercegovine\nUstavni sud Bosne i Hercegovine je u predmetu broj U 2/18 usvojio zahtjev devet delegata Vijeća naroda Republike Srpske za ocjenu ustavnosti člana 2. stav 1. Zakona o danu Republike Srpske („Službeni glasnik RS“ broj 113/16). Utvrđeno je da osporena odredba, koja glasi: „Na osnovu potvrđene volje građana Republike Srpske, 9. januar se utvrđuje kao dan RS“, nije u skladu sa članom I/2. Ustava Bosne i Hercegovine, članom II/4. Ustava Bosne i Hercegovine u vezi sa članom 1.1. i članom 2.a) i c) Međunarodne konvencije o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije i članom 1. Protokola broj 12 uz Evropsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda te članom VI/5. Ustava Bosne i Hercegovine. Osporena odredba je ukinuta i određeno je da prestaje da važi narednog dana od dana objavljivanja odluke u „Službenom glasniku Bosne i Hercegovine“. Ustavni sud se u odluci pozvao na relevantne stavove iz svojih odluka o dopustivosti i meritumu br. U 3/13 i U 10/16. Pri tome je Ustavni sud naglasio da se ni predmetnom odlukom, kao ni Odlukom broj U 3/13 ne dovodi u pitanje postojanje samog praznika dan Republike Srpske. Također, ni tom odlukom, a ni Odlukom broj U 10/16 ne dovodi se u pitanje, ne isključuje i ne ograničava nadležnost Narodne skupštine Republike Srpske da raspiše referendum o tome kojeg datuma će se proslavljati dan Republike Srpske.\nPodsjećamo, Ustavni sud BiH je 26. novembra 2015. godine prvi put utvrdio da je neustavan 9. januar kao dan RS.\n-Nesporno je da je izbor 9. januara za obilježavanje Dana Republike u osporenom članu 3.b) Zakona o praznicima inspiriran 9. januarom 1992. godine kada je održana Skupština srpskog naroda u BiH, bez učešća pripadnika bošnjačkog i hrvatskog naroda i Ostalih i donijeta Deklaracija, kao izraz političke volje samo jednog, srpskog naroda- navodeno je između ostalog u ranijoj odluci Ustavnog suda BiH.\nHistorija 9. januara kao dana RS počela je na isti dan 1992. godine, kada je u hotelu "Holiday Inn" u Sarajevu Skupština srpskog naroda proglasila takozvanu republiku srpskog naroda u Bosni i Hercegovini kao nezavisnu cjelinu unutar Bosne i Hercegovine, s ciljem da je pripoji Jugoslaviji, koja se tada već raspadala. Ta odluka je donesena jednostrano i bez drugih naroda i građana u BiH. Ta skupština je održana suprotno svim evropskim preporukama. Prema toj odluci, Republika Srpska je trebala ostati sastavni dio Jugoslavije.\nOd tog dana, u ovom bh. entitetu većinska srpska vlast 9. januar obilježava kao svoj praznik i krsnu slavu, kršeći pri tome odluku Ustavnog suda BiH.\nMeđutim, ni raniju presudu Ustavnog suda BiH vlasti u Republici Srpskoj nisu priznali, pa su u septembru 2016. održali referendum o danu RS, na kome se 99,79 posto građana izjasnilo da žele da obilježavaju 9. januar kao dan ovog entiteta.\nUstavni sud BiH poništio je rezultate tog refrenduma. Narodna skupština RS je zatim donijela novi zakon o praznicima, gdje je uvrstila i spomenuti referendum kao argument za obilježavanje 9. januara kao dana RS. Tako je NSRS djelimično izmijenila zakon o praznicima, ali i dalje nije bila ispoštovana odluka Suda.\nNo, sada je Ustavni sud BiH odlučujući po apelaciji devet delegata, Bošnjaka i Hrvata, u Vijeću naroda Republike Srpske ocjenjivao i izmijenjeni zakon i utvrdio da 9. januar ne može biti dan RS.\nUstavni sud BiH Odluke Dan RS\nPlenarno zasjedanje Ustavnog suda BiH


Iz programa rada Skupštine KS-a za 2008. - Klix.ba\nIz programa rada Skupštine KS-a za 2008.\n1.4.2008. u 14:18\nPrioritetan zadatak Skupštine Kantona Sarajevo u 2008. bit će usmjeren na izgradnju i doradu pravnog sistema u Kantonu Sarajevo radi osiguranja vladavine prava, poštivanja ustavnosti i zakonitosti te oblikovanju pravnog sistema i njegovog uvezivanja u pravni sistem Federacije i države BiH.\nSvoje djelovanje Skupština KS-a usmjerit će na ključne elemente ekonomske reforme, transformaciji javne uprave te razvoju motivirajuće poslovne sredine za nove biznise, harmoničnog razvoja svih sadržaja koji bi Kantonu osigurali atribute metropole te ambijent ugodnog življenja. Rast zapošljavanja predstavlja apsolutni i prioritetni zadatak u Kantonu Sarajevo, navodi se u Programu rada Skupštine KS-a za 2008. godinu.\nU vezi sa zaštitom čovjekove okoline Skupština će poduzimati neophodne aktivnosti na normiranju ove oblasti radi korištenja resursa zaštitom prirodnih i kulturno-historijskih vrijednosti.\nSkupština KS-a će usmjeriti pažnju na plansku i sistematsku obnovu kolektivnog i individualnog stambenog fonda i planiranja i organizovanja stanovanja i stambene politike.\nSkupština će poduzimati i aktivnosti na modernizaciji u vezi s transportom i komunalnom infrastrukturom.\nSkupština KS-a će u vezi s unutrašnjim poslovima, polazeći od zakonskih ovlaštenja redovno pratiti i analizirati aktuelne sigurnosne pojave i provoditi mjere radi poboljšanja sigurnosne situacije.\nU razvoj privrede, odnosno u razvoj poljoprivrede, s posebnim osvrtom na stočarstvo i proizvodnju zdrave hrane Skupština će donošenjem niza mjera raditi na osiguranju i jačanju instrumenata u ovoj oblasti.\nNa izradi razvojnih i poticajnih programa i planova Skupština će djelovanje usmjeriti na razvoj urbanog i seoskog turizma u Kantonu Sarajevo, inicirat će izradu programa valorizacije i medijske promocije prirodnih i kulturnih bogatstava kojima Kanton Sarajevo raspolaže, a koje u ovom trenutku nisu adekvatno iskorištene.\nSvoju aktivnost Skupština će intenzivirati u obrazovnom sistemu visokoškolskim ustanovama primjenom Bolonjskog procesa, razvoju nauke i naučnoistraživačke djelatnosti te s tim u vezi podržat će racionalnu reformu u obrazovanju te stvoriti materijalne i institucionalne pretpostavke za uspješno funkcioniranje obrazovnog sistema i njegovo usklađivanje sa stvarnim privrednim i društvenim potrebama.\nTakođer će svoje djelovanje usmjeriti na unapređenje postojećeg sistema zdravstva u skladu s principom i stavovima Svjetske zdravstvene organizacije i Evropske strategije zdravstva za 21. stoljeće.\nU kulturi i sportu Skupština će poduzimati aktivnosti na osiguranju uvjeta za rad ukupnog kulturnog stvaralaštva u Kantonu Sarajevo i na jačanju sportske djelatnosti, što doprinosi ukupnom razvoju Kantona ne samo u okvirima Bosne i Hercegovine nego i šire.\nOna će u kontinuitetu poduzimati aktivnosti na jačanju u vezi sa socijalnom zaštitom, te osiguravati preduvjete za održivi povratak izbjeglih, prognanih i raseljenih osoba s materijalnom, ekonomskom i finansijskom potporom.\nU vezi s boračko-invalidskom zaštitom Skupština će nastaviti poduzimati aktivnosti koje proizilaze iz zakona, odnosno iz propisa koji regulišu boračko-invalidsku zaštitu. Poduzimat će i intenzivne aktivnosti na rješavanju stambenih potreba pripadnika boračkih populacija, RVI, demobiliziranih boraca, šehidskih porodica i porodica poginulih boraca.\nNemoguće riješiti problem imena Makedonije prije NATO samita\n01.04.2008. u 14:22\nNiske kazne za dilere\n01.04.2008. u 14:10


Predsednik Vučić: Konačnu odluku o uvođenju policijskog časa će doneti Krizni štab - Radio televizija Pančevo\nJKP Grejanje: Korisnici ne treba sami da podešavaju…\nNovih 326 slučajeva korona virusa, preminule još dve…\nVučić nakon sednice Predsedništva SNS: Da su danas…\nGrad izdvojio 5 miliona dinara za učenike romske…\nPančevački mladi rvači uče od najboljih\nPredsednik Vučić: Konačnu odluku o uvođenju policijskog časa će doneti Krizni štab\n8. jula 2020. 28. avgusta 2020. 0234\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je danas da je situacija u alarmantna situacija u Beogradu zbog virusa korona, te da od sutra počinje da važi zabrana svakog okupljanja više od pet ljudi u zatvorenom i otvorenom prostoru, a od petka do ponedeljka policijski čas.\nVučić je u obraćanju javnosti istakao da je danas, od početka epidemije korona virusa u zemlji, svakako najteži dan – sa 13 preminulih osoba.\n„U preseku u 15 sati, 110 osoba je bilo na respiratoru, sada je više od 120 ljudi. Situacija je alarmantna u Beogradu, ozbiljna u još četiri grada u Srbiji, ali je Beograd u kritičnoj situaciji“, rekao je Vučić.\n„A, od petka idemo na dugački policijski sat, do ponedeljka. A, onda ćemo dalje da vidimo. Obezbedićemo kretanje ljudima sa kućnima ljubimcima, majkama sa decom i penzionerima takođe“, rekao je Vučić i dodao da će sva obaveštenja uslediti posle sastanka Kriznog štaba.\nU Vojvodini najpovoljnije, na severu KiM-restriktivne mere\nU Vojvodini, gde je situacija sa korona virusom, iako teža nego što je bila, najpovoljnija u Srbiji, sutra će biti određeno još pet opštih bolnica za lečenje lakših slučajeva kovid19, izjavio je Vučić.\nVučić je rekao i da je situacija na severu Kosova i Metohije teža nego sto je bila i da će i vlasti na severu preduzimati veoma restriktivne mere u skladu sa merama Vlade Srbije.\nOn je istakao da je situacija u Beogradu najteža i da su u glavnom gradu loši brojevi, dok je na drugim mestima situacija pod kontrolom.\n„U Beogradu se ljudi javljaju ranije, to je jedina dobra stvar. Ali, Beograd je po poslednjim rezultatima najkritičniji, svuda se situacija nekako umiruje“, rekao je Vučić.\nOn je pozvao građane da čuvaju starije ljude i gojazne, manje otporne na korona virus.\n„Jer, to što legnu mlađi, svi će izaći, ali stariji mnogo teže. Nije Vulinu ništa bilo, ali pitanje je kako bi njegovim roditeljima bilo“, rekao je Vučić.\nOn je istakao da treba sačuvati zdravstveni sistem i da građani ne treba da iskaljuju bes nad zdravstvenim radnicima.\n„Imali ste primer Muamere Turković, koja je napadnuta zbog devojčice kojoj je pružila podršku da je ne bi vodila u kovid bolnicu i poslala u Kraljevo. Pravili su zločinca od žene profesionalca koja radi trideset godina“, rekao je Vučić.\nOn je istakao da su bolnice prepune.\nU Beogradu kritično, bolnice pune\nVučić je ukazao, opisujući teško stanje sa korona epidemijom, da su gotovo sve beogradske bolnice pune i da je trenutno u Srbiji hospitalizovano gotovo 4.000 pacijenata sa potvrđenim ili suspektnim kovidom.\nVučić je kazao da želi da im podnese izveštaj o situaciji u bolnicama.\n„Sve beogradske bolnice su gotovo pune. Infektivna klinika, KBC „Bežanijska Kosa“, KBC „Dragiša Mišović“, KBC „Zvezdara“, KBC „Zemun“, Vojna bolnica Karaburma“, rekao je on.\nVučić je naveo da u KBC „Zvezdara“ leži 251 pacijent, KBC „Zemun“ 350, Bežanijskoj Kosi 85, na Infektivnoj klinici 74, dodajući da se brzo popunjavaju Niš, uz Novi Pazar gde je hospitalizovano 400 ljudi.\n„Nama su sve bolnice u Beogradu koje smo odredili za kovid pune, puni se i Ortopedska bolnica Banjica u koju smo ubacili 10 respiratora, gde već imamo preko 70 ljudi. Na svaki sat nam, dolazi novih 10 do 20 pacijenata u bolnice“, kazao je on.\nIstakao je da kovid pacijenti ne izlaze za dan ili dva, te da, zbog brzine kojom se pune, više nemamo bolnice slobodne.\nUkazao je da je država mnogo izgradila u proteklih par godina, rekonstruisala i renovirala bolnice.\n„Ovo su izuzetne bolnice. Pre pet godina nismo imali „Mišović“, jer je on bio ruglo, Zemunska bolnica je bila jeziva, Zvezdara je bila za snimanje horor filmova“, istakao je on.\nNaglasio je da država mora da čuva ljudske živote i da se zbog toga ne sekira za sve političke reakcije, šerpe i sav bez, koji želi da bude usmeren ka njemu, a ne lekarima koji su naši junaci koji moraju da rizikuju svoje živote, da se bore u najtežim uslovima.\nSituacija u Novom Pazaru značajno bolja\nVučić je izjavio da je situacija u vezi sa virusom korona u Novom Pazaru značajno bolja, ali da će, nažalost, u narednih nekoliko dana u tom gradu biti još smrtnih slučajeva zbog teške kliničke slike pojedinih pacijenata.\nVučić je rekao da je stanje u Opštoj bolnici u Novom Pazaru bolje zahvaljujući medicinskim radnicima koji su došli iz Kragujevca, Kruševca i Čačka da pomognu i najavio da u taj grad sutra stiže i grupa medicinskih radnika sa VMA.\nOcenio je da će njihov dolazak dodatno ojačati zdravstveni sistem u Novom Pazaru i staviti situaciju u potpunosti pod kontrolom.\nVučić je naglasio i značaj pripadnika Vojske Srbije u tom gradu, koji su formirali poljsku bolnicu, te ponovio da je njegova greška bila što je tih dana, kada je u Novom Pazaru bilo teško stanje, bio na putu i nije imao dovoljan uvid u čitavo stanje da odmah pošalje vojsku.\n„Vojska je unela mir i ponosan sam na način na koji se narod u Novom Pazaru, Tutinu, Sjenici odnosi prema našoj vojsci. Moje naređenje je bilo da tamo idu bez oružja. Žene ih dočekuju, spremaju doručak, ručak, vode računa o njima. Vojska pomaže svakom bez obzira da li je Bošnjak ili Srbin“, ukazao je Vučić.\nZahvalio je novopazarskim doktorima – Mehu Mahmutoviću, Mirsadu Đerleku, Muameri Turković, na velikom poslu koju su obavili, iako su, kaže, podneli velike kritike.\nIstakao je da Novom Pazaru ne nedostaje ništa od opreme, ali je problem bio što je u jednom trenutku bolnica u tom gradu primila veliki broj pacijenata sa teškom kliničkom slikom.\nDve nove bolnice, 10 mobilnih, 2 miliona vakcina protiv gripa\nVučić je rekao da nas čeka teška jesen, najteži talas korone očekuje se oko 1. novembra i upozorio da mora da se izbegne katastrofa na svaki način, odnosno sudar korone i sezonskog gripa.\nZato će biti nabavljeno više od dva miliona vakcina protiv gripa.\nPredsednik je najavio gradnju dve covid bolnice, jedne na batajničkom putu, druge kod Kruševca, a kupićemo i 10 mobilnih bolnica.\nVučić je rekao da će vakcinu protiv sezonskog gripa morati da prime svi medicinski radnici, deca do 12 godina, penzioneri, policija, hronični bolesnici, šalterski službenici…\nPre toga sudar korone i gripa mora da se izbegne po svaku cenu.\nDoneta je odluka da se izgrade dve velike kovid bolnice, jedna na Batajničkom drumu sa 800 do 1000 kreveta za teške i poluteške pacijente, sa respiratorima koji su kupljeni.\nDruga će biti u Kruševcu, nešto manja i sluziti za pacijente iz južnog i centralnog dela Srbije, a Beograd će primati severni deo Šumadije, Mačvu i južni deo Vojvodine.\nTakođe će biti kupljeno 10 modularnih bolnica, koje se brzo sklapaju i rasklapaju i premeštaju zajedno sa lekarima će biti raspoređene po Srbiji.\nOve bolnice ce biti velike i najčistije, opremljene respiratorima skenerima i svim sto je neophodno, i tu ce se videti efikasnost države da dela.\n„Izgradićemo dve vrhunske bolnice u roku od tri meseca, to možemo i vise od toga ne možemo“, poručio je Vučić.\nPonovio je da Srbija testira mnogo više ljudi od ostalih u regionu.\nIzrazio je i veliku zahvalnost lekarima za koje je rekao da su junaci našeg doba, ljudi bez straha i mane, koji se bore, dan za danom, bez prekida, koji nisu otišli na odmore.\n„Imamo tih junaka 28. 000 lekara 61. 000 medicinskih sestara i tehničara“, kazao je Vučić i najavio da će potpisati mnoge ukaze o odlikovanjima, jer se četiri meseca svakoga dana bore, od jutra do mraka.\nTeška jesen sa koronom nas očekuje, ali ćemo pobediti kazao je Vučić.\nOn je upozorio da vakcine neće biti protiv korone još dugo i da normalnog života prema najavama eksperata iz sveta neće biti još dugo, do kraja februara, možda i duže i moramo da naučimo da živimo i radimo sa virusom.\nVučić: Predstoji nam teška jesen i po pitanju KiM\nČeka nas teško leto i jesen i po pitanju Kosova i Metohije, jer niko neće da nas mazi, niko ništa neće da nudi ili poklanja, već da nas pritiskaju da izgubimo, izjavio je danas predsednik Aleksandar Vučić.\n„Zato nam je potrebno jedinstvo i ujedinjenost, da budemo dovoljno snažni, racionalni i da dobro razumemo svoju poziciju u svetu, ali i da budemo dovoljno čvrsti i da ne tražimo kako nešto da kazemo protiv ljudi koji se bore i rade“, rekao je Vučić u obraćanju javnosti.\nKonsultacije od 15. jula, vlada do najkasnije 25. avgusta\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas da će 15. Ili 16. jula početi konsultacije o formiranju nove vlade, kao i da očekuje da će taj posao biti završen do najkasnije 25. avgusta.\nVučić je, u obraćanju građanima, kazao da će krenuti sa prijemom prvo manjinskih stranaka, a zatim i drugih po pitanju formiranja nove vlade.\nBrnabić: Najoštrije osuđujem vandalizam političara koji stoje iza upada u Skupštinu\nSrpska delegacija u Kini potpisala sporazum za izgradnju obilaznice oko Beograda, obuhvaćeno i Pančevo!\nMica Milakov 24. aprila 2019. 24. aprila 2019.\nMiroslav i Marko Mišković proglašeni krivim za utaju poreza\nPoljoprivredni radovi u punom jeku\nNikola Miloševski 14. maja 2020.\nJKP Grejanje: Korisnici ne treba sami da podešavaju instalacije\nJelena Belić 20. oktobra 2020. 20. oktobra 2020.\nVučić nakon sednice Predsedništva SNS: Da su danas izbori, SNS bi imao 180 poslanika. Kada imate toliku podršku naroda ne...\nObeležena godišnjica smrti dečaka Dušana Jovanovića\nJužni Banat (1.583)\nServisna informacija (352)\nU Sarajevu se održavaju Sportske igre mladih


IAKO MASKA VIŠE NIJE OBAVEZNA, evo kako se Francuzi ponašaju\nDok virus nastavlja da kruži u Francuskoj, mnogi zaposleni igraju na sigurno čak i ako nošenje maski više nije obavezno od 14. marta. Međutim, maske u kompanijama nisu pale, ne u potpunosti. Prema studiji koju je sproveo OpinionWay za SD Worx, 45% zaposlenih nastavlja da nosi masku po izboru radi zaštite od virusa i većina smatra da bi ih čak i trebalo opet vratiti kao obavezu, piše BFMTV.\nMora se reći da virus još uvek cirkuliše u Francuskoj (više od 150.000 dnevnih kontaminacija) i velika većina ispitanika (68%) smatra da je radno mesto visoko rizično za širenje virusa. Iako je ova nova navika sada usidrena u svakodnevnim životima zaposlenih, posebno je dobro primenjuju oni stariji od 50 godina, jer 51% ispitanika nastavlja da je nosi iako je ova mera postala neobavezna.\nNasuprot tome, prema studiji, samo 42% mladih zaposlenih nastavlja da je nosi spontano. ,,To je ono što trenutno posmatramo u kompanijama, potvrđuje Jan-Eudes du Mesnil iz CPME. Još ne vidimo da kompanije ponovo uvode obavezu nošenja maski, ali mnoge od njih ostavljaju svojim zaposlenima izbor da ih nose ako žele”.\nU ovim uslovima i s obzirom na evoluciju epidemije, 78 odsto Francuza je pesimistično za budućnost i smatra da bi nošenje maski uskoro moglo ponovo biti obavezno. A 51 odsto zaposlenih u Francuskoj smatra da bi to trebalo da ostane obavezno za sve, bez obzira na uslove.


Taster koji je odavno postavljen naopako na semaforu, koji vodi preko pešačkog prelaza u ulici Lepenički bulevar u Kragujevcu, konačno je vraćen u normalni položaj. Nakon pisanja "Blica", majstori koje je angažovala Skupština grada su došli i u rekordnom roku taster zarotirali i tako rešili enigmu, koja je trajala mesecima.\nTaster na semaforu u prvobitnom stanju\nOd sada svi koji prelaze preko ovog bulevara u blizini osnovne škole, mogu ispravno da pročitaju natpis "Pritisni taster i sačekaj". Više nema dileme, sve je jasno, ali ne i to ko je taster postavio naopako, i tako izazivao sprdnju, ali i dilemu pešaka koji su se malo i pribojavali "naopakog tastera" privezanog za banderu izolir trakom.\nDragomir Čairović, rukovodilac službe za signalizaciju u JKP "Šumadija" do poziva novinara "Blica" nije ni znao da je taster koji je postavljen na pešačkom prelazu u blizini Osnovne škole "Milutin i Draginja Todorović" montiran naglavačke. Ali, ispunio je obećanje, poslao ekipe na teren, i sve je vraćeno iz pozicije "naopako" u normalu.\nOvaj prelaz preko prometnog bulevara nije bitan samo zbog dece koja idu u školu, već i zbog slabovidih osoba koje imaju zvučni signal koji ih govorom obaveštava kada mogu bezbedno da pređu ulicu.


Godišnje nas manje za oko 5000 stanovnika – Glas Regije\nU BiH je u pretprošloj godini na 1.000 stanovnika rođeno samo osam beba, u Hrvatskoj 9,4, u Srbiji 9,2, a prosjek u EU je 10 rođene djece na 1.000 stanovnika, piše “Dnevni avaz”.\nDemograf Hasan Zolić konstatuje da svi ovi podaci ukazuju na činjenicu da “BiH godišnje gubi jedan manji grad”.\n– Broj sklopljenih brakova naglo opada, a broj razvoda raste, uglavnom zbog teške ekonomske situacije, koja negativno djeluje na bračne zajednice. Negativan prirodni priraštaj je naglašen, naročito u Republici Srpskoj, a od 2007. i u Federaciji BiH, gdje šest kantona bilježi negativne podatke – navodi Zolić.\n« Zdravstvu pet odsto iz lokalnih budžeta\nPoziv za dodjelu bespovratnih novčanih sredstava »\n29. Januara 2020., 15:41


Jeremić: Vučić zloupotrebio susret sa Putinom (video) - Sputnjik Srbija\n21:56 30.03.2017 (osveženo 13:27 31.03.2017) Preuzmite kraći link\n„Premijer je bio kod predsednika Putina i potpuno je normalno da kada državni vrh Srbije zatraži sastanak sa državnim vrhom Rusije, taj sastanak se i desi, to je naprosto takva priroda odnosa, to je normalno, ali je pokušaj da se to zloupotrebi u predizborne svrhe ruska strana odbila. Oni su vrlo jasno rekli da ne žele da se mešaju unutrašnje pitanje Srbije. To je bio njihov principijelan stav i ranije i verujem da će biti ubuduće, bez obzira ko pobedi na ovim izborima“, kaže Jeremić.\nOn dodaje da je Srbija danas u situaciji da gubi dostojanstvo na međunarodnoj sceni, jer su posle pet godina napravljeni ustupci koji nisu smeli da se dogode, pre svega kada je reč o Briselskom dijalogu sa kosovskim Albancima, do ekonomskih. Zauzvrat se od Zapada tražilo samo jedno, zeleno svetlo za nastavak defakto vršenja represije nad sopstvenim narodom, ističe Jeremić.\n„Ne preti Srbiji nikakav ukrajinski, makedonski ili bilo kakav drugi scenario, od strane vlasti mogli ste da čujete razne stvari, optužbe koje su pre svega išle prema meni, zato što je vlast više nego svesna da sam ja taj koji im danas, a biće tako i ubuduće, predstavljati najveći problem. Jedna od kardinalnih neistina je da na bilo kakav način planiram, spremam nemire, ukrajinske, makedonske ili bilo koje druge. Planiram samo pobednički scenario“, kaže Jeremić.\nOn je dodao da je Srbiji potreban mir, stabilnost i povratak dostojanstva narodu i državi. To je ono što ja nudim, zaključio je predsednički kandidat Grupe građana „Moramo bolje“ Vuk Jeremić.\nOstale poruke predsedničkog kandidata Vuka Jeremića pogledajte u video-insertu iz naših vesti u kojima je gostovao.\nmeđunarodna politika, obećanje, predsednički izbori, kampanja, predsednički izbori u Srbiji, Vuk Jeremić, Srbija


Madona režira film o sebi – Novi svet\n17. septembra 2020. 17. septembra 2020. Novi SvetLeave a Comment on Madona režira film o sebi\nJedna od prvih ikona popa i žena koja je u potpunosti redefinisala muzičku scenu i termin „zvezda“, režiraće film o svojoj karijeri i životu. Iako je već neko vreme odsutna iz javnog života, iskoristila je svoj Instagram profil kako bi sa fanovima podelila srećne vesti.\nOna je već napisala scenario koji će doraditi Oskarom nagrađivana scenaristkinja, Diablo Cody. Film će prati 5 decenija karijere kraljice popa, od siromašnih naselja New Yorka, do scena širom sveta. Film će proizvoditi kompanija Universal Pictures a informacije o početku snimanja ili eventualnom datumu premijere i dalje nisu poznate.\n„Želim da ovekovečim ovo fenomenalno putovanje na koje me je život poveo i pretvorio u umetnika, pevača, plesača – osobu kojoj je umetnost pomogla da opstane“ izjavila je Madona. Fokus film će svakako biti na muzici, formi umetnosti u kojoj se najbolje snalazi i najlakše ispoljava emocije, a sigurna je da postoje mnoge priče koje su nepoznate javnosti, koje sada može da podeli.\nMadona je naprodavaniji ženski izvođač u istoriji muzike, sa preko 335 miliona prodatih albuma širom sveta. U svojoj karijeri zabeležila je 685 nominacija za različite nagrade, a osvojila ih je čak 225.


Koliko bi danas koštala izgradnja piramida | Trebinje Live\nSIMBOLI ČOVJEČANSTVA Koliko bi danas koštala izgradnja piramida i Koloseuma?\nIzvor: b92.net Foto: b.92.net\nTREBINJELIVE 13. 06. 2015. - 9:03h\nIako su danas prepoznatljivi kao simboli čovječanstva, često se zaboravlja koliko je vremena, truda i sredstava bilo potrebno da bi se sagradili momumenti kao što su Velika piramida ili Koloseum u Rimu.\nPoznate građevine koje su danas svjetske atrakcije građene su kada je bilo mnogo teže obezbijediti materijale i ljudstvo.\n„Dejli mejl“ je otkrio koliko bi danas koštalo da se izgrade takve građevine, i očekivano, najskuplja bi bila izgradnja Velike piramide u Gizi, koja bi koštala nešto preko 777 miliona evra.\nSamo materijal za gradnju piramide bi koštao skoro 690 miliona evra. Originalna piramida je građena skoro 30 godina i gradile su je desetine hiljada ljudi. Danas bi bilo potrebno 600 radnika, za čije plate bi trebalo izdvojiti preko 35 miliona, i 53 miliona za dizalice, što zajedno sa krečnjakom košta preko 777 miliona evra.\nKoloseum u Rimu je izgrađen za 10 godina, a danas bi koštao 336 miliona evra. Materijal od kog je napravljen (travertin) koštao bi 143 miliona.\nAjfelova kula bi danas koštala preko 27 miliona evra, a prvobitno je bilo potrebno dvije godine da se napravi. Danas bi materijali bili relativno jeftini, najviše bi koštala boja, i to preko pola miliona evra.\nKrivi toranj u Pizi bi koštao 3,6 miliona, od čega bi preko 2,5 miliona otišlo na nabavku bijelog mermera od kog je građen.\nImpozantna statua Hrista u Rio de Žaneiru bi danas koštala nešto preko 1,2 miliona evra, a Kip slobode u Njujorku malo preko milion evra.


Sistemi za klađenje na fudbal – Kladjenje.rs\nHomeSportsko klađenje – vodičSistemi za klađenje na fudbal\nSistemi za klađenje, iz nekog čudnog razloga, nisu odobreni od velikog broja kladioničara. Uglavnom se svi opredeljuju za obično klađenje, jer su im koeficijenti mnogo primamljiviji u odnosu na sistemsko klađenje. Ipak, imajte na umu da u sistemskom klađenju možete imati dobitan tiket i ukoliko padnete na neku utakmicu.\nOni koji mogu pronaći relativno dobre kvote, igraju sisteme, jer će im doneti određeni priliv novca. Naravno, sistem klađenja pada u one manje slučajeve klađenja, a sa njima možete biti i na gubitku.\nSetite se samo koliko ste puta promašili samo jednu utakmicu na svojim tiketima ili osećaj kada morate bacati tiket već posle prvog para.\nU nastavku priloga, možete da proučite opšte sisteme za fudbalsko klađenje, gde imate prikaz dobitka u slučaju dobitnog sistema.\nSistemsko klađenje predstavlja uslovno klađenje. To je predviđanje ishoda na više različitih utakmica, a pritom ne morate da pogodite sve ishode da biste imali dobitan tiket. Igrač može da odabere bilo koji sistem za klađenje, pa i više povezanih sistema.\nPrimer za sistemsko klađenje\nPrimer sistem 3 od 4\nA – Arsenal – Liverpul tip 1 kvota 1.9\nD – Selta – Zaragosa tip 1 kvota 2\nUlog: 2 evra – Broj kombinacija: 4 – Ulog po kombinaciji: 0.5 evra\nIz sistemske tabele možemo videti da sistem 3 od 4 ima četiri kombinacije:\n1. ABC koeficijent: 1,9 * 1,3 * 1,5 = 3,7\n2. ABD koeficijent: 1,9 * 1,3 * 2 = 4,94\n3. ASD koeficijent: 1,9 * 1,5 * 2 = 5,7\n4. BCD koeficijent: 1,3 * 1,5 * 2 = 3,9\nAko ste pogodili tri tipa od ova četiri, recimo A, B i D, vaša dobitak je udeo ove kombinacije pomnožen sa koeficijentom 4.94.\n(U našem slučaju 0,5 * 4,94 = 2,47 evra)\n0,5 * 3,70 + 0,5 * 4,94 + 0,5 * 5,70 + 0,5 * 3,90 = 9,12 evra\nAko tipujete sisteme sa fiksevima, primer 3/4 sa dva fiksa\nAko pogodite fikseve i tri tipa od ove četiri utakmice, A,B i C, dobićete cifru koja se dobija kada se pomnoži ulog i koeficijent kombinacija 6.47.\nSloženost sistema se sastoji od dva ili više sistema, sa ili bez fikseva. Ovaj sistem najčešće koriste iskusniji kladioničari, odnosno, osobe koje imaju malo veće znanje za ovu problematiku.\nAko igrate, primer sistema 3 od 4:\nA – Arsenal – Liverpull tip 1 kvota 1.9\nE – Sošo – Mec tip X koeficient 3.2\nDobitak vašeg složenog sistema bi bio jednak zbiru vaših dobitnih kombinacija, a dobitna kombinacija bi bila jednaka opkladi po kombinaciji, pomnoženu sa koeficijentom kombinacije. Ako ste pogodili primer utakmice A,B, C i E, a vaš ulog 1.20 evra, vaš profit bi bio 11.8 evra (koeficijent kombinacije ABCE* ulog po kombinaciji).\nUlog po kombinaciji je 0.10 evra, odnosno, dobitak za tu kombinaciju bi bio 1.18 evra.\nSistem sa više tipova na jednu utakmicu\nA – Arsenal – Liverpul tip 1 kvota 1.9 tip X koeficijent 3\nU ovom slučaju imate 16 kombinacija i dobićete samo u slučaju da pogodite najmanje jedan tip za svaki meč.


Kompanija Globo GmbH je osnovana 1998. godine sa sedištem u Austiji. Odavde, snabdeva kupce u Evropi. Osnovna delatnost kompanije je razvoj, proizvodnja i distribucija dekorativne rasvete za kuću. Proizvodi se isporučuju u više od 50 zemalja. Naši najvažniji prodajni partneri su: prodavnice nameštaja, građevinske kuće, specijalizovane trgovine za rasvetu, kao i maloprodajni lanci i regionalni distributeri.\nKljučni stub i podrška rastu i razvoju kompanije su naše mreže filijala u Slovačkoj, Francuskoj, Italiji, Španiji, Turskoj, Srbiji i Rumuniji. Da bi se obezbedio rast Globo grupe,kompanija će u budućnosti obezbediti otvaranje kancelarija i u drugim zemljama.\nNaš asortiman proizvoda, koji obuhvata preko 2.000 artikala, svrstava kompaniju Globo kao lidera na tržištu: kreativne halogene rasvete, inovativnih proizvoda koji štede energiju, svetla od zida do plafona, podnih lampi, spoljnog osvetljenja i dekorativne rasvete . U oblasti solarne i LED tehnologije, posebno za spoljnu upotrebu, Globo sebe smatra za trendsetera.\n2008. godine, Globo gradi novi logistički centar u mestu Sent Jakob , koji sa 22 600 paletnih mesta garantuje još veću dostupnost proizvoda.\nTemelje za uspešnu budućnost, Globo GmbH gradi kroz istraživanje, razvoj i dizajn. Globo je radio sa mladim, uspešnim dizajnerom David Pompa. Uz podršku ovog mladog, uspešnog stručnjaka, Globo je imao reprezentativan prikaz na raznim izložbama, sajmovima, kao što su sajmovi u Frankfurtu, Milanu, Hong Kongu, Moskvi, kao i regionalne prezentacije. Drugi, izuzetno važan deo uspeha je obiman i sveobuhvatni katalog Vision.\nDosledno sprovođenje ovog koncepta nije samo velika prednost, već je odlučujući faktor za uspeh i budući rast Globo grupe.\nŠef racunovodstva i controlling\nŠef IT sektora i projekt menadžer\nProdaja Spoljni saradnici\nRukovodstvo prodaje Nemacka\nMendžer prodaje za izvoz\nSpoljni saradnici Južna Nemacka\nSpoljni saradnici Istocna Nemacka\nSpoljni saradnici Severozapadna Nemacka\nSpoljni saradnici Austrija\nSpoljni saradnici Hrvatska, Bosna\nMenadžment prodaje Holandija\nSpoljni saradnici Švajcarska\nSpoljni saradnici Slovenija\nIzložbeni salon, Leiter Lichtplanung und Projekte\nTimlider '' Uradi sam''\nTimlider otpreme za nameštaj 1\nTimlider otpreme za nameštaj 2


Beograd ima najviše atletičara, najuspešnije klubove, a nema ni jednu licenciranu stazu: Propašće i jedna od talentovanijih generacija ako se problem ne reši! – Atlex\nBeograd ima najviše atletičara, najuspešnije klubove, a nema ni jednu licenciranu stazu: Propašće i jedna od talentovanijih generacija ako se problem ne reši!\n4. Memorijal Mihajlo Mika Švraka 2019. - 21. decembar, Biljana i Dragutin Topić; Foto: Atlex\nOpšta poznata stvar je da Beograd, grad od oko 2,5 miliona stanovnika, koji od 6 najuspešnija atletska kluba u Srbiji ima 4, nema ni jedan atletski stadion koji ispunjava uslove za takmičenja, a povodom ovog problema jedan od najboljih atletičara Srbije svih vremena Dragutin Topić obratio se autorskim tekstom u Sportskom Žurnalu koji prenosimo u celosti.\n”Naš Beograd jedina je prestonica koja trenutno nema licenciranu atletsku stazu za trenažni proces i takmičenja? Da li će se prvenstva Beograda ubuduće održavati u Sremskoj Mitrovici?\nOva pitanja zvuče kao neslana šala, i nisam ih ja izmislio i sada ih postavljam već su ona postavljena pred nas i nažalost su naša surova realnost.\nMora da se shvati da je srpska atletika najmasovnija u našoj prestonici, najviše registrovanih takmičara je u Beogradu, atletskih trenera je angažovano u Beogradu, te je i kvalitet atletike upravo ovde i koncentrisan.\nProšle godine glavnu reč u srpskoj atletici su vodili Partizan 1945, Crvena Zvezda, Mladost (Zemun prim. aut.), Beogradski atletski klub pa i moj Top Džamp koji je 2019. bio 10. klub Srbije, a ove zime držimo čvrsto šestu poziciju. Dakle, od prvih šest najuspešnijih klubova Srbije u ovoj godini, čak četiri su iz Beograda.\nCrvena zvezda je ekipni šampion Srbije za 2019., drugoplasirani je Partizan 1945, a treća novosadska Vojvodina; Foto: Atlex\nAtletski klub Vojvodina iz Novog Sada, koja je imala najbolje uslove za rad i naravno izuzetno jak stručni kadar, jedina je koja može da se bori za sam vrh sa beogradskom Zvezdom, BAK-om i Mladosti.\nRazlozi za to su stručni kadar angažovan u gore nabrojanim klubovima, ali i potreba talentovane dece koja iz manjih sredina prelaze u Beograd ili u Novi Sad da nastave školovanje u srednjim školama i fakultetima, jer je u njihovim rodnim mestima to praktično nemoguće. Ekonomskih razloga za dolazak u Beograd gotovo da i nema više, jer klubovi (čast izuzecima), nemaju sredstava za profesionalno angažovanje sportista i trenera.\nNe bavim se statistikom, ali samo prost pogled na startne liste u svim uzrasnim kategorijama, a naročito u starije juniorskoj i seniorskoj kategoriji, kao i broj osvojenih medalja na saveznim takmičenjima, ukazuje na činjenicu da je Beograd lider srpske atletike.\nPozdravljam izgradnju stadiona u ostalim gradovima Srbije, i to je jako važno i daje vetar u leđa srpskom sportu, ali atletika ne može napred bez atletskog stadiona u Beogradu. Prioritet Srpskog atletskog saveza i Atletskog saveza Beograda, trebalo bi da bude izgradnja najmanje dva atletska stadiona u Beogradu, jednog manjeg, trenažnog sa četiri do šest kružnih staza i nešto većeg, takmičarsko-trenažnog s devet kružnih staza i tribinama za gledaoce po ugledu na sve svetske metropole.\nIzgradnja Atletska dvorane je od 2016. godi je rešila neke od problema, naročito u zimskom periodu, ali prosto boli činjenica da beogradski sportisti svakodnevno putuju na trening u Sremsku Mitrovicu ili čak u Novi Sad gubeći vreme i preko potrebnu energiju. Govorio sam o talentovanoj generaciji dece rođene između 2002. i 2006. godine, koju srpska atletika trenutno poseduje, generaciji koja bi trebalo da vlada evropskom scenom od sredine ove dekade, ali od toga neće biti ništa ukoliko se njima i njihovim trenerima ne obezbedi barem minimum uslova za nesmetani rad.\nPitam se, gde bismo bili da imamo optimalne uslove za trening? Nadam se da ću i na ovo pitanje uskoro dobiti odgovor. Beograd će za dve godine biti svetska atletska prestonica jer će organizovati Svetsko atletsko prvenstvo u dvorani i sramota bi bilo da naš Beograd, moj Beograd, do tada ne dobije svoju atletsku stazu.”\nPre tačno godinu dana, na današnji dan, direktor Srpskog atletskog saveza Slobodan Branković ukazao je na ovaj problem.\nNakon velikog uspeha Strahinje Jovančevića kada je na dvoranskom prvenstvu Evrope osvojio bronzanu medalju , pisali smo o problemu da nema gde da trenira. Čak se u jednom trenutku, prošle godine, govorilo da je sve dogovoreno o obnovi staze na ”Marakani”, ali od toga na kraju nije bilo ništa.\nNedavno smo pisali i o problemu sa atelskim stadionom u Košutnjaku koji je u nadležnosti Republičkog zavoda za sport i sportsku medicinu.\nTags: Dragutin Topić novi atletski stadion\nPrevious Nekada despoti i knezovi, a uskoro ”kraljica sportova”: Smederevo dobija najautentičniji stadion na svetu unutar istorijske tvrđave (FOTO)\nNext Čačak dobio moderan stadion: Treći atletski objekat u Srbiji zasijao pod reflektorima! (FOTO)


NEBOJŠA STEFANOVIĆ: Nadam se da niko neće pokušati da lokalne izbore iskoristi kao poligon za nestabilnost u Srbiji | Ekspres.net\nNEBOJŠA STEFANOVIĆ: Nadam se da niko neće pokušati da lokalne izbore iskoristi kao poligon za nestabilnost u Srbiji\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da se nada da niko neće pokušati da iskoristi predstojeće beogradske izbore i izbornu kampanju kao poligon za stvaranje nestabilnosti u Srbiji.\nOn je naveo da su određene opozicione stranke bojkotovale lokalne izbore u Pećincima, Mionici, Kladovu, Boru, jer "za njih lično nema plena i fotelja".\n"Tako se ponašaju i prema celoj Srbiji", kazao je on i dodao da se oni "tuku" samo oko plena, a da su Srbiji potrebni ljudi koji hoće da se bore za svakog čoveka.\n"On će nas sve 100 odsto da pobedi. On se već kandidovao, pobedio, ostala je još samo formalnost da narod izadje na izbore i to verifikuje, ali to za njih nije naročito bitno. Oni su već napravili pobedničku listu, mi ćemo možda samo da se sklonimo i pustimo da to prodje tako", rekao je Stefanović.\nbeograd izbori lokalni izbori nebojša stefanović plan mup Bor obezbeđenje nestabilnost Pećinci


Pošta Srbije - Đorđević sa predstavnicima sindikata o materijalnom položaju zaposlenih\nĐorđević sa predstavnicima sindikata o materijalnom položaju zaposlenih\nRukovodstvo JP „Pošta Srbije” danas je, u okviru kontinuirane saradnje i dijaloga, razgovaralo sa predstavnicima sindikata o temama od značaja za materijalni položaj zaposlenih i poslovanje Preduzeća, s posebnim fokusom na povećanje zarada, razvojne projekte i digitalizaciju poslovanja Pošte Srbije.\nU konstruktivnoj atmosferi, konstatovano je da će po završetku devetomesečnog obračuna, a na osnovu ostvarenog prihoda i studije izvodljivosti, rukovodstvo predložiti finansijski plan za 2022. godinu, koji će predvideti i rast zarada zaposlenih.\nU ovom trenutku, izvesno je da bi povećanje plata u Pošti Srbije trebalo da se kreće u okvirima povećanja neto novčane mase za zarade od najmanje 9,7 procenata, koje je Vlada Srbije predvidela.\n„Rukovodstvo Pošte Srbije kontinuirano radi na ostvarenju glavnog cilja koji smo zacrtali na početku svog mandata – a to je da Pošta bude najbolja kompanija u Srbiji. Rezultati koje smo postigli u proteklih sedam meseci govore da idemo u dobrom pravcu. Već do kraja godine nas očekuju nova dostavna vozila i nove uniforme za zaposlene, a planirano povećanje zarada doprineće poboljšanju materijalnog položaja naših zaposlenih. Takođe, intenzivno radimo na realizaciji strateških planova, pa nas očekuju i digitalizacija poštanskih usluga i servisa, kao i reorganizacija poslovanja u cilju razvoja Pošte Srbije, poboljšanja materijalnog položaja zaposlenih i podizanja kvaliteta usluge za građane i privredu Srbije”, izjavio je Zoran Đorđević.\nDanašnjem sastanku sa rukovodstvom Pošte Srbije prisustvovali su predstavnici Sindikata PTT Srbije, Samostalnog sindikata poštanskih radnika i Sindikata Solidarnost Pošte Srbije. Sledeći sastanak dogovoren je nakon usvajanja devetomesečnog izveštaja, a pre donošenja plana poslovanja za 2022. godinu.


FMP ponovo u problemu zbog korone - Sputnjik Srbija\nFMP ponovo u problemu zbog korone\n22:26 04.02.2021 Preuzmite kraći link\nKošarkaški klub FMP ponovo je pogođen koronom. Ovo je drugi put ove sezone da je virus ušao u klub iz Železnika.\nZbog novonastale situacije naredni meč ove ekipe odložen je do daljnjeg.\n„KK FMP obaveštava javnost da je utakmica 18. kola ABA lige koju je naš klub trebalo da odigra u petak od 20 časova u Čačku protiv ekipe Borca odložena zbog pojave novih slučajeva virusa korona u redovima našeg prvog tima i stručnog štaba“, navodi se u saopštenju.\nKorona je prethodno poremetila planove FMP-a u novembru, kada je čak devet košarkaša bilo pozitivno na testu.\nFMP ujedno i zbog problema ove prirode nema sezonu za pamćenje, pa trenutno zauzima desetu poziciju ABA lige sa pet pobeda i deset poraza.\nMore at: https://t.co/CNfFW0GdZk #ABALiga pic.twitter.com/nMuFgi083D\n— ABA Liga (@ABA_League) February 4, 2021\nOstatak saopštenja kluba iz Železnika vam prenosimo u celosti:\n„Na popodnevnom treningu prvog tima u dvorani 'FMP arena' koji je održan u četvrtak tri člana našeg stručnog štaba i četvorica igrača požalila su se na tegobe i simptome koji ukazuju na zarazu virusom kovid-19 koji je tokom ove sezone već pogodio deo našeg takmičarskog pogona.\nPoučeni iskustvom koje smo na našu žalost već imali sa ovim simptomima ovog virusa i obolelima od korone, trening je prekinut, a svi igrači i članovi stručnog štaba su stavljeni na mere kućne izolacije.\nU skladu sa novom situacijom u kojoj smo se našli, KK FMP hitno je kontaktirao ABA ligu, dostavio neophodne infromacije. Istovremeno, klub je zakazao PCR i ostale neophodne testove koji će biti obavljeni u petak u 11 časova, kako bi utvrdio zdravstveno stanje tima i stručnog štaba.\nO zdravstvenom stanju prvog tima i stručnog štaba, KK FMP pravovremeno će obavestiti javnost“.\n► „Dobro nam došao u Zagreb“: Posle 30 godina – na kormilu ponovo Srbin\nvirus korona, ABA liga, FMP Železnik


Evo kada će Milan doneti odluku o Donarumi! - Sportske.net\nEvo kada će Milan doneti odluku o Donarumi!\nMladi čuvar mreže je napravio pravu dramu oko produžavanja saradnje sa Milanom.\nIznenađenje - Deulofeu u Italiji, ali ne u MilanuŠveđanin sve bliži "San Siru"Totenhem se raspituje za asa MilanaKoji mu najlepše stoji - U jednom od ovih šest dresova bi Zlatan mogao da zaigra!Baka iznenadio, ostaje u Milanu!\nĐanluiđi Donaruma ima još godinu dana ugovora sa "Rosonerima", nova uprava kluba mu je ponudila petogodišnju saradnju vrednu 25 miliona evra, ali ju je on u dogovoru sa svojim agentom Minom Rajolom odbio.\nTo je izazvalo gnev kod navijača, a mladi Donaruma smatra da nije uradio ništa pogrešno i nije mu jasno zbog čeka ga navijači "masakriraju".\nIpak, iako su prvi nagoveštaju ukazivali da uprava Milana neće tolerisati takvo ponašanje i da će Donaruma ugovor do kraja odraditi na tribinama, pojavile su se informacije da će "Rosoneri" još jednom pokušati da se dogovore sa Donarumom i njegovm agentom.\nČak se i trener Milana Vinćenco Montela ranije vratio sa odmora, kako bi razgovarao sa Donaruminom porodicom i pokušao da ih ubedi da "Rosoneri" imaju velike planove za njihovog sina.\nČini se i da je uspeo, po Italiji se priča da je Donarumin otac naloži Rajoli da se dogovori sa upravom "Rosonera", a sve će biti poznato najkasnije do trećeg jula, makar prema rečima izvršnog direktora kluba Marka Fasonea.\n"Što se tiče Donarume, nema novosti i dalje smo tu, čekamo, ali nećemo još dugo. Pokušavamo da sve završimo do trećeg jula, kada ćemo sa više sigurnosti znati na čemu smo", izjavio je Fasone.\nDakle, Donarumina sudbina bi uskoro mogla da bude poznata, videćemo da li će se Rajola pokolebati i dozvoliti svom klijentu da ostane u klubu koji mu je dao šansu na velikoj sceni.


Jedno lice povrijeđeno u saobraćajnoj nesreći u Banjoj Luci (FOTO) – Banjaluka24\nJedno lice povrijeđeno u saobraćajnoj nesreći u Banjoj Luci (FOTO)\nJedno lice je povrijeđeno u saobraćajnoj nesreći koja se danas dogodila u Ulici Đure Damjanovića.\nAutomobil se zabio u potporni zid ispred kuće.\nUčenik pretučen u školi, zadobio teške povrede\nDejan T. iz Banjaluka uhapšen je juče oko 17.40 časova nakon što je prijetio da će se obračunati sa bivšom djevojkom i njenim komšijom, saznaje Srpskainfo.\nPrema našim informacijama, sve se dešavalo u banjalučkom naselju Lazarevo, a Dejan T. je i nedavno bio uhapšen upravo zbog napada na bivšu djevojku.\nU Policijskoj upravi Banjaluka su rekli da im je prijavljeno da D. T. upućuje prijetnje.\n– Policijski službenici nadležne policijske stanice izašli su na lice mjesta i potvrdili navode prijave, a D.T. su uhapsili. O događaju je obaviješten dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka koji je navedeno kvalifikovao kao krivično djelo „Ugrožavanje sigurnosti“ – rekli su u PU Banjaluka.


Osnivač Amazona Džef Bezos planira da potroši 10 milijardi dolara sopstvenog bogatstva kako bi pomogao u borbi protiv klimatskih promena.\n“Želim da radim zajedno sa drugima da proširim poznate puteve i ispitam nove puteve borbe protiv razornog uticaja klimatskih promena”, napisao je Bezos u poruci.\nAmazon, kompanija za internet maloprodaju, koristi fosilna goriva za avione, kamione i kombije za slanje milijardi predmeta širom sveta, i njen takozvani ugljenički otisak je veliki.\nBezos je rekao u svojoj objavi da će zvati svoju novu inicijativu “Bezos fond za Zemlju” (Bezos Earth Fund). Portparol Amazona potvrdio je da će on koristiti sopstvena sredstva za taj fond.\nIako je među najbogatijim ljudima na svetu, Bezos je tek nedavno postao aktivan u doniranju novca za razne poduhvate kao što su radili milijarderi poput Bila Gejtsa i Vorena Bafeta.


Otvoren 22. festival malih scena i monodrame RS\nFoto: Sarajevo-RS.com | Otvoren 22. festival malih scena i monodrame RS\nISTOČNO SARAJEVO - Predstavom "Podvala" Narodnog pozorišta Republike Srpske, rađenoj po tekstu Milovana Glišića i u režiji Đurđe Tešić, u utorak uveče počelo je 22. izdanje Međunarodnog festivala malih scena i monodrame u Istočnom Sarajevu.\nU takmičarskom dijelu festivala biće izvedeno pet pozorišnih predstava i četiri monodrame, a isti je otvorila Dobrinka Maksimović, stručni saradnik iz Odjeljenja za savremeno stvaralaštvo i kreativnu industriju u Ministarstvu prosvjete i kulture Republike Srpske.\nIstakla je da je ovo jedan od festivala s najdužom tradicijom u Republici Srpskoj i cijelom regionu.\nFestival malih scena i monodrame svoj život započeo je ratne 1995. godine u Hadžićima, pod nazivom Festival monodrame RS.\nfestival Istočno Sarajevo\nSveti Nikola danas u "Snješkovu"\nVeče folklora u Driniću u subotu\nBanjalučke plesačice briljirale u Zagrebu\nUmjetnička radionica u "Snješkovu"\nDruženje sa Snješkom Bijelićem večeras u Snješkovu\n"Snješkovo" otvorilo vrata mališanima\nViše od 250 članova na godišnjem koncertu KUD-a "Una"


EK: 700 miliona eura za izbjeglice, apel za spašavanje Šengena\nIdomeni, Grčka, 1. mart 2016 .\nEvropska komisija (EK) je u srijedu usvojila plan za humanitarnu pomoć od 700 miliona eura prvenstveno Grčkoj za zbrinjavanje nesmanjenog priliva izbjeglica i uputila pismo vladama članica Evropske unije (EU) sa zahtjevom i mjerama za vraćanje "normalnog stanja u prostoru Šengena" tokom idućih mjeseci.\nEK je stavila do znanja da se iz već postojećih fondova EU može izdvojiti 300 miliona eura ove godine, a po 200 miliona eura 2017. i 2018. da bi se "podmirile narastajuće humanitarne potrebe u Evropi, kao posljedice izbegličke krize, naročito duž balkanskog puta".\nTo se navodi u dokumentu EK, u koji su imali uvid novinari i koji danas treba da objavi evropski komesar za izbjeglice Kristos Stilianides.\nKomisija u Briselu u poruci vladama evropske dvadesetosmorice traži tri hitne mjere da bi se spriječila potpuna blokada šengenskog prostora bez granica i najpre predlaže zajedničke korake za uklanjanje krupnih nedostataka u zaštiti i upravljanju spoljnim granicama EU u Grčkoj.\nSve članice Unije bi u tu svrhu odmah dale dodatna, moćna sredstva, osoblje za nadzor granica, efikasan popis imigranata koji mogu i koji ne mogu dobiti azil i ući u EU.\nPolitika "propuštanja svih" bi bila odmah stavljena van snage i vraćene bi bile na snagu evropske norme iz Dablina o davanju azila.\nSadašnje jednostrane i neusaglašene mjere u ravni EU bi bile zamijenjene jedinstvenim nadzorom i usaglašenim potezima i politikom tako da se brzo vrati uobičajeni režim unutar šengenskog prostora i spriječi izolacija Grčke.\nPredsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk je upravo s ciljem da ubijedi vlade država na zapadnobalkanskom putu posjetio više prijestonica, a ključan je bio pokušaj da se uvjere austrijske vlasti da stave bar dijelom van snage mjere ograničavanja priliva imigranata, što su potom primijenile i Slovenija, Hrvatska, Srbija i Makedonija.


Vesti online / Vesti / Svet / Rusija nikad neće biti na kolenima\nRusija nikad neće biti na kolenima\nRusija je na dva koraka od napuštanja Saveta Evrope, panevropske organizacije koja nadzire poštovanje ljudskih prava u ukupno 47 zemalja članica. Bio bi to istorijski događaj kao što je to bio i prijem Rusije u Savet Evrope 1996. godine čime je, smatralo se tada, okončan hladni rat. Ruska poslanička delegacija iduće nedelje neće doći u Strazbur na zasedanje Parlamentarne Skupštine Saveta Evrope (PSSE), koja svaka tri meseca okuplja parlamentarne predstavnike iz 47 država članica. Zbog prisajedinjenja Krima ruska delegacija je kažnjena - oduzeto joj je pravo glasa u PSSE.\nNa dva koraka od napuštanja Saveta Evrope: Ivan Soltanovski\nAmbasador Rusije pri Savetu Evrope, Ivan Soltanovski kaže u razgovoru za "Vesti" kaže da bi umesto pokušaja izolacije njegove zemlje u jednoj međunarodnoj organizaciji, prioritetno trebalo da bude uspostavljanje zajedničke agende za sve evropske zemlje i ujedinjenje, bez obzira na političke razlike, protiv rastuće pretnje ekstremizma i terorizma.\n"Gazde" podržavaju Kosovo\nZa Srbiju je važno pitanje šta bi izlazak Rusije iz Saveta Evrope značio za pokušaje Kosova da se učlani u ovu organizaciju. Ambasador Soltanovski kaže da zna da Kosovo pokušava da dobije članstvo u više međunarodnih organizacija uključujući tu i strukture UN kao Unesko i uključujući i Savet Evrope.\n- Tu želju podržavaju, može da se kaže, spoljne gazde. Za nas je Rezolucija 1244 UN fusnota i referenca za sve političke aktivnosti vezane za pitanje Kosova - ističe ambasador Soltanovski.\nOn dodaje da "ne može da se prizna teritorijalni entitet koji je jednostrano proglasio nezavisnost gazeći međunarodno pravo".\n- U isto vreme, naglasio bih, da bi u slučaju da Beograd i Priština postignu dogovor onda bi to bilo zaista dobro rešenje. Na Beogradu i Prištini je da reše to pitanje - kaže ruski diplomata za "Vesti" i dodaje "da Srbija treba da definiše svoju politiku prema svojim regionima".\n- Sada međutim suočeni sa situacijom u kojoj je lakše naći neku vrstu zajedničkog neprijatelja - u ovom slučaju je to Rusija - kako bi se nastavilo sa sankcijama koje ne vode ničemu - ocenjuje on.\nPitanje ukidanja sankcija ruskoj delegaciji u PSSE rešava se u širem kontekstu rastuće napetosti i militarizacije. U decembru prošle godine, na primer, lideri EU potpisali su u Briselu ugovor o Evropskoj odbrambenoj saradnji posle čega su se slikali okruženi oficirima u borbenim uniformama.\nAmbasador Soltanovski se slaže da je "rusko pitanje" u Savetu Evrope deo šire priče.\n- Od samog početka postavljena je veštačka i za nas neprihvatljiva veza između takozvanog pitanja Krima - što za nas uopšte i nije pitanje - da bi se uvele sankcije protiv Rusije ne samo u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope već i u EU, SAD i šire - kaže on.\n- Ako neko želi da testira političku volju i izdržljivost ruskog stanovništva u odnosu na taj pritisak onda neka nastavi sa tom politikom, ali reč je o apsolutno slepoj politici koja ne vodi ničemu. To što je ruska delegacija bila lišena prava glasa u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope bila je manifestacija produbljivanja krize između nekih zapadnih zemalja i moje zemlje - kaže ruski ambasador.\nDemonizacija do nemoguće mere\nSoltanovski ocenjuje da bi bila potrebna snažna volja da se uspostavi normalizacija:\n- Možda tako što bi se išlo korak po korak, da se ponovo uspostavi poverenje i da se onda povrati normalno stanje sa više stanovišta - ukidanjem sankcija i uspostavljanjem pozitivnijih programa na ekonomskom, političkom i drugim planovima.\nIvan Soltanovski kaže da je Rusija sada demonizovana "do nemoguće mere čak više nego u vreme hladnog rata".\nAmbasador Soltanovski uverava da Rusija "sigurno nije zagovornik bilo kakve konfrontacije jer to ne vodi ničemu".\n- Sankcije donose negativne rezultate onima koji su ih uveli - to je dokazana činjenica - kaže on - ali Rusija nikada neće biti u položaju da prosi za nešto. Ako neko hoće da sarađuje sa nama na osnovama ravnopravnog odnosa - taj je dobrodošao.\nPitali smo ruskog ambasadora pri Savetu Evrope u Strazburu da li misli da bi Rusija u budućnosti mogla da izgradi novi evropski poredak zasnovan na saradnji sa Evropom na čelu sa Nemačkom u kojoj i liberali i socijaldemokrati, i bankarski i energetski sektor zagovaraju "normalizaciju" sa Rusijom i ukidanje sankcija.\n- Vidimo da mnogi žele da ponovo uspostave normalne odnose sa mojom zemljom. Mi takve želje svakako smatramo dobrodošlim, ali mislim da bi sada bilo prerano govoriti o budućem evropskom poretku - odgovara on.\nSVET Može li sada Srbija da pomogne Rusiji?\nPonedeljak 22.01.2018. 12:04\nHi hi hi hi hihovici ao pa sto je rekao Engleski parlamentarac u Briselu Martinu Sulcu kako to ti dode za sefa parlamenta a niko te nije birao koja je to demokratija? Pa skoro 40 000 000miliona ljudi je poginulo za vreme drugog svetskog da upravo vi hitleri ne preuzmete vlast odnosno da nezavladate svetom a samo rusa preko 20 000 000 je dalo zivote da bi slobodno narodi ziveli? Nasto se ovaj sleppomisac samo osmehnuo bez odgovora verovatno misleci ko te znas" drzi sto imas a ja kormilam . Neznam dal ce uspeti sad stvarno novi hitler da drzi kajase svetskoj populaciji ne samo ljudskoj nego kao sto je ocigledno i biljnog pa i zivotinjskog . Svuda po svetu najkvalitetnije drvo domacini nesmeju da seku ali za danke dojcland se nebira odnosno neuoci zabrana kao sto je i sa prehrambenim proizvodima a i zivotinjskim svetom. Gde god je bilo sta kvalitet to su oni vec poodavno prisvojili takoreci oteli od manjih nejaci i evo bogami svetom TABACI onaj kog su cak i zapadne sile ismejavale odnosno borile kao rekoh protiv zlikovaca koji tlace pljackaju i bi-ju a da niti osetnos imaju nit sramotu skriti ne umeju odnosno i nemaju osetnost da skriju. Sve nazalost i sramotu celokupnog preostalog sveta kojeg ima zemljina planeta ; Dal ce uskoro da se probude i nevolju licnu uvide???


Srbija protiv Australije u Nišu, Kruševcu i Kragujevcu - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Sport Ostali sportovi Srbija protiv Australije u Nišu, Kruševcu i Kragujevcu\nSrbija protiv Australije u Nišu, Kruševcu i Kragujevcu\nutorak, 13 jun 2017 08:04\tŽurnal\nVaterpolo reprezentacija Srbije odigraće u Nišu, Kruševcu i Kragujevcu prijateljske utakmice protiv Australije, kao priprema pred Završni turnir Svetske lige u predgrađu Moskve. Aktuelni olimpijski, svetski, evropski šampioni, osvajači Svetskog kupa i branioci trofeja Svetske lige nastaviće sa praksom odigravanja mečeva u unutrašnjosti i popularizaciji vaterpola širom Srbije, sa humanitarnim karakterom.\nIzabranici Dejana Savića prvi duel sa Australijom odigraće 14. juna u Nišu (19.30), dan kasnije sastaju se u Kruševcu (18), a treći meč zakazan je za 16. jun u Kragujevcu (19). Vaterpolista „delfina”, Milan Aleksić, ističe da su mečevi protiv Australije prava provera pred put u Rusiju. – Njihov način igre znao je da nam pravi probleme, siguran sam da ćemo prijateljske mečeve iskoristiti na najbolji mogući način da se dobro spremimo.\nPosebno zadovoljstvo za sve nas je što ćemo utakmice igrati u unutrašnjosti Srbije, gde smo uvek srdačno dočekani, uz pune tribine i sjajnu atmosferu – rekao je Aleksić, dodavši da je uveren da će svi ljubitelji vaterpola uživati. Završni turnir Svetske lige igra se od 20. do 25. juna u Rizi, a Srbije se nalazi u grupi sa SAD, Italijom i Kazahstanom.


Grupa Građanski opoziciji poručuje da je Bojanić najbolje rješenje za predsjednika - CdM\nGrupa Građanski opoziciji poručuje da je Bojanić najbolje rješenje za predsjednika\nNeformalno udruženje Građanski poslalo je pismo opoziciji da podrže Mladena Bojanića, kao predsjedničkog kandidata na izborima.\n“Ne ulazeći u kvalifikacije drugih, do sada razmatranih kandidata i kandidatkinja, kao građani i građanke zainteresovani za opoziciono jedinstvo i demokratske promjene, predlažemo opozicionim partijama da kao nestranačkog predsjedničkog kandidata podrže Mladena Bojanića”, navodi se u otvorenom pismu koje je neformalno udruženje #Građanski proslijedilo svim opozicionim političkim partijama.\nKako dodaju njihova grupa “Građanski” je neformalno udruženje intelektualaca/ki i istaknutih građanskih aktivista/kinja u Crnoj Gori, koje je nastalo nakon nasilnog razbijanja protesta Demokratskog fronta (DF) u oktobru 2015. godine.\nIz ove grupe su uvjereni da Bojanića preporučuju lični kvaliteti i prethodno političko angažovanje, da – uzimajući u obzir do sada iznijete stavove opozicionih partija – može biti prihvatljiv svima, i da uz široku podršku opozicionog bloka može ostvariti izbornu pobjedu.\n“Mladen Bojanić je u Crnoj Gori prepoznat kao stručnjak iz oblasti ekonomije i kao politički aktivan građanin koji želi da doprinese demokratskim promjenama u zemlji, istovremeno kritički promišljajući postupke političkih organizacija u čijem je radu do sada uzimao učešće i zalažući se za veće i transparentnije uključivanje građana u procese donošenja važnih odluka“, navodi se u otvorenom pismu opoziciji.\n#Građanski podsjeća da nema dobrog razloga za insistiranje pojedinih opozicionih subjekata na kandidaturi koja bi ugrozila opozicioni dogovor, jer su “bez kompromisa, saradnje i zajedničkog nastupa predsjednički izbori unaprijed izgubljeni“.\n“Kao građani i građanke Crne Gore, čiji je jedini interes demokratska promjena i boljitak crnogorskog društva, vjerujemo da je Mladen Bojanić upravo takav kandidat. Zato mi kao nosioci suvereniteta zahtjevamo od naših predstavnika da se vode opštim a ne partijskim interesom i podrže jedino rješenje koje može donijeti pobjedu Crnoj Gori“, zaključuje se u otvorenom pismu opozicionim partijama.\nTagoviGrađanski kandidat Mladen Bojanić opozicija otvoreno pismo


SARAJEVO - prilozi historiji - preuzmite besplatno eknjige PDF, EPUB\nSARAJEVO – prilozi historiji\nPovodom petstotridesete godišnjice vakufnane Isabega Ishakovića. kojom su obilježeni prelomni momenti u razvoju Sarajeva kao gradskog naselja, Institut za istoriju i Orijentalni institut namjeravali su još prije izbijanja rata da organiziraju okrugli sto na kome bi sudjelovali naučnici raznih profila.\nMeđutim, ratna zbivanja odgodila su za godinu dana realizaciju ove ideje i ona je ostvarena u modificiranom obliku, i to u vidu multidisciplinarnog naučnog skupa pod naslovom Pola milenija Sarajeva. Skup, koji je održan od 19. do 21. marta 1993. godine, okupio je impozantan broj kompetentnih naučnika, od kojih su mnogi i u svojim dosadašnjim radovima dali seriozne priloge izučavanju raznih aspekata kulturne, privredne, socijalne i političke historije Bosne i Hercegovine i Sarajeva.\nTežnja organizatora je bila da se, koliko je god to u datim uvjetima bilo moguće, svestrano prezentira prošlost Sarajeva kao multikulturnog urbanog centra.\nOdržan u najdramatičnijim danima opsade grada, skup je bio izraz duhovnog otpora barbarskom uništavanju njegovih stanovnika i svih kuSturnih vrijednosti stvaranih kroz vijekove.\nIzlažući se životnoj opasnosti i u uvjetima nespojivim sa civiliziranim življenjem referenti su se prihvatili ozbiljnih naučnih zadataka, što je pružilo priliku da se već postojeća bogata saznanja o prošlosti Sarajeva nanovo osvijetle, sintetiziraju i dopune.\nIzdavač: ORIJENTALNI INSTITUT U SARAJEVU, SARAJEVO


Festival dokumentarnog filma povodom Dana evropske saradnje | Dobro jutro Beograde\n20/09/2021 20/09/2021 Lara17\t0 Comments\tBeogradske vesti\nMinistarstvo za evropske integracije Vlade Republike Srbije organizuje trodnevni festival dokumentarnog filma „Evropska saradnja: filmska priča“ povodom Dana evropske teritorijalne saradnje.\nFilmovi će biti prikazivani od 21. do 23. septembra u Centru za kulturu „Vlada Divljan“, u terminu od 20 časova, uz slobodan ulaz na sve projekcije.\nFestival će 21. septembra otvoriti domaći film „Blizanci satkani od sna“, rediteljskog dvojca Seada Šabotića i Lee Vahrušev.\nNa repertoaru su takođe i film „Bugarski san“, bosanskog autora Srđana Šarenca (22. septembar), kao i dokumentarno ostvarenje „U međuvremenu, na planeti Zemlji“, švedskog reditelja Karla Olsona (23. septembar).\nDan evropske saradnje je manifestacija kojom se promoviše „Evropska teritorijalna saradnja“, instrument Evropske unije čiji je cilj povezivanje građana susednih država radi poboljšanja životnih uslova i razvoja pograničnih regija širom Evrope.\nKroz programe prekogranične saradnje, od 2004. do 2020. godine, u Srbiji je finansirano više od 1.000 projekata, za koje je izdvojeno približno 220 miliona evra, što je sufinansirala Evropska unija, u saradnji sa državama učesnicama programa.\nSprovođenje ovih projekata doprinosi jačanju i razvoju lokalnih zajednica i pograničnih regiona naše zemlje u važnim sektorima: infrastrukturi, zdravstvu, obrazovanju, naučno-tehnološkom razvoju, privredi, turizmu, zaštiti životne sredine i posebno kulturi.\nU skladu sa propisanim merama za suzbijanje koronavirusa, u bioskopu je obavezno nošenje maski i održavanje rastojanja između gledalaca, navodi se u saopštenju Ministarstva za evropske integracije.\n← Uhapšena zaposlena u Osnovnom sudu u Obrenovcu zbog pronevere\nRadovi na vodovodnoj mreži na opštini Vračar, u utorak 21.09. →\n09/05/2022 09/05/2022 Lara17\t0


Ovaj sastanak organizovan je na inicijativu Zelenih Njemačke, koji predstavljaju drugu najjaču partiju u toj državi. Tema sastanka bila je kriza izazvana korona virusom kao i paket pomoći koji je Evropska unija nedavno usvojila. Tim paketom Crna Gora, nažalost, kao država koja još uvijek nije članica EU, neće dobiti mnogo. Naš pokušaj je bio da, što je više moguće, zagovaramo da Crna Gora u većoj mjeri bude obuhvaćena planovima podrške i pomoći.\nPredsjednik Abazović je prisutnima približio situaciju u kojoj se naša država nalazi. Bilo je riječi o nepovoljnoj zdravstenoj stiuaciji ali i o ekonomskim posljedicama koje je kriza prouzrokovala. Turizam, kao jedna od naših najvećih privrednih grana je u kolapsu i to će se umnogome odraziti i na naš budžet. Razgovarano je i o mogućnostima ekonomske pomoći koje bi Crna Gora mogla imati. Dobili smo uvjeravanja da će naši partneri aktivno zagovarati da i Crna Gora, kao država koja pretenduje na članstvo u Uniji, bude što je više moguće uključena u pakete pomoći.\nIstakli smo da smo država koja najduže pregovara sa EU i da je to nešto što nam se sada obija o glavu, upravo iz razloga što novac koji je opredijeljen kao vid pomoći je znatno manji za države koje još uvijek nisu članice Unije. Aktuelna vlast, za osam godina pregovaranja, nije uspjela da Crnu Goru približi evropskim vrijednostima. Problemi korupcije, kupovine glasova, zarobljenih institucija, neadekvatne slobode medija su nešto što se našoj državi spočitava i kroz izvještaje o napretku Evropske komisije. Crna Gora je sada i zvanično, po istraživanju Freedom House-a, svrstana u hibridne režime. Sve ovo, zajedno sa zdravstvenom i ekonomskom situacijom posebno zabrinjava naše evropske partnere. Međutim, istaknuto je zadovoljstvo da je u Crnoj Gori iskristalisana kredibilna evropska alternativa koja može sprovesti neophodne promjene i reforme i, na taj način, našu državu izvesti na evropski put sa punom primjenom demokratskih načela i vrijednosti koje baštini Evropska unija.


Implantat za lečenje mentalnih smetnji\nImplantat za lečenje mentalnih smetnji\nUniverzit Wollongong i njihovi naučnici su pri kraju razvoja inovativnog implantanta koji bi pomogao prilikom lečenja osoba sa mentalnim smetnjama i bolestima poput šizofrenije.\nProfesor Ksu – Feng Huang na Nacionalnom institutu za zdravstvena i medicinska istraživanja Ilavara (eng. Ilavara Health and Medical Research Institute), vodi multidisciplinarni tim istraživača u ovom trogodišnjem projektu kojeg sa 676.000 dolara finansira njegov Institut.\nOvaj implantant bi radio slično kao i kohlearni implantant, sa elektrodama koje bi bile ugrađene u frontalni korteks mozga, koje će pružiti električnu stimulaciju i faktore rasta kako bi pospešile funkcije mozga u područjima koja su odgovorna za šizofreniju i slične poremećaje. „Poremećaji neurološkog rasta mozga, kao i poremećaji u njegovoj mikrostrukturi i internoj interakciji između neurona temelj su patologije mnogih psihijatrijskih bolesti, uključujući šizofreniju“, kaže Huang. Takođe, on ističe da nije bilo velikih tehnoloških otkrića koja bi doprinela lečenju šizofrenije (koja je među deset najvećih faktora invalidnosti u razvijenim zemljama širom sveta) u zadnjih pedeset godina. „Većinom se oslanjamo na antipsihotike koji imaju i propratne efekte i ne mogu sprečiti sve efekte koje bolest ima na kognitivnu funkciju i komunikaciju“, objašnjava Huang.\nJedan od saradnika na tom projektu je profesor Gordon Wallace i njegov tim s Centra izvrsnosti u nauci o elektromaterijalima (eng. Centre of Ekcellence for Electromaterials Science), koji će ovom projektu doprineti svojom stručnošću u poznavanju novih organskih materijala (polimera) koji provode električnu energiju. „Kroz godine proučavanja, dokazali smo da ovi materijali donose mnoge koristi prenoseći električne signale i do nerava i do ćelija mišića i da svojim uticajem na razvoj i ponašanje tih ćelija“, izjavljuje Wallace.\nProfesor Huang, koji je i upravnik Centra za neuronauke (eng. Centre for Neuroscience) istovremeno radi na još 5 projekata Nacionalnog centra za zdravstvena i medicinska istraživanja koji se bave tematikom mentalnih bolesti. Ustvari, u saradnji sa kineskom Hiu Long Guan bolnicom u Pekingu otkrilo se da bi se prevencija i lečenje dijabetesa mogla pokazati korisnom za osobe sa šizofrenijom i mogla bi doprineti kognitivnom funkcionisanju, pogotovo u neposrednoj memoriji i pažnji.


Grad Zrenjanin - Radovi na gradskim ulicama - sanacija vrelovoda, Ulice dr Laze Kostića, puta prema Elemiru...\nPočetna / Radovi na gradskim ulicama - sanacija vrelovoda, Ulice dr Laze Kostića, puta prema Elemiru... /\nRadovi na gradskim ulicama - sanacija vrelovoda, Ulice dr Laze Kostića, puta prema Elemiru...\nPutari su proteklih dana bili aktivni na tri lokacije u gradu. Juče je bio u prekidu saobraćaj na putu Zrenjanin - Elemir, zbog postavljanja nove asfaltne podloge u dužini od jednog kilometra. Osim za one koji saobraćaju do tog naseljenog mesta, ovaj obnovljen put posebno je značajan za radnike koji svakodnevno dolaze u industrijsku zonu “Severozapad - Elemir” - preduzeća “Fulgar” i “Gece”. Ova radna zona takođe je u velikoj ekspanziji, jer se grade ili proširuju tri proizvodna pogona, a zemljište je kupilo i preduzeće “MPZ Agrar”, u sastavu Industrije mesa “Matijević”, koje će na toj lokaciji, površine 10 hektara, graditi najveću hladnjaču u regionu. Početak realizacije te investicije, vredne čak 20 miliona evra, najavljen je za proleće 2020. godine.\nOprezni u kretanju treba da budu i pešaci koji sa Bagljaša idu ka centru grada i obrnuto, jer se u zoni nadvožnjaka, Ulici Brigadira Ristića, izvode radovi na rekonstrukciji vrelovoda i zameni dotrajalih cevi u dužini od 750 metara. JKP “Gradska toplana“ Zrenjanin saopštila je ranije da će se u letnjem periodu radovi izvoditi na tri lokacije u gradu - osim ove još u naselju “Ruža Šulman”, kod vrtića “Sunčica“ u dužini trase od 110 metara, kao i iza zgrada “Lepa Brena“ u dužini od 150 metara.


14. 01. 2021. u 13:23\nPRVI favoriti za trofej u Melburnu, Novak Đoković, Rafael Nadal i Dominik Tim istim čarter letom iz Barselone, doputovali su u Australiju.\nTačnije u Adelejd gde će u naredne dve nedelje biti u karantinu.\nAerodrom u Barseloni bio je jedno od mesta odakle su igrači imali prilike da specijalnim čarter letom krenu za Australiju i tako su prva tri tenisera sveta zajedno putovali na prvi grend slem sezone.\nPrema fotografijama sa aerodroma u Adelejdu, oni su već stigli i dalje postupaju po proceduri.\nPrvo su svi testirani po dolasku, a onda upućeni u svoje hotele u kojim će biti u karantinu u naredne dve nedelje.\nĐoković i Tim su prošle godine u Melburnu odigrali veoma uzbudljivo finale.\nAustrijanac je imao prednost od 2:1 u setovima, ali je Novak uspeo da načini veliki preokret i pobedi u pet setova.\nTako je osvojio rekordnu, osmu titulu na ovom turniru.\nŠto se tiče Nadala, on je u Australiju stigao sa velikom željom da osvoji 21. grend slem titulu.\nUspe li u tome, postaće teniser sa najvećim brojem grend slemova u istoriji i otići korak ispred Rodžera Federera, i četiri ispred Novaka Đokovića.\nIpak, poznato je da je Melburn Novakova teritorija i kladionice i sada daju najveće izglede svetskom broju jedan da osvoji pehar.\nTurnir u Melburnu igra se od 8. do 21. februara, a žreb će biti obavljen 4. februara.\nNOVAK ZA SPAS AUSTRALIJAN OPENA: Đoković ide u karantin sa Timom i Nadalom u drugi grad, ali to nije sve\nNovak Đoković Dominik Tim Rafael Nadal Australijan open


Naslovna » Turizam » Hoteli u Beogradu » B Hotels\nKatarina Vidaković 30. juli 2014. Hoteli u Beogradu Postavite komentar\nB Hotels u turističku ponudu Beograda uvodi koncept economy class hotela, koji podrazumeva potpuni komfor bez nepotrebnih troškova.\nIzuzetan odnos kvaliteta ponude i cene, u novom objektu kategorisanom sa tri zvezdice, posebna je preporuka koja hotel čini atraktivnim.\nB Hotels se nalazi na Novom Beogradu, u neposrednoj blizini poslovnog kompleksa Airport City. Do Savskog keja, pogodnog za zabavu, šetnju i rekreaciju, potrebno je dvadesetak minuta hoda, za deset minuta automobilom stiže se u centar grada, aerodrom „Nikola Tesla“ udaljen je oko 10 kilometara. Kombank arena, šoping centri, poslovni kompleksi na Novom Beogradu i auto-put E75 su na nekoliko minuta vožnje.\nHotel raspolaže sa 95 udobnih soba sa balkonima, jednostavnog modernog dizajna, u kojima su i radni sto, LCD televizor sa kablovskim programima, klima uređaj, direktna telefonska linija, kablovski i bežični internet pristup.\nParking prostor je besplatan, kućni ljubimci su dobrodošli, a gostima se nude i usluge pranja, peglanja i hemijskog čišćenja, prevoza od i do aerodroma, parkinga u podzemnoj garaži…\nPastelni tonovi i prirodni materijali dominiraju i u prijatnom snek baru, gde je obezbeđen doručak, uz mogućnost pripreme lanč-paketa. (danubeogradu.rs)\nAdresa: Zemunska 24\nTelefon: +381 11 4040 840\nTagovib hotels hoteli hoteli u beogradu novi beograd smeštaj u beogradu turizam\nPrethodni „Asamblaži iz ciklusa Daleke straže“ – izložba Jovana Pantića\nSledeći Laguna: Ivo Andrić – Romani


Press Online :: Društvo :: UKIDAJU SE PENALI? Od septembra bi ovi penzioneri trebalo da primaju PUNE PENZIJE\nPrema saznanjima "Večernjih novosti", tada bi pred parlamentom trebalo da se nađu izmene i dopune Zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju, među kojime bi bila i ova odredba.\nPosle gotovo četiri godine, konačno bi trebalo da prestane kažnjavanje najstarijih sugrađana koji nisu proslavili 65. rođendan pre nego što su napustili radno mesto, piše list.\nPotpredsednik Veća Saveza samostalnih sindikata Srbije Duško Vuković kaže da su oni kao članovi Socijalno ekonomskog saveta dobili plan rada Vlade i Ministarstva rada, a samim timi su upoznati i sa propisima koje oni nameravaju u narednom periodu da predlože Skupštini.\n- Radna grupa formirana u vreme prethodnog ministra za rad Aleksandra Vulina se više ne sastaje, a nova još nije formirana. Očekujemo da će se uskoro sastati i da će veoma brzo biti razmatrana i pomenuta izmena zakona. Celu proceduru smo već jednom prešli prošle godine, od inicijative, podrške SES-a, ali i tadašnjeg premijera, a sadašnjeg predsednika Aleksandra Vučića - kazao je Vuković.\n- Predlog samostalaca je da se penzioneru, kada napuni 65, a otišao je u penziju sa 62 godine starosti, ukinu penali samo ako je imao 40 godina staža. Nepravedno je da onaj ko je uplaćivao 40 godina doprinose, sada nema punu penziju - kaže Vuković.\nDugo čekanje na izmene zakona u Ministarstvu rada objašnjavaju čekanjem poslednje revizije aranžmana sa MMF, koja je završena, prenele su Novosti.


Kineska medijska grupa: Povratak životne energije u Vuhan odraz velike odgovornosti Kine\nBeta 9. aprila 2021. 10:50\nSakura u Vuhanu je u punom zamahu i sve turističke atrakcije su prepune turista, užurbanost se vraća raznim prometnim trgovačkim ulicama, a markantna zgrada – Kula žutog ždrala, osvetljena noćnim svetlima, zablistala je punim sjajem, objavila je Kineska medijska grupa.\nNavodi se da su svi prolazi iz Vuhana, koji su bili blokirani u proteklih 76 dana zbog potrebe za kontrolom epidemije, ponovo otvoreni i da se taj grad vratio medju deset najuspešnijih kineskih gradova po obimu BDP-a.\n„U toku proteklih godinu dana, Vuhan se brzo oporavio od posledica epidemija, što još jednom dokazuje veliki značaj sprečavanja širenja epidemije, koji je imala nedvosmislena i mudra odluka o blokiranju grada. Vuhan je i time postao prozor kroz koji svet posmatra Kinu. U tom gradu, svet je svedočio o efikasnoj prevenciji i kontroli epidemije i redovnom obnavljanju proizvodnje u Kini, ali i o ogromnim naporima koje je Kina ulagala u globalnu borbu protiv pandemije i oporavak ekonomije“, ističe se u komentaru Kineske medijske grupe.\nKina je raznim zemljama obezbedila više od 220 milijardi maski, za 150 država i deset medjunarodnih organizacija pružila je pomoć u borbi protiv kovida-19, a za više od 80 zemalja i tri medjunarodne organizacije obezbedila je vakcine.\nIstovremeno, stabilan oporavak kineske ekonomije u proteklih godinu dana, ulio je veliko poverenje u svetsku privredu, koja se nalazila u ozbiljnoj recesiji.\nBDP Kine u prošloj godini je premašio sto biliona juana. Kina je prošle godine bila jedina velika ekonomija u svetu koja je ostvarila pozitivan privredni rast, čime je igrala značajnu ulogu u stabilizaciji globalnog industrijskog lanca i lanca snabdevanja. Poslednja prognoza Medjunarodnog monetarnog fonda za 2021. godinu je da će svetska privreda porasti za šest odsto, a kineska privreda za čak 8,4 odsto.\nKako je ukazala Kineska medijska grupa, „pojedini američki politikanti nastavljaju da se bave politizacijom porekla koronavirusa i vakcine, pokušavajući time da oklevetaju Kinu“.\n„Medjutim, njihove klevete su postale beznačajne pred razvojem Vuhana u proteklih godinu dana i naporima koje je Kina uložila u globalnu borbu protiv koronavirusa. Kina, kao zemlja sa velikom odgovornošću i hrabrošću, ulivaće samo još veću pozitivnu energiju u globalnu borbu protiv epidemije i ekonomski oporavak“, navodi se u komentaru tog medija.


Muižnieks: Pogoršana atmosfera u kojoj rade novinari - NDNV\nPosted on Feb 22 2018 - 3:21pm by admin\nkomesarljudska pravamedijinils muiznieksnovinarisavet evropesrbija\nKomesar Saveta Evrope za ljudska prava Nils Muižnieks ocenio je danas u Beogradu da je u Srbiji ozbiljno pogoršana atmosfera u kojoj rade mediji, i da ima sve više pretnji i napada na novinare protiv kojih se vode i “kampanje blaćenja”.\nMuižnieks je na konferenciji za novinare, na kraju četvorodnevne posete Srbiji, izjavio da je atmosfera u kojoj rade novinari mnogo lošija nego što je bila prilikom njegove prethodne posete 2015. godine.\n“Protiv novinara se vode kampanje blaćenja, političari novinare nazivaju izdajnicima, plaćenicima i stranim agentima”, rekao je Muižnieks, istakavši da je za njega ključno da se nađu osobe koje prete i napadaju novinare.\nKomesar Saveta Evrope je rekao da je tokom posete uvideo da u stavu o slobodi medija postoji ogroman jaz i polarizacija između vlasti, i civilnog sektora i medija.\nTo se delom može objasniti time što su novinari “frustrirani rezultatima dijaloga” s vlastima, rekao je Muižnieks i dodao da novinari žele da vide rezultate svog angažovanja u dijalogu. i uticaj svojih predloga na dokumente i ponašanje vlade. To se međutim, naveo je, ne dešava u dovoljnoj meri.\nPodsetivši da je prilikom posete pre više od dve godine bio zadovoljan uvođenjem projektnog finansiranja medija, Muižnieks je rekao da je sada čuo mnogo kritike tog sistema zbog netransparentnosti dodele sredstava. Čuo je i da oni koji dobijaju sredstva, ne poštuju uvek novinarski etički kodeks, i ne rade u javnom interesu.\nMuižnieks je rekao da privatizacija medija nije završena, i da je dovela do većeg stepena nesigurnosti u medijima koji su u Srbiji u posebno teškoj situaciji ne samo zbog ekonomske krize, nego i zbog mera štednje i privatizacije.\nO novinskoj agenciji Tanjug Muižnieks je rekao da je “u demokratiji problematično postojanje državnog vlasništva u medijima”.\n“Svuda vidim dosta propagande, čak i u komercijalnim medijima, tako da nam takva propaganda nije potrebna u državnim medijima”, rekao je Muižnieks.\nDodao je da je drugo pitanje kada se radi o javnom servisu, za koji je ključno da bude nezavisan, pluralistički i adekvatno finansiran.\n“Ali, niko nije sugerisao da je Tanjug državna novinska agencija”, rekao je Muižnieks.\nKomesar Saveta Evrope je rekao da u Srbiji, za razliku od drugih zemalja u kojima je bio, nije dobio mnogo kritika i pritužbi na zakonodavni okvir u vezi s medijima, i da ovog puta niko nije govorio o hakovanju sajtova i blokiranju medijskog sadržaja, kao 2015. godine.\nPohvalivši rad poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Muižnieks je rekao da on olakšava rad istraživačkih novinara, ali da je pristup informacijama i dalje otežan.\nMuižnieks je kritikovao vladu Srbije što ne poštuje preporuke tog poverenika, a Skupštinu Srbije što ne razmatra njegove izveštaje.\n“Jedan od načina da se poboljša stanje je da vlada na sistematski način odgovara na upozorenja objavljena na platformi Saveta Evrope za zašitu bezbednosti novinara. Reagovanje na upozorenja bi bio znak dobre volje s njihove strane, i moglo bi da pomogne da se izgradi most između vlade i skeptičnih poslenika medija”, rekao je Muižnieks.\nDodao je da je Vlada Srbije do sada odgovorila na svega četiri od 12 upozorenja objavljenih na platformi Saveta Evrope.\nMuižnieks je rekao da je u Ministarstvu unutrašnjih poslova u razgovoru o napadima na novinare dobio odgovor da novinari moraju odmah da prijave napade na novinare, a “ne dve sedmice kasnije kada ne mogu da sprovedu adekvatnu istragu”.\n“Njihov stav je izgleda da novinari treba bolje da se upoznaju sa zakonom. Ja predlažem da rad policije treba da bude transparentniji o tome dokle su došli u istragama, tako da ne postoji sumnja u njihovu spremnost da nađu počinioce”, rekao je Muižnieks.


Upravljanje EE otpadom - E-reciklaža\nSloženost strukture električnih i elektronskih proizvoda predstavlja veliki izazov za proces održivog upravljanja jednom kada ovi uredjaji postanu otpad. Pojedine vrste električnih ili elektronskih proizvoda sadrže i više od 100 različitih supstanci koje spadaju u kategorije opasnog i neopasnog otpada i, samim tim, za njih se primenjuju različita pravila za upravljanje.\nNeminovno je da elektronika sadrži mnogobrojne opasne materije, kao što su teški metali: živa, arsen, kadmijum, heksavalentni hrom, rastvarači na bazi hlora, antipireni na bazi broma, koji su veoma štetni po zdravlje i životnu sredinu ako se sa njima ne postupa na odgovarajući način. Takodje, pojedini delovi ee-otpada su vredni, stoga je važno naglasiti da su gvoždje, plastika, staklo i drvo materijali koji se mogu ponovo reciklirati i upotrebiti.\nDonošenjem Strategije za upravljanje otpadom za period 2010 – 2019, Zakona o upravljanju otpadom i odgovarajućih podzakonskih akata napravljen je ozbiljan poduhvat ka promeni stanja upravljanja otpadom električnih i elektronskih proizvoda. Postojanje ovakve vrste funkcionalnog sistema za upravljanje otpadom električnih i elektronskih proizvoda podrazumeva obezbedjivanje potrebnih preduslova za sprečavanje generisanja, ponovnu upotrebu, reciklažu i druge oblike iskorišćenja takvog otpada, kao i za smanjivanje njegovog odlaganja na deponije.\nUjedno, cilj sistema jeste da obezbedi unapredjivanje standarda zaštite životne sredine od strane proizvodjača, uvoznika, distributera, prodavaca i krajnjih korisnika tokom životnog ciklusa električnih i elektronskih proizvoda. Ovo se naročito odnosi na fazu nakon što ovi proizvodi postanu otpad.\nPomenuti sistem upravljanja ee-otpadom podrazumeva čitav niz aktivnosti koje se odnose na praćenje količine proizvedenih i uvezenih električnih i elektronskih proizvoda koji posle upotrebe postaju poseban tok otpada. Pored toga, sistem obezbedjuje neophodna finansijska sredstva za proces upravljanja ee-otpadom kroz obavezu plaćanja naknade za proizvedene i uvezene proizvode koji posle upotrebe postaju ee-otpad.


Rođen 1932. godine u Beogradu, gde je 1954. započeo uspešnu karijeru novinara i publiciste, Žika Bogdanović je do 1964. bio filmski kritičar i urednik kulturne rubrike Borbe, a potom urednik Tanjuga. Od 1968. do 1976. bio je urednik kulturne rubrike NIN-a, a potom je bio direktor i glavni urednik Izdavačkog zavoda Jugoslavije.\nDirektor Jugoslovenske kinoteke bio je od 1981. do 1990. godine.\nObjavio je knjige Veliki vek filma (eseji o filmskoj komediji, italijanskom neorealizmu, japanskom filmu), Od filma do filma (eseji o velikanima filmske režije), Rađanje američkog zvučnog filma, Čudesni svet Đorđa Lobačeva, Aleks Rejmond ili poslednji put kad smo bili mladi, Čardak ni na nebu ni na zemlji: nastanak i život beogradskog stripa 1934/1941. i druge.\nBogdanović se dugo i kontinuirano bavio i kritikom i esejistikom u oblasti popularne kulture, posebno stripa, televizije i džeza. Bio je osnivač i glavni i odgovorni urednik Pegaza, časopisa o teoriji i istoriji stripa i vizuelnih medija koji se izražavaju grafičkim putem, kao i član redakcije Filma danas i stalni saradnik Filmske kulture i Ekrana. Časopis Pegaz proglašen je u anketi Vjesnika najznačajnijim izdavačkim poduhvatom u 1975. godini, a Bogdanović je više puta nagrađivan za doprinos razvoju teorije i istorije stripa.Bogdanović je bio pisac i redaktor leksikografskih jedinica u oblasti filma za jugoslovensko izdanje Malog Larusa (Vuk Karadžić, Beograd), Popularnu enciklopediju (BIGZ, Beograd), saradnik i pisac leksikografskih jedinica za Enciklopediju filma u izdanju Leksikografskog zavoda iz Zagreba.\nKao novinar je izveštavao iz Velike Britanije, Francuske, Kambodže, Italije, Egipta, Etiopije, Sudana, a bio je i stalni dopisnik iz SAD i Afrike.\nU Izdavačkom zavodu Jugoslavije potpisao je kao urednik više od stotinu naslova, a pokrenuo je i uređivao nekoliko edicija, među kojima i Plavu pticu, Zenit, Kentaur, Polaris... Uspešno se bavio i prevođenjem, a neki od najzapaženijih autora koje je prevodio bili su i Jung, Lem, Klark, Tolkin.\nBogdanović je bio i honorarni predavač na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu (predmet Mediji vizuelne naracije). Tokom 70-ih godina u više navrata bio je pozivan da studentima FDU održi predavanja o jeziku i poetici stripa.\nU okviru svog programa Razgovori u Kinoteci, pred kraj 2019. godine Jugoslovenska kinoteka organizovala je snimanje višesatne profesionalne ispovesti svog nekadašnjeg direktora Žike Bogdanovića. Taj materijal čuva se kao svedočanstvo jedne epohe Arhiva Jugoslovenske kinoteke, ali i celokupne srpske i jugoslovenske kulturne scene. U razgovoru sa sadašnjim direktorom Jugoslovenske kinoteke Jugoslavom Pantelićem, Bogdanović je podelio svedočenja o prelomnim trenucima karijere koja će biti značajna za buduće teoretičare i istraživače sedme umetnosti u Srbiji i u svetu.\nBogdanović je poslednjih godina bio saradnik specijalizovanog filmskog časopisa Kinoteka, koji od 2017. godine izdaje Jugoslovenska kinoteka.\nKinoteka je nedavno objavila i njegovu poslednju knjigu Prijatelji dragi, ne zaboravite ni stare filmove. Nažalost, Bogdanović nije dočekao promociju tog dela u kojem se vratio svojoj prvoj ljubavi - sedmoj umetnosti.\nZa monografiju Jugoslovenske kinoteke, koja je objavljena 2019. povodom 70 godina od osnivanja te institucije, njen treći direktor napisao je esej Prvi put kada sam video Fordove "Plodove gneva".


Sigma.Istraživanja – Sigma Solutions\nIstraživanje tržišta će vam pomoći da upoznate postojeće i identifikujete nove kupce, postavite realne ciljeve za svoje poslovanje, riješite poslovne izazove, istražite mogućnosti proširenja poslovanja, razvijete poželjan proizvod. U zavisnosti od toga na koji aspekt poslovanja se odnosi, razlikujemo nekoliko tipova marketinških istraživanja.\nIstraživanje ponašanja potrošača\nIstraživanje poslovnog okruženja\nIstraživanja javnog mnjenja pružaju informacije o značajnim društvenim pitanjima - političkim, ekonomskim, socijalnim itd. Ona omogućavaju da se utvrde problemi, uvjerenja, vrijednosti i očekivanja koje ljudi imaju, te provjere javne politike i na taj način utre put daljoj demokratizaciji društva. Ova istraživanja imaju značajnu ulogu i u sferi koja se odnosi na političke subjekte i ishode glasanja.\nPsiho-socijalne studije ukidaju neprirodne granice između psiholoških i socioloških istraživanja, posmatrajući pojedinca u kontekstu interaktivnog uticaja psiholoških faktora i socijalnog okruženja. U ovim studijama provjerava se na koji način ova interakcija utiče na fizičku i mentalnu dobrobit i sposobnost funkcionisanja pojedinca. Ovaj se pristup koristi u širokom spektru pomoćnih profesija u zdravstvenim i socijalnim ustanovama, ali i u drugim oblastima društvenih i humanističkih nauka.\nEvaluacija programa će vam omogućiti da donesete objektivnu procjenu programa, poboljšate njegovu efikasnost i/ili informišete programskim odlukama, te na vrijeme prilagodite program situaciji na terenu. Evaluacija se može sprovoditi u svakoj od faza projekta.\nProcjena procesa / primjene\nProcjena ishoda / efikasnosti\nIstraživanja unutar organizacija/kompanija\nIstraživanja unutar organizacija ili kompanija će vam omogućiti da pravovremeno identifikujete potencijalne probleme, te pravremeno reagujete, kako bi kolektiv optimalno funkcionisao. Istraživanja se mogu odnositi na procjenu:\nRaznolikosti i uključenosti na radnom mjestu\nRada na daljinu\nVještina i potencijala za učenje\nBalansa posao-privatni život


Otkup Nokia telefona / Beograd, Srbija / 061 22 555 22\nOtkup svih modela nokia mobilnih telefona, bez obzira na stanje u kom se telefon nalazi kao i na starost mobilnog telefona.\nOtkup telefona Beograd vrši i otkup Nokia telefona .Posedujete mobilni telefon proizvođača Nokia koji želite prodati? Radi se o novom mobilnom uređaju kupljenom na domaćem tržištu ili polovnom mi ćemo ga otkupiti.?\nIndustrija mobilnih telefona najčešće se zasniva na proizvodnji mobilnih uređaja sa platformama IOS (tipičnim za iPhone mobilne telephone proizvođača Apple) i Android (karakterističan za većinu drugih proizvođača mobilnih telefona), dok se pojedini operativni sistemi neretko sasvim neopravdano podcenjuju ili zanemaruju. Da bi bili precizniji, reč je o mobilnim telefonima nove generacije proizvođača Nokia koji uglavnom kao osnovni operativni sistem ili platfomu mobilnog uređaja koriste Windows ili Simbian, koji su takođe izvanredni. Često mnogi korisnici pod neobjašnjivim okolnostima izbegavaju proizvode nadaleko poznate i čuvene po kvalitetu kompanije Nokia, a da ni ne znaju koliko ona može pružiti. Mi svakako kao ozbiljan i pouzdan tim za otkup mobilnih telefona prepoznajemo prednosti i pogodnosti mobilnih uređaja koji koriste pomenute operativne sisteme, i rado vršimo otkup istih po najpogodnijim cenama koje možete pronaći.\nKada je reč o samim Nokia mobilnim telefonima koji su naša ciljna grupa, bilo bi ne zahvalno istaći bilo koji model kao više ili manje važan od nekog drugog, stoga je svakako većina modela dobrodošla. Svaku nedoumicu možete otkloniti direktnim kontaktiranjem nas, a mi ćemo se maksimalno potruditi da razjasnimo situaciju i pomognemo Vam pri Vašoj odluci da svoj mobilni telefon prodate.\nNeminovno je da u svetu internet laži i gomile prevaranata svako sumnja, ali budite ubeđeni da ćete pri saradnji sa nama iskusiti isključivo profesionalnost i posvećenost svakom klijentu, kao i to da se maksimalno trudimo da opravdamo svačija očekivanja neverovatnim otkupnim cenama, u odnosu na trenutno tržište i potražnje na njemu.\nSvi mobilni telefoni marke Nokia su poželjni, bez obzira na to da li raspolažete polovnim ili novim modelom mobilnog uređaja, kao ni to da li je Vaš mobilni telefon u upotrebljivom stanju ili možda čak poseduje određena fizička oštećenja.\nNajpopularniji modeli kada je u pitanju otkup Nokia telefona\nOvde možete pogledati koji modeli Nokia mobilnih telefona su najtraženiji kada je otkup Nokia telefona u pitanju. Navedeni modeli imaju najbolju otkupnu cenu.


BANJALUKA, Savez udruženja poljoprivrednih proizvođača Republike Srpske i Seljački savez Federacije BiH /FBiH/ blokiraće sve granične prelaze u BiH ukoliko do 10. maja ne budu donesene konkretne mjere u vezi sa “plavim dizelom” i zaštitne mjere pri uvozu svinjskog i goveđeg mesa u BiH.\n“Seljački savez FBiH, kao vid upozorenja vlastima na sveukupno stanje u poljoprivredi, blokirao je saobraćaj na graničnom prelazu Bijača u trajanju od četiri sata”, navedeno je u saopštenju Saveza udruženja poljoprivrednih proizvođača Srpske.\nIz ovog saveza poručuju da je kompletna poljoprivredna proizvodnja u BiH ugrožena, a da je egzistencija lica koja žive od poljoprivrede dovedena u pitanje, najviše zbog, kako kažu, pogubnih sporazuma koji su potpisani sa EU i drugim državama.\n“Direktna posljedica ovakvih sporazuma jeste prekomjeran i neograničen uvoz poljoprivrednih proizvoda, prvenstveno mesa i mlijeka, voća i povrća, kao i njihovih prerađevina. Ponovo napominjemo da zbog posrnule poljoprivrede ne dolazi u obzir potpisivanje bilo kakvih ustupaka u vezi sa primjenom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju”, ističu u saopštenju. Srna\nTagovi: granicni prelazipoljoprivrednicisavez udruzenja poljoprivrednih proizvodjacaseljacki savez fbih