Pojedini američki eksperti smatraju da postoji ozbiljan rizik od obnavljanja nasilja i političke nestabilnosti u delovima Zapadnog Balkana. Balkanolog i bivši visoki američki diplomata Džejms Huper, smatra da bi Srbija mogla da odigra presudnu ulogu u smirivanju opasnih previranja u regionu. Međutim Huper ističe da postoje i prepreke - nastojanje Srbije da balansira između Zapada i Rusije.\nSrbija bi u stvari trebalo da se odlučnije okrene evroatlantskoj integriciji, smatra Huper, dodajući da uspostavljanje konstruktivnijih i integrisanijih odnosa sa Sjedinjenim Državama i zapadnim institucijama ne znači okretanje leđa istoku, odnosno Rusiji.\n“Ne radi se o zagovaranju neprijateljstva prema Rusiji, još manje o zagovaranju smišljene antiruske politike. Biće situacija u kojima će srpski interesi biti bliži Moskvi nego Briselu ili Vašingtonu.”\nMeđutim, Huper poziva Beograd da “podigne nivo svoje državničke politike.”\n"Ukoliko bi Srbija bila spremna da uspostavlja intenzivnije veza sa SAD i zapadnim institucijama, američka strana bi spremno uzvratila. Krajnje je vreme da Srbija okrene novi list i zaboravi ne politiku iz sada već davnog doba 80-tih i 90-tih godina.”\nNedavna poseta zamenika pomoćnika američkog državnog sekretara Hojta Jia Beogradu, nepotrebno je podigla prašinu u srpskoj javnosti, tvrdi Huper. Isključivi cilj bio je uspostavljanje redovnih intenzivnih veza između Vašingtona i Beograda.\n“Razvijanje pozitivnih veza sa Sjedinjenim Državama i Evropskom unijom, obezbeđuje stvarne promene - reformu, politički i ekonomski napredak Srbije. Naravno, Srbija je suverena zemlja, koja može da održava dobre odnose sa zemljama po svom izboru, pa i Rusijom. Međutim, treba podsetiti da odnosi sa Rusijom umesto reformi i opšteg napretka, češće donose korupciju, nepotizam, i oligarhiju. Zašto bi Srbija morala da liči na Rusiju? ”\nZbog nasleđa Slobodana Miloševića, Zapad često Srbiju vidi kao faktor nestabilnost u regionu, dodaje Huper. Ali…\n“Srbija sada ima šansu da dokaže da ume da doprinosi stabilnosti u svom regionu. Beograd bi mogao da pomogne u izradi i usvajanju neophodnih sporazuma o konačnom statusu i Bosne i Hercegovine i Kosova.”\nPrema Huperu, Vašington bi ne samo pozdravio konstruktivnu pomoć Beograda, već bi Srbija u očima Sjedinjenih Američkih Država dobila značaj zemlje “dragocene za saradnju u održavanju ne samo mira nego i napretka na jugoistoku Evrope,” zaključuje Huper.


Fanovi Crvene zvezde i Partizana obećali da će ukloniti sve navijačke grafite u Trebinju – Sport Centar Fanovi Crvene zvezde i Partizana obećali da će ukloniti sve navijačke grafite u Trebinju – Sport Centar\nPredstavnici Udruženja navijača “Crvena zvezda Trebinje” i Udruženja navijača “Grobari Trebinje” postigli su dogovor o uklanjanju svih navijačkih grafita u gradu.\nTakođer, narednom periodu intenzivirat će aktivnosti na promociji Trebinja kao grada sporta, saopšteno je danas iz Gradske uprave.\nNa sastanku predstavnika udruženja i Gradske uprave postignut je dogovor prema kojem će u najskorijem roku biti uklonjeni svi navijački grafiti u Trebinju, osim onih na kojima su likovi pojedinih navijača.\n“Uradićemo to zajednički da bismo svima u Republici Srpskoj, ali i šire, dali primjer da se sve može uraditi kroz saradnju i dobar pristup”, naglašeno je u zajedničkoj izjavi.\nU saopštenju je navedeno da će predstavnici oba udruženja upoznati svoje članove o ovoj izjavi, te svojim aktivnostima apelovati na njih da ih se pridržavaju i ponašaju se u skladu sa sportskim duhom i istinskim navijačkim principima.\n“Obaveza svih je i čuvanje gradske i privatne imovine, te poštovanje različitih navijačkih stavova. Svi oni koji u narednom periodu budu uništavali gradsku ili privatnu imovinu treba da odgovaraju u skladu sa zakonom”, navedeno je u izjavi.\nIduće sedmice nastavlja se Superliga Srbije, sve utakmice će biti u direktnom TV prenosu


Večeras počinje festival folklora u Bergami\nNaslovnica Novine Večeras počinje festival folklora u Bergami\nKulturno-umetnička društva sa Balkana predstaviće se večeras u turskom gradu Bergami na tradicionalnom Festivalu, koji na obalama Egeja organizuje poznati turistički radnik iz Novog Pazara Besim Biberović.\n„Drago mi je što i ove godine okupljamo različita društva, preplićemo kulture i tradicije, predstavljamo ovde u Turskoj ono što je najvrednije na Balkanu, a to su naše različitosti. Svaki kraj ima različitu i zanimljivu nematerijalnu zaostavštinu“, rekao je Biberović za Regionalnu televiziju.\nOn objašnjava da je ove godine odlučeno da se jedno festivalsko veče organizuje u Bergami, kako bi se deca i omladina upoznali sa kulturnim, istorijskim i turističkim vrijednostima ovog grada.\nZa sve učesnike sinoć je Mersut Ergin, gradonačelnik Sarimsaklija, gde su smešteni, organzovao prijem.\n„Zahavljujući festivalima, koje organiizuje gospodin Biberović, mi svake godine imamo sve više turista s područja Balkana, posebno iz Srbije. Drago nam je što smo postali presonica prožimanja različitih kultura“, istako je Ergin.\nOvo je treći Međunarodni festival folklora za decu i omladinu, a prethodna dva organizovana su u Sarimsakliju i Ajvaliku.\nOrganizatori su odlučili da ove godine mjesto održavanja manifestacije bude zanimljivi istorijski ambijen Bergame.\nReč je o gradu koji je nastao još u praistorijsko vrijeme, gde se nalaze brojna arheološka nalazišta i istorijski spomenici iz vremena jonske, rimske i vizantijske civilizacije. Jedna od najvrednijih građevine je amfiteatar iz vremena kralja Atila I.\n„Deca koja učestvuju na ovogodišnjem festivalu obišla su i brojne znamenitosti u Sarimsakliju i Ajvaliku, poput Rajskog brda, Šejtan sofre, gde su doživeli nezaboravni zalazak sunca, kao i grčko ostrvo Džunda. Krstarenje Egejom će, kako kažu, mnogima ostati u sećanju“, objašnjava Biberović.\nNa obalama Egeja živi oko 300 hiljada ljudi koji imaju veze sa Balkanom ili im je poreklo iz tih krajeva, a svake godine veliki boj njih prati festival.


Realizirana volonterska akcija „Let's do it - Milion sadnica za 1 dan“ - Radio Velika Kladuša\nRealizirana volonterska akcija „Let's do it – Milion sadnica za 1 dan“\n„Let's do it – Milion sadnica za 1 dan“, naziv je velike volonterske akcije sadnje drveća koja je i ove godine krajem oktobra realizirana širom Bosne i Hercegovine. S obzirom na loše vremenske uslove na dan kada je bila zakazana globalna akcija, ova aktivnost na području Velike Kladuše je realizirana u ponedjeljak, 03. novembra…\n„Let's do it – Milion sadnica za 1 dan“, naziv je velike volonterske akcije sadnje drveća koja je i ove godine krajem oktobra realizirana širom Bosne i Hercegovine. S obzirom na loše vremenske uslove na dan kada je bila zakazana globalna akcija, ova aktivnost na području Velike Kladuše je realizirana u ponedjeljak, 03. novembra.\nAkcija koja je posvećena prvenstveno pošumljavanju šumskog zemljišta, ali i sadnji drveća u parkovima, drvoredima, dvorištima i slično, na području Velike Kladuše provedena je na lokalitetu Hresna gdje je posađeno 1.000 sadnica javora.\nUz radnike Šumsko-privrednog društva „Unsko-sanske šume“, podružnice „Šumarija“ Cazin, u akciji su učešće uzeli i učenici III razreda Poljoprivredne škole „Druge srednja škola“ sa profesorom Husnijom Kudićem , te lovci Udruženja lovačka organizacija Velika Kladuša, Lovačka sekcija Trnovi. Svoj doprinos akciji dao je i općinski načelnik Edin Behrić i njegov savjetnik, te koordinator akcije „Let's do it“ za područje općine Velika Kladuša. Članovi Lovačke sekcije Trnovi su pripremili lovački gulaš za sve učesnike akcije koji je bio serviran u Ribarskoj kući.


Izložbom na Trgu republike obeležen Dan pobede – slike koje se ne mogu zaboraviti\nIzvor: RTS, 09.Maj.2020, 14:03\nNa Trgu republike u Beogradu postavljena je istorijska i dokumentarna izložba posvećena oslobađanju istočne Evrope od nacizma u periodu od 1944. do 1945. godine.\nSlike koje se ne mogu zaboraviti nisu samo na izložbi posvećenoj 75. godišnjici velike pobede, već i u glavi Gojka Rončevića. Svedoče o dečaku koji je preživeo logor za decu, Jastrebarsko.\n"Jedini dečiji logori u svetu bili >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << su u NDH. Zahvaljujući Partizanima 1942. godine početkom septembra, oni su oslobodili logor u kome sam ja bio, ja sam došao u Beograd, iz Beograda u severni Banat, tu sam dočekao oslobođenje zahvaljujući braći Rusima", rekao je Rončević.\nNa Spomen-ploču poginulim vojnicima Crvene armije u Beogradu položeno je cveće uz poruku da treba da budemo ponosni na pretke i to što smo bili na pravoj strani kada se svet borio protiv najvećeg zla u svojoj istoriji.\n"Deveti maj 1945. godine jeste jedan od najsjajnijih i najslavnijih datuma u istoriji čovečanstva, datum kada je srušeno zlo. Toga dana rame uz rame srpski i ruski narod koji su zajedno izvojevali tu pobedu, zajedno i sa drugim narodima, ali ističem namerno srpski i ruski, jer su zajedno oslobađali našu otadžbinu, a Crvena armija dalje ka Berlinu oslobađala ostatak Evrope", rekao je Nikola Selaković, generalni sekretar predsednika Srbije.\nOvo je veliki dan za Evropu i Srbiju koja je u okviru nekadašnje Jugoslavije podnela veliki teret, kaže šef diplomatije.\n"Podsetiću da je bivša Jugoslavija bila treća po broju žrtava u odnosu na broj stanovnika, posle Poljske i Sovjetskog Saveza. Najveći deo žrtava su, nažalost, činili Srbiji. U svetu je veoma vidljiv pokušaj relativizacije i uloga pojedinih zemalja i naroda i relativizacija pojedinih događaja, pa i čak i negiranja zločina koji su počinjeni, zato je naša obaveza da poštujemo sećanja na ove dane", poručio je Ivica Dačić, ministar spoljnih poslova.\nNa pokušaje falsifikovanja istorije, današnja izložba odgovara slikama gde reči nisu ni potrebne, navodi ruski ambasador u Srbiji.\n"Zbog čega ima pokušaja revizije, zna se, cilj je ovih snaga da oduzme suverenitet nezavisnost zemalja i svi znamo da Srbija zemlja gde postoji razumevanje zbog događaja u toku krize u bivšoj Jugoslaviji, na Kosovo pre svega. Mi smo bili zajedno u borbama, zajedno sada, ovo je isto tako veoma teška politička borba, ali izborićemo pobedu i na ovom terenu", zaključio je Aleksandar Bocan-Harčenko, ambasador Rusije u Srbiji.\nZvaničnici su saglasni da se pokušajima revizije istorije treba odupreti.


Rusija uz SAD, Kina u opoziciji\nKina i Rusija danas su uputile različite poruke o tome da li bi Iranu trebalo uvesti dodatne sankcije u vezi sa njegovim nuklearnim programom.\nKineski ministar spoljnih poslova, Jang Djieči upozorio je da razgovor o dodatnim sankcijama komplikuje situaciju pošto otežava eventualno nalaženje diplomatskog rešenja.\nMeđutim, predsednik spoljnopolitičkog odbora ruske Dume, Konstantin Kosačov sugerisao je da je stav Rusije bliži Zapadu. On je izjavio za ruske medije da nedavno lansiranje satelita od strane Irana povećava zabrinutosti da bi Teheran mogao da razvije rakete dugog dometa, koje bi mogle da nose nuklearne bojeve glave.\nU međuvremenu, visoki iranski vojni zvaničnik upozorio je arapske zemlje u Zalivu da ne kupuju američke odbrambene raketne sisteme. Načelnik generalštaba iranske armije, general Hasan Firuzabadi, izjavio je za iranske medije da američke rakete tipa Pejtriot mogu lako da budu onesposobljene.\nIran je nedavno optužio Sjedinjene Države da su unele podele između Teherana i negovih arapskih suseda, planovima o razmeštanju raketnih sistema u regionu Zaliva.\nKritike na račun SAD i od kineskih zvaničnika\nPortparol kineskog ministarstva spoljnih poslova Ma Žaošu izjavio je da američke, kako se izrazio, optužbe i pritisci, u vezi sa trgovinskim i monetarnim pitanjima, neće pomoći da se problemi reše.\nPredsednik Obama je juče prilikom susreta sa demokratskim članovima Kongresa izjavio da njegova administracija namerava da vrši konstantan pritisak na Kinu i druge zemlje da otvore svoja tržišta.\nAmerički privrednici se žale da Kina veštački potcenjuje vrednost svoje valute kako bi dala prednost kineskim kompanijama na stranim tržištima. Peking je međutim do sada odbacivao pozive da revalvira svoju valutu, juan.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: "Srbija će pomagati više nego ikada"\nVUČIĆ SA SRBIMA IZ REGIONA 15. 02. 2020. 14:46 >> 19:46 34\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Beogradu da će Srbija nastaviti da podržava Republiku Srpsku i srpski narod u Crnoj Gori kroz "sve forme koje su zakonito moguće i opravdane".\nTo je Vučić izjavio poslije sastanka sa predstavnicima Srba iz Crne Gore i Republike Srpske.\nOn je najavio da će će biti češći sastanci s predstavnicima Srba iz regiona i ponovio da će im Srbija "više nego ikada" pomagati, ali "uvijek u interesu očuvanja mira, stabilnosti i očuvanja prava naše djece na budućnost".\nPredsjednik Nove srpske demokratije iz Crne Gore Andrija Mandić kazao je da su predstavnici srpskih organizacija veoma zadovoljni današnjim sastankom s Vučićem.\n"Srećni smo što je konstantovano da je snaga srpske solidarnosti pokazala najljepše lice upravo litijama u Crnoj Gori. Kada smo saopštili da smo ugroženi i mi i naša crkva u Crnoj Gori, naš se narod odzavao. Nemamo dileme da će tako biti do kraja, odnosno što rekao Njegoš: 'Svoj svojega nikad puštat neće' ", naveo je Mandić.\nPrema riječima Vučića, "mnogi iz svijeta bi željeli da kažu da Beograd upravlja trenutnim procesima u RS i Crnoj Gori".\n"A gdje je naša krivica oko odluke Ustavnog suda BiH? Kako Beograd može biti kriv za donošenje Zakona o slobodi vjeroispovijesti u parlamentu Crne Gore? Naš posao je i nećemo im dozvoliti da okrive Srbiju i srpski narod", rekao je Vučić.\nVučićev sin inficiran korona virusom\n08. 04. 2020. 17


pink.rs | Vesić: Kredit Evropske investicione banke za kanalizaciju na levoj obali Dunava\nVesić: Kredit Evropske investicione banke za kanalizaciju na levoj obali Dunava\nEvropska investiciona banka odobrila je Beogradu kredit od 35 miliona evra za izgradnju kanalizacije na levoj obali Dunava, a ta je odluka posledica rada i pregovora koji su trajali skoro godinu dana koje je sa svojim timom vodio zamenik gradonačelnika Goran Vesić.\nVesić je kazao da je to sjajna vest za građane koji žive u tom delu Beograda, a da će dodatnih 12,93 miliona evra, koliko će koštati izgradnja kanalizacije na levoj obali Dunava, obezbediti sam grad.\n- U budžetu za ovu godinu već smo obezbedili 4,2 miliona evra od dela koji pripada Gradu, dok će naredne godine biti obezbeđeno 8,73 miliona evra. Želim da se istaknem da je Evropska investiciona banka obezbedila i bespovratna sredstva u iznosu od 1,1 milion evra Gradu Beogradu kao tehničku pomoć za izvođenje i pripremu projekta kanalizacije. Ugovor o tehničkoj pomoći biće potpisan početkom juna kako bi odmah moglo da počne projektovanje kanalizacije - rekao je Vesić.\nKazao je da izgradnja kanalizacije na levoj obali Dunava može da počne u prvoj polovini naredne godine i dodao da je sadašnja gradska vlast prva i jedina koja građanima Beograda koji žive na ovoj obali Dunava, a kojih je preko 150 hiljada, rešava ovaj životni problem.\n- Mi naša obećanja ispunjavamo i to je razlika između nas i naših prethodnika koji su sve ovo mogli da urade, ali nisu - rekao je Vesić i dodao da je zahvalan Direkciji za građevinsko zemljište i izgradnju grada Beograda i Beogradskom vodovodu i kanalizaciji na velikim naporima da se ovaj projekat realizuje.


Ćazim pretukao Mandu u Beogradu, seo u "ferari" i pobegao! – Nadlanu.com\nĆazim pretukao Mandu u Beogradu, seo u "ferari" i pobegao!\nObjavljeno 26. okt 2013. / 09:41:42\nOsmani se u 17.25 sati u beogradskom hotelu "Zira" žestoko posvađao sa Popovićevom, a potom fizički nasrnuo na nju i pretukao je. Osmani se zatim svojim crvenim "ferarijem" izgubio u nepoznatom pravcu, saznaje ALO.RS u policiji.\nOsoblje hotela čulo je galamu iz sobe, nakon čega je pozvalo organe reda.\n– Policija je odmah otišla na lice mesta, ali nije pronašla Osmanija, pa je za njim raspisana potraga – kaže naš izvor iz policije.\nOsmani je domaćoj javnosti postao poznat po navodnoj ljubavnoj vezi sa pevačicom Natašom Bekvalac, a njegovo ime dovođeno je u vezu i sa batinama koje je pevačica Ana Nikolić dobila od Mande Popović. Ona je početkom ušla u sobu Nikolićeve u hotelu “Maestral” u Budvi i nasrnula na nju, zbog navodnog prozivanja Popovićeve i viđanja sa Osmanijem.\nALO.RS je povodom ovog incidenta pokušao da stupi u kontakt sa Osmanijem, ali se on nije javljao na brojeve telefona poznate našoj redakciji.\nOsmani je domaćoj javnosti postao poznat po navodnoj ljubavnoj vezi sa pevačicom Natašom Bekvalac, a njegovo ime dovođeno je u vezu i sa batinama koje je pevačica Ana Nikolić dobila od Mande Popović. Ona je početkom ušla u sobu Nikolićeve u hotelu „Maestral“ u Budvi i nasrnula na nju, zbog navodnog prozivanja Popovićeve i viđanja sa Osmanijem.\nćazim osmani feliksmanda popović\nFRKA U ZVEZDAMA GRANDA: Zorica htela fizički da se obračuna sa Bosancem\n10 lekova protiv bolova koji se kriju u kuhinji\nPROGOVORIO ĆAZIM OSMANI: Otkrio istinu o druženju sa Teodorom i poslao poruku njenim…\nĆAZIM OSMANI ODLUČIO: Oženiću Ninu čim se razvede od Leke!\nBIJE REDOM: Ćazimova Manda nalupala još jednu pevačicu


Moskva: Marš sećanja za Nemceva\nBoris. Marš sećanja\nDesetine hiljada ljudi marširalo je ulicama Moskve u pomen ubijenom opozicionaru Borisu Nemcovu noseći transparente na kojima, između ostalog piše, “Heroji ne umiru”, "Umro je za budućnost Rusije" i "Plašili su te se, Borise". Marš u samom centru ruske prestonice okončan je bez incidenata.\nFotogalerija sa ulica Moskve\nMarš žalosti za Borisa Nemcova u Moskvi\nU centru Moskve se održava posmrtni skup u čast opozicionara Borisa Nemcova, ubijenog nedaleko od Kremlja u petak uveče. Okupljeni građani, kojih kao se procenjuje ima desetak hiljada, nose transparente, cveće, sveće i zastave opozicionog pokreta Solidarnost koji je Nemcov predvodio\n"Policija me uhapsila... Nisam uzvikivao nikakve parole, nisam nosio\ntransparente. Uhapsili su me samo zbog majice. Sada me vode u\npolicijsku stanicu"., napisao je Gončarenko na svom profilu na\nFejsbuku. Ukrajinski poslanik je naveo da nosi majicu s likom ubijenog Nemcova i napisom "Heroji ne umiru".\n"Neko se veoma bojao toga.... Ubili su ga.“, rekao je Porošenko.\n"Politička odgovornost za ovo ubistvo je na vlastima i lično predsedniku Putinu, onima koji su započeli rat vode propagandnu kampanju mržnje, napisao je na Fejsbuku Grigori Javlinski, bivši lider liberalne partije Jabolko.\n"Nemoguće je da se kretao oko Kremlja, a da nije bio pod nadzorom.“, napisao je Navaljni na svom blogu.


Institut za teritorijalni ekonomski razvoj je u okviru projekta "Dijalog o javnim politikama i razvojne aktivnosti za bolju zaštitu životne sredine" izradio studiju "Zaštita životne sredine i ekonomski razvoj na Kosovu".\nU okviru studije predstavljene danas u Prištini obrađene su četiri teme koje su značajne za životnu sredinu, a to su: upravljanje komunalnim otpadom, zaštita šuma, poljoprivreda i zaštita voda i vodnih resursa.\nU studiji se ističe da na Kosovu ne postoji politička partija ili pokret koji bi se bavio ovom tematikom. Ističe se da je svest građana o očuvanju životne sredine na veoma niskom novou.\n"Ono što je opšti cilj projekta jeste doprinos društveno-ekonomskom razvoju opštine na severu kroz trajni dijalog između organizacija civilnog društva i opštinskih vlasti. Specifični cilj projekta jeste doprinos razumevanju javnih politika u oblasti zaštite životne sredine i kako te javne politike utiču na održivi društveno-ekonomski razvoj u ciljanim opštinama", objasnila je Marija Milenković iz Instituta za teritorijalni ekonomski razvoj.\n"Preko 60 posto zakonodavstva oko životne sredine počiva na opštine i druge institucije koje dobro ne obavljaju svoj posao, onako kako je predviđeno zakonom. Nemamo dovoljan broj inspektora i treba podići svest građana bez obzira na njihovu etničku pripadnost, pol, starost. Čak ni poltičari koji dobijaju glasove i imaju pozicje u parlamentu, Ministrastvima nisu dovoljno informisani kako stoje stvari sa životnom sredinom", ističe Morina.\nProjekat "Dijalog o javnim politikama i razvojne aktivnosti za bolju zaštitu životne sredine" finansira Kancelarija Evropske unije na Kosovu u okviru grant šeme za podršku NVO na severu Kosova.\n11.07.2020 “Narod mora da bude obavešten o epidemiološkoj situaciji” (878)\n12.07.2020 Još 35 novozaraženih u srpskim sredinama (667)\n11.07.2020 Na Kosovu još 203 nova slučaja (248)


Ekonomija - datum: 2017-03-19 PROIZVODNJA U MINI-ELEKTRANAMA DUPLO MANJA NEGO LANI, NVO SEKTOR TRAŽI KOREKCIJU PRIHODA\nMHe (shutterstock) Smanjiti naknadu za tajkune DPS-a Naknadu za proizvodnju iz OIE, koju je adekvatnije nazvati „naknadom za punjenje privatnih džepova” svakako treba umanjiti. Kupci struje ne treba da budu „taoci” pogrešne politike Vlade u oblasti energetike, koju kreira tako da se iz džepova potrošača preliva u džepove tajkuna i kompanija bliskih vrhu vladajuće partije, kazala je Ines Mrdović (MANS)\nVlasnici mini-hidroelektrana (MHE) u januaru i februaru proizveli su skoro duplo manje električne energije u odnosu na proizvodnju iz prošle godine, pokazuju podaci Crnogorskog operatora električne energije (COTEE).\n– Iako su od januara 2016. do januara 2017. godine u pogon ušle dvije nove mHE, zbog izuzetno nepovoljnih hidroloških uslova u periodu januar i februar ove godine, proizvedeno je znatno manje električne energije nego prošle godine – kazali su „Danu” iz COTEE-a.\nZa dva mjeseca ove godine četiri firme – Hidroenergija Montenegro, Sinerdži, Igma enerdži i Kronor proizveli su 4,7 miliona kilovat-sati (kVh) električne energije, dok su lani u istom periodu proizveli 8,88 miliona kVh. Razlog za veću proizvodnju u odnosu na plan, tada su bile povoljne hidrološke prilike, zbog čega je Ministarstvo ekonomije, koje iznos naknade za podsticaj određuje početkom godine, u junu ponovo i to duplo povećalo iznos naknade.\nSada bi, kako smatraju u nevladinom sektoru i opoziciji, iz istog razloga iznos naknade trebalo umanjiti. Naknada za podsticaj proizvodnje iz OIE je u januaru povećana za skoro četiri puta i na računu od oko 50 eura, domaćinstva daju dva eura vlasnicima mini-hidroelektrana. U pitanju su biznismeni bliski vrhu vlasti – Oleg Obradović, Ranko Ubović i Aleksandar Mijajlović iz Hidroenergije, Vuk Rajković, kum Mila Đukanovića, iz Sinerdžija, Predrag Bajović iz Kronora, koji je šura Igora Lukšića, Žarko Burić...\n– Naknadu za proizvodnju iz OIE, koju je adekvatnije nazvati „naknada za punjenje privatnih džepova” svakako treba umanjiti. Kupci struje ne treba da budu „taoci” pogrešne politike Vlade u oblasti energetike, koju kreira tako da se iz džepova potrošača preliva u džepove tajkuna i kompanija bliskih vrhu vladajuće partije – kazala je Ines Mrdović (MANS).\nPrema njenim riječima, naknadu ne samo da treba umanjiti, već bi za crnogorske potrošače bilo najkorisnije da se ukine, pošto oni nijesu dužni da plaćaju bilo čije profite, kada već EPCG kao većinski državna kompanija može da zadovolji njihove potrebe.\nIz Ministarstva ekonomije su kazali da naknadu utvrđuju na osnovu plana, usled čega može doći do odstupanja između prikupljenih i isplaćenih sredstava.\n– Operator tržišta je zadužen i za prikupljanje i za raspodjelu sredstava od naknade, pa samim tim ima i stvarni pregled stanja po tom pitanju. Operator tržišta može pokrenuti inicijativu za promjenu naknade ukoliko ocijeni da je došlo kako do manjka sredstava, tako i do značajnog viška sredstava. Ministarstvo može na osnovu argumentovanih činjenica umanjiti iznos naknade. Takođe, napominjemo da se sredstva, ukoliko preostanu, svakako koriste za istu namjenu za sledeću godinu, usled čega iznos naknade za sledeću godinu u tom slučaju može biti manji – pojasnili su iz resora na čijem čelu je Dragica Sekulić.\nMANS, kako je istakla, već duže ukazuje da Vlada, pod izgovorom dostizanja cilja obnovljivih izvora energije, koji je sama predložila na 33 odsto, omogućava gradnju mHE i vjetroelektrana.\n– Ključnu korist od tih objekata imaju njihovi investitori, odnosno tajkunske i ino kompanije, kojima građani kroz račune za struju plaćaju naknade, kako bi povratili uloženo. Vlada investitorima garantuje subvencije u periodu od 12 godina, a jasno je da im se uloženi novac može vratiti poslije samo nekoliko godina njegovog rada, dok će u ostalom periodu imati čisti profit – pojasnila je Mrdovićeva.\nPrema njenim riječima, Vlada je garantovala i otkup struje proizvedene iz obnovljivih izvora, odnosno obavezala EPCG da je mora otkupljivati.\n– Naredne godine, kada se u rad energetskog sistema uključe dvije vjetroelektrane, pokazaće se da li će državna energetska kompanija zbog toga biti primorana da proizvodi manje struje u svojim objektima, čime bi nesporno bila na gubitku – ukazala je Mrdovićeva.\nFunkcioner SDP-a Adis Balota je naveo da bi resorno ministarstvo, na osnovu istih parametara koji su uslovili povećanje, trebalo da predloži Vladi korigovanje iznosa naknade.\nGrađani plaćaju naknadu za podsticaj od maja 2014. godine. Od tada je vlasnicima mHE isplaćeno oko pet miliona eura. Od tada do danas naknada je uvećana za oko 100 puta, odnosno prvo se plaćalo dva do tri centa na prosječnom računu, a sada blizu dva eura.\nOvim poslom se bavi i sin bivšeg premijera – Blažo Đukanović, koji je lani dobio koncesiju za izgradnju jedne mHE. Planira da gradi još jednu, ali čeka potrebne dozvole.D.M.\nZa dva mjeseca 400 hiljada\nPrema podacima COTEE-a, za dva mjeseca su vlasnici mHE zaradili 407,9 hiljada eura, od čega su građani preko računa za struju platili 233,5 hiljada. Lani je u istom periodu prihod od proizvodnje bio 791,9 hiljada eura.\nHidroenergija je prihodovala 277 hiljada, Kronor 71,6 hiljada, Sinerdži 34,1 hiljadu a Igma enerdži 25,1 hiljadu eura.\nLani su građani platili 2,3 miliona eura za podsticaj, dok je ukupan prihod vlasnika mHE bio oko četiri miliona. Procjena je da će ove godine prihodovati oko 13 miliona eura.


PRAVA STVAR - Unapređuju se odnosi Srbije sa Sjedinjenim Državama - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nPoslednjih meseci čini se da je nova američka javno-diplomatska kampanja urodila plodom. Kampanja - fokusirana na seriju konferencija i kratkih video zapisa emitovanih širom srpskih medija - podsetila je Srbe na njihovu pozitivnu, zajedničku istoriju sa Sjedinjenim Državama, poslala poruku da su partner koji se ceni i da Vašington sluša njihovu zabrinutost. Ankete koje je sproveo CEAS pokazuju da su Srbi pozitivno reagovali na ovu inicijativu. Štaviše, većina javnosti dosledno podržava integraciju Srbije u EU, uprkos nerešenom sporu oko statusa kosovskog pitanja, čije je rešavanje vezano za članstvo Srbije u EU.\nSrbija teži da bude tretirana kao „ravnopravna“ evropska država, umesto da se posmatra kao autoritarna, šovinistička Srbija iz 1999.godine. Mnogi građani veruju da bi posle godina sankcija Ujedinjenih nacija, posleratne obnove i ispunjavanja svojih obaveza prema Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju, zemlji trebalo omogućiti da napreduje na ravnopravnim osnovama sa ostalim zemljama regiona.\nŠtaviše, Beograd je preduzeo konkretne, konstruktivne korake kako bi pokazao da ima za cilj približavanje Zapadu:\nMeđu zemljama Zapadnog Balkana Srbija ima najznačajniji kontingent trupa u multinacionalnim operacijama pod vođstvom EU i UN i institucionalizovala je saradnju sa Evropskom agencijom za odbranu.\nSrbija i NATO su 2018. godine zajedno organizovali terensku vežbu upravljanja posledicama vanrednih situacija, sa 2.000 učesnika iz 40 zemalja.\nSrbija je započela sa sprovođenjem drugog ciklusa Individualnog akcionog plana partnerstva sa NATO-om i održala više vežbi u 2019. sa zemljama NATO-a nego sa Rusijom. Njen Program državnog partnerstva sa Nacionalnom gardom Ohaja jedan je od najboljih u Evropi.\nNakon niza godina nabavke vojne opreme isključivo od Rusije, Srbija sada takođe kupuje oružje od Francuske, SAD-a i Izraela.\nUprkos pritisku Kremlja, Beograd odbija da dodeli diplomatski status tzv. Srpsko-ruskom humanitarnom centru u Nišu, koji je instrument ruske meke moći.\nSrpski predsednik Vučić javno je podržao sporazum u Bosni i Hercegovini iz novembra 2019. godine o formiranju nove vlade i usvajanju programa reformi oružanih snaga u saradnji sa NATO-om.\nNerešena pitanja koja se odnose na Kosovo – u vezi teritorije, manjinskih i imovinskih prava, statusa Srpske pravoslavne crkve, suvereniteta i autonomije - prepreka su daljem napretku. Ona sprečavaju jačanje regionalne stabilnosti. Sjedinjene Države i EU uložile su mnogo vremena i truda pokušavajući da reše zastoj, baveći se pojedinačno svakim otvorenim pitanjem. Međutim, nije bilo jasnog plana, niti određenog vremenskog rasporeda, a očekivanja postizanja brzog uspeha bila su preterano optimistična. Pored toga, geopolitički i domaći faktori mešali su se u tok pregovora.\nNekada obećavajući Briselski sporazum, koji predviđa normalizaciju odnosa Beograda i Prištine, ali ne zahteva da Srbija prizna Kosovo kao suverenu državu, sada je gotovo prazna ljuska. Ključni element sporazuma, Zajednica srpskih opština na Kosovu, nije uspostavljena ni sedam godina nakon dogovora, što uz nedostatak kazne za zločine nad 2.500 Srba i drugih nealbanaca ubijenih tokom rata, intenzivira zabrinutost Srbije za srpsku etničku manjinu, podstiče njene zahteve za održivijim kompromisom i poziva na značajnije učešće SAD. Ipak, i Srbija i Kosovo ističu da žele unapređenje dobre uprave, poboljšanje ekonomskih rezultata, kao i članstvo u EU i jače veze sa Zapadom. To su zahtevni ciljevi čak i u normalnim okolnostima. Međutim, posledice krize COVID-19 učiniće njihovo postizanje još težim.\nRuski uticaj u regionu, zajedno sa sve većim kineskim prisustvom, predstavljaju dalje prepreke napretku. Svaki sporazum između Srbije i Kosova ublažio bi sadašnji ruski pritisak na Srbiju i značajno smanjio negativni uticaj Rusije u regionu. Takođe, to bi umanjilo i uticaj Kine. Moskva preferira status kvo koji sprečava Beograd da umanji svoju zavisnost od Kremlja. Ona koristi srpsku energetsku zavisnost – koja je pogoršana zbog odluke bivšeg predsednika Borisa Tadića da većinu akcija državnog naftno-gasnog preduzeća proda ruskoj kompaniji. Moskva takođe može da koristi svoje mesto u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija da blokira priznavanje Kosova. Kontinuirana zavisnost Beograda od ruske vojne pomoći i bliske veze srpske i ruske pravoslavne crkve, produbljuju uticaj Rusije.\nSa diplomatskom inicijativom Sjedinjenih Država i Evropske unije, okolnosti bi sada mogle biti daleko povoljnije za postizanje kompromisa između Beograda i Prištine, jer posle godina političkih, vojnih i finansijskih ulaganja SAD, EU i NATO-a, bezbednosna situacija u regionu se značajno poboljšala.\nPred Srbijom je još uvek dug put ako želi da konsoliduje svoju demokratiju, izgradi zdraviju ekonomiju, postane članica EU i strateški partner Sjedinjenih Država. Ona mora da nastavi da širi i jača saradnju sa SAD-om i NATO-om i ispunjava svoje obaveze u procesu EU integracija. Srbija treba da se pozabavi opravdanom međunarodnom zabrinutošću zbog nedostatka dobre uprave i slobode medija, kao i smanjem ruskog uticaja. Srpski zvaničnici takođe moraju da usklade svoje nedosledne, izvitoperene, a ponekad čak i neprijateljske narative o Zapadu.\nDa bi dalje poboljšala svoje odnose sa susednim državama u Centralnoj i Istočnoj Evropi, Srbija bi trebalo da zatraži status posmatrača u Inicijativi tri mora i ojača svoje diplomatsko prisustvo u baltičkim državama i Poljskoj, kao i da ponudi svojih 400 km reke Dunav kao bolju vezu sa Inicijativom. To bi doprinelo da Evropa lakše razume poteškoće koje Srbija ima u smanjenju zavisnosti od Rusije. Istovremeno, Srbija bi trebalo da ponovo ojača svoju inicijativu „Mini-Šengen“, koju podržava SAD, iniciranu sporazumom iz novembra 2019. koji su potpisali predsednik Srbije Vučić, predsednik vlade Severne Makedonije Zaev i premijer Albanije Rama, a koja ima za cilj da omogući slobodniji protok robe, usluga, kapitala i ljudi širom Zapadnog Balkana.\nRegionalni lideri bi trebali imati na umu da bi kompromis Beograda i Prištine, koji Beograd može zadržati na putu ka EU i Sjedinjenim Državama, otkočio preko potrebne reformske procese u Bosni i Hercegovini, jer će Banja Luka najverovatnije slediti zapadnu orijentaciju spoljne politike Srbije.\nU budućnosti, zajedničke akcije članova Inicijative mogle bi pomoći smanjenju energetske zavisnosti od Rusije, poboljšanju vojne (i krizne) mobilnosti u Evropi i preduzimanju sveobuhvatne ekonomske, odbrambene i bezbednosne reakcije na povećanje ruskog i kineskog prisustva. Preduslov za dalji napredak biće nastavak pozitivnog, uravnoteženog, ali fleksibilnog pristupa Sjedinjenih Država pregovorima Beograda i Prištine.\nJelena Milić je direktorka Centra za evroatlantske studije, beogradskog think-tanka.\nGeneral-potpukovnik Ben Hodžis je predsedavajući Peršing katedre za strateške studije u Centru za analizu evropskih politika. Njegovo poslednji vojni angažman bio je Komandant Kopnene vojske Sjedinjenih Američkih Država za Evropu (2014-2017)\nEurope's Edge je online časopis koji pokriva ključne teme u debati o transatlantskoj politici. Sva iznesena mišljenja su stavovi autora i ne predstavljaju nužno stav ili poglede institucija koje predstavljaju ili stav Centra za analizu evropskih politika.


BalkanMagazin :: Špekulanti diriguju pojeftinjenjem nafte\npetak, 10. maj 2019 13:02\nCena barela otišla je preterano visoko, vreme je za njenu korekciju na dole, smatra Reutersov analitičar John Kemp, navodeći da je Brent sirove nafte već sa oko 75 dolara po barelu 25. aprila pojeftinio na nešto iznad 70 dolara.\nMenadžeri hedžing fondova počeli su prvi put od početka godine da uvećavaju pozicije na silazne cene nafte, što autoritativni hroničar ovog segmenta na tržištu, Reutersov analitičar John Kemp smatra potvrdom da je cena barela otišla preterano visoko i da je vreme za njenu korekciju na dole, piše magazin Nedelja NNKS.\nHedž fondovi i drugi novčani menadžeri bili su neto prodavci šest velikih ugovora o naftnim derivatima i opcijama u nedelji do 30. aprila, čime je okončani rekordni 15-nedeljni ciklus neto kupovina, piše Kemp. Portfolio menadžeri su, naime, smanjili svoje neto duge pozicije za 17 miliona barela prošle nedelje, nakon što su ih od 8. januara povećali za ukupno 609 miliona barela.\nDugoročne pozicije fondova su na dan 23. aprila nadmašile kratkoročne ugovore u odnosu 35:1 u benzinu, 11:1 u sirovoj nafti i 3:1 u srednjim destilatima, da bi se sada taj odnos nešto smanjio.\nKemp, doduše, navodi da iz fundamentalne perspektive, spot cene nafte i kalendarski rasponi izgledaju spremni za dalji rast cena, pod uslovom da globalna ekonomija izbegne recesiju.\nMenadžeri fondova kladili su se da će sankcije SAD-a prema Iranu i Venecueli u kombinaciji sa ograničenjem proizvodnje od strane Saudijske Arabije uzrokovati da se tržište sirove nafte u drugoj polovini 2019. godine znatno stegne. Tome se dodaje i očekivanje rekordne prerade nafte u SAD uoči špica vozačke sezone i stvaranja zaliha destilata uoči aktiviranja novih IMO pravila za brodska goriva na kraju godine.\nMeđutim, sa toliko špekulativnog novca usmerenog na očekivanju daljeg rasta cena, a tek nekoliko preostalih kratkih pozicija, cene nafte postale su sve osetljivije na korekciju, što pokazuje pad cena Brenta sa oko 75 dolara po barelu 25. aprila, na postojećih nešto iznad 70 dolara, konstatuje Kemp u dopisu dostavljenom i ovoj publikaciji NNKS.


Tag / Stefan Đoković / Vesti online\nSrpski teniser ubedljivo i brzo je savladao Henrija Laksonena u drugom kolu Rolan Garosa.\nĐoković spasava pravoslavnu crkvu u Nici\nKako javljaju francuski mediji, srpski teniser je rešio da se uključi u akciju spasavanja srpske pravoslavne kapele u Nici.\nĐoković: Stefane, Tara, nadam se da ste gledali meč\nNovak Đoković osvojio je 15. Grend slem titulu u karijeri, a sedmu na Australijan openu pobedivši Španca Rafaela Nadala u finalu.\nJelena sa Stefanom i Tarom slala podršku iz Monte Karla (FOTO)\nĐokovićeva supruga je s njihovom decom posmatrala meč preko televizije.\n"Tata, a šta radiš"\nGde Novak okom, tu mali Stefan skokom. Naš as uživa u ulozi oca, a Stefan bi mogao da krene tatinim stopama.\nFOTO: Evo kako Novak puni baterije\nSrpski as Novak Đoković u društvu porodice oporavlja se od povrede koja ga je odvojila od Mastersa u Majamiju.


Saopštenje povodom najave poskupljenja usluge odnošenja otpada u Novom Sadu - Inženjeri zaštite životne sredine\nKonferencija: “Erasmus + otvara vrata”\nUdruženje “Inženjeri zaštite životne sredine” iz Novog Sada je od 17. do 19. jula organizovalo međunarodnu konferenciju “Erazmus+ otvara vrata” u Kongresnom centru “CEPTOR” na Andrevlju. Na konferenciji su učestvovali predstavnici i predstavnice organizacija za mlade sa sedištima u zemljama zapadnog Balkana(Srbija, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Makedonija, Albanija, Kosovo*). Konferenciji su takođe prisustvovali donosioci […]\nEXIT Tribe: Pleme mladih koji se bore za ocuvanje planete\nOvogodisnje 19. izdanje jednog od najboljih evropskih festivala otvoreno je ceremonijom posvecenoj vaznosti ocuvanja planete. Tema EXIT festivala u 2019. godini “TRIBE” oznacava pleme energicnih mladih ljudi kao nosioce velikih promena, koji ce zaustaviti dalje unistavanje zivotne sredine i osigurati dostupnost prirodnih resursa buducim generacijama. Slanjem jasne poruke prilikom ceremonije otvaranja da se dalja […]\nKoalicija 27: Neophodna jača podrška Evropske unije za napredak u oblasti zaštite životne sredine\nBeograd, 4. jun 2019. godine – Povodom Svetskog dana zaštite životne sredine koji se obeležava, 5. juna, Koalicija 27 ističe da je nedavno objavljen izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije u evrointegracijama pokazao da tema zaštite životne sredine i dalje ne zaokuplja dovoljnu pažnju kako šire tako i stručne javnosti, uprkos činjenici da Izveštaj pokazuje slab, […]\n6. 2. 2019. 6. 2. 2019.\nSaopštenje povodom najave poskupljenja usluge odnošenja otpada u Novom Sadu\nNajava izgradnje regionalne deponije u Novom Sadu pozitivan je pomak na koji se dugo čekalo i koji bi značajno smanjio uticaj štetnog zagađenja na zdravlje Novosađana. Izgradnja regionalne deponije početak je rešavanja problema upravljanja komunalnim otpadom u Novom Sadu i okolnim opštinama.\nNajava da će ova pozitivna inicijativa izgradnje regionalne deponije imati i svoje negativne posledice u vidu poskupljenja cene odnošenja smeća, nažalost, pokazatelj je nedovoljne posvećenosti ovom problemu i svaljivanje tereta na krajnje korisnike, a sve pod plaštom izgovora kako trenutna cena nije ekonomska i da mora doći do povećanja.\nNovosađani svakoga meseca za uslugu odnošenja, transporta i odlaganja otpada na računima objedinjene naplate za komunalne usluge plaćaju 147,90 dinara + 10 % pdv-a = 162,69 dinara po članu domaćinstva. Ova cena usluge je među najskupljim u Srbiji. Da bi se dobila prava slika izdvajanja u ove namene, izdvajanjima kroz objedinjenu naplatu potrebno je dodati i izdvajanja iz budžeta Grada Novog Sada. Naime, usvojenim Predlogom Plana budžeta za 2019. godini, planirano je izdvajanje 344,11 miliona dinara za Upravljanje otpadom. Takodje, Planom subvencija za 2019. Godinu predvidjena su sredstva na ime kapitalnih subvencija za JKP “Čistoća” Novi Sad u ukupnom iznosu od 97,3 miliona dinara.\nKada se zna da se Gradski budžet puni novcima građana i privrede, jasno je da cena koštanja usluga JKP “Čistoće” u realnosti daleko prevazilazi cifru koju vidimo na računima JKP “Informatike”.\nPored toga u Novom Sadu odavno je prošlo vreme predviđeno za reviziju Lokalnog plana upravljanja otpadom i Regionalnog plana upravljanja otpadom, pa je veliko pitanje na osnovu kojih planskih dokumanata se vrše investicije i određuje njihova vrednost.\nSa stručne tačke gledišta investicija od 5-6 hiljada evra po podzemnom kontejneru umesto rešavanja prikupljanja otpada nadzemnim desetinama puta jeftinijim kontejnerima daleko je od racionalnog i ekonomski opravdanog. Pražnjenje podzemnih kontejnera zahteva vozilo koje je duplo skuplje u odnosu na vozilo koje prikuplja otpad iz nadzemnih kontejnera. Na sve to treba dodati i visoke troškove održavanja i popravke podzemnih kontejnera. Podzemni kontejneri opravdani su isključivo u najintenzivnije izgrađenim centrima naselja, gde su ovakva rešenja neophodna usled nedostatka prostora. Postavljati podzemne kontejnere na lokacijama gde postoji dovoljno prostora i gde se mogu postaviti nadzemni kontejneri nije ekonomski opravdano i dovodi do velikih iracionalnih troškova koje plaćaju građani.\nGrađani moraju imati kvalitetnu uslugu, baziranu na efikasnom i racionalnom sistemu koje daje najbolji odnos zaštite njihovog zdravlja i cene koju plaćaju.\nZnačaj zaštite životne sredine i investicija Novosađani su prepoznali još pre 24 godine kada je 28.12.1995. osnovan prvi “Ekološki fond”, koji od tada neprestano od svih Novosađana prikuplja ekološki dinar kroz stavku EKO na računima JKP “Informatike”. Na ovaj način se svake godine prikupi oko 2 miliona evra za zaštitu i unapređenje životne sredine na teritoriji Grada Novog Sada. Kako se prikupljena sredstva troše i koliko su jasni prioriteti investiranja u zaštitu i unapređenje životne sredine u Novom Sadu može se videti na portalu nsekodinar.rs gde je data analiza prihoda i rashoda fonda.\nOno što je očigledno jeste da sredstva za investicije postoje i da ih mahom građani i privreda već izdvajaju, ali da se prioriteti nikako ne podudaraju sa onim na šta se prikuljena sredstva troše.\nZnačaj investicije u Regionalnu deponiju u Novom Sadu je velik i imaće pozitivan uticaja na sve građane Novog Sada, ali i Bačke Palanke, Bačkog Petrovca, Beočina, Žablja, Srbobrana, Temerina i Vrbasa, jer kada Regionalna deponija bude izgrađena na nju će se na bezbedan način odlagati komunalni otpad ne samo iz Novog Sada već i iz svih navedenih opština.\nDa bi se uspostavio efikasan sistem i njegova kontrola, kao i jasni ekonomski parametri, neohodno je da dođe do jasnog odvajanja troškova usluge odnošenja i transporta otpada od usluge deponovanja tj odlaganja otpada. Tek kada je sistem transparentan, jasno razdvojen i kada je uspostavljena racionalna upotreba resursa bazirana na struci i detaljnim analizama, možemo da govorimo o realnoj ceni koštanja odnošenja, transporta i odlaganja otpada i o tome koliko je potrebno sredstava i kako ih obezbediti. Sve dok se ovo nedesi paušalne procene da cene moraju da se povećaju jer se počinje sa poštovanjem zakona i zaštite zdravlja građana predstavljaju veoma lošu poruku, ali i priznanje da se trenutnim načinom upravljanja otpada zdravlje Novosađana narušava.\nOradio: SVET RUŠI MALE HIDROELEKTRANE, MI IH GRADIMO\nError: Error validating access token: Session has expired on Friday, 18-Jan-19 01:55:48 PST. The current time is Monday, 22-Jul-19 03:44:53 PDT.\nRecomendations from youth to decision makers in @EU_Commission and @Europarl_EN Not only one deathline for Western Balkan countries for @EUErasmusPlus #ErasmusPlusOpeningTheDoors @opens2019 @InzenjeriZZS\nWe need 3 Contact Poins in #BosniaAndHercegovina for @EUErasmusPlus program for better information of youth about they possibilities #ErasmusPlusOpeningTheDoors @opens2019 @InzenjeriZZS #SaltoSEE\nRecommendations for KA1 of @EUErasmusPlus Western Balkan euro-peer network as model of knowledge transfer @opens2019 @InzenjeriZZS #SaltoSEE @FondacijaTempus #ErasmsusPlusOpeningTheDoors\nAndrej Troha from #SaltoSEE presenting posobilities for #youth from #WestBalkan in @EUErasmusPlus program #FruskaGora @InzenjeriZZS @opens2019


Uto, Septembar 7, 2021 - 15:40\nROVČANIN U POSJETI JPU „ĐINA VRBICA“: EPCG DONIRA SANITETSKU OPREMU\nElektroprivreda Crne Gore je, polazeći od čvrste usmjerenosti ka društveno odgovornom poslovanju, uz puno razumijevanje za teškoće s kojima se naša zemlja suočava u pogledu jačanja kapaciteta za zaštitu i očuvanje zdravlja tokom pogoršane epidemiološke situacije, istrajna u namjeri da pruži pomoć javnim ustanovama, s naglaskom na one u kojima borave djeca.\nShodno takvom opredjeljenju, izvršni direktor naše kompanije, Nikola Rovčanin, danas je, na sastanku sa Bojanom Razić, direktoricom JPU „Đina Vrbica“ iz Podgorice, ovoj instituciji uručio donaciju u vidu sanitetske opreme.\n„U više navrata smo govorili o odlučnosti EPCG da se pozicionira kao društveno odgovorna kompanija. Takvo držanje dolazi do izražaja naročito u ovako osjetljivom trenutku, kada se Crna Gora suočava sa raznorodnim efektima pandemije Covid-19. Naš primarni cilj, s obzirom na polje djelovanja, jeste razvijanje energetskog sektora, ali nikada nećemo izgubiti iz vida potrebe građana i javnih ustanova bez kojih je nemoguće zamisliti svakodnevicu. Ova donacija je samo jedan u nizu pokazatelja dobre volje Elektroprivrede, ali i spremnosti vaspitno-obrazovnih institucija da se prilagode izazovima sadašnjice“, kazao je Rovčanin.\nS druge strane, direktorica Bojana Razić je saopštila da je „zahvaljujući dobroj saradnji sa izvršnim direktorom EPCG, gospodinom Nikolom Rovčaninom, našoj ustanovi donirana sanitetska oprema. Ovaj gest dobija naročito veliki značaj kada se ima u vidu stanje u kome se trenutno nalazi naš vaspitno-obrazovni sistem, u kontekstu suočavanja sa epidemiološkim rizicima“, istakla je Razić.\nNadovezujući se na činjenicu da je JPU „Đina Vrbica“ uključena u realizaciju međunarodnog programa „Eko-škola“, koji za cilj ima razvijanje svijesti o očuvanju životne sredine kod najmlađe populacije, Razić je navela da je sa Rovčaninom dogovoren nastavak saradnje, kroz brojne aktivnosti u okviru teme „Energetska efikasnost“.


Autor: Željana Grković - 13.12.2020\nIzložba “Neven – prvih 140 godina”\nIzložba “Neven – prvih 140 godina” biće otvorena u ponedeljak, 14. decembra, u 11 časova u Kulturnoj stanici “Mlin”. Foto: Fejsbuk Kulturne stanice “Neven” je najstariji list za decu u Srbiji, a izložba će biti prikazana kao razvoj lista, od …\nAutor: Valentina Doderović - 13.12.2020\nOtvaranje izložbe “Otključano iz duše”\nU ponedeljak, 14. decembra, od 12 časova u Kulturnoom centru LAB u Novom Sadu, biće održana izložba radova “Otključano iz duše” koju su pripremili korisnici doma za odrasle i starije “Sveti Vasilije Ostroški – Čudotvorac“ iz Novog Bečeja. Foto: …\nAutor: Milan Damjanović - 15.10.2020\nOvogodišnje 12. izdanje PDP konferencije (Print, Design, Photography) biće održano od 16. do 18. oktobra u Novom Sadu u potpuno drugačijem formatu u odnosu na prethodna izdanja. Foto: PDP konferencija Na ovogodišnjoj PDP konferenciji uč …\nAutor: Milan Damjanović - 09.08.2020\nGrupa mladih volontera započela je krajem jula akciju oslikavanja zida privatne kuće u Sremskim Karlovcima, sa namerom da muralom približe lepotu vojvođanske prirode i tradicije, te da on bude pristupačan turistima i lokalnim meštanima. Foto: …\nAutor: Branislava Kolarov - 17.07.2020\nMaturanti srednje škole za dizajn „Bogdan Šuput“, podmladak novosadske grupe umetnika „Zaum“, udahnuli su novi život čuvenom muralu na uglu Kisačke i Dositejeve ulice. Uz pomoć svojih profesora, a na inicijativu grafičke dizajnerke i koordinatorke …


Kako odabrati igračku za malu decu i bebe? | Super Igračke\nKako odabrati igračku za malu decu i bebe?\nKako da odaberete prave poklone za vaše dete, da ne budu samo igračka koja će ima dosaditi posle par sati igre i završiti na gomili sa ostalima? Ovaj članak nudi neke ideje za odabir igračaka koje će rasti zajedno sa vašim detetom, podsticati ga i negovati njegovo razmišljanje, fizičke, jezičke i socijalno-emocionalne veštine.\nMala deca su u stvari istraživači koji uče radeći. Igra daje vašem detetu odličnu priliku da razvija i vežba nove veštine sopstvenim tempom prateći svoja jedinstvena interesovanja. Igračke i dugi predmeti koje vaše dete ima na raspolaganju mogu izuzetno uticati na njegov razvoj.\nIako može izgledati da bi biranje igračaka za malu decu trebalo da bude jednostavno i lako, kada danas uđete u prodavnicu igračaka, shvatite brzo da nije uopšte tako. Postoji ogroman izbor igračaka koje su razvijene za tržište mališana. Kako birate koje su prave za vaše dete? Kako možete reći koji su kvalitetne, a koji će trajati? Šta će zainteresovati vaše dete duže od nekoliko dana ili nedelja? Ispod su neke ideje za odabir igračaka koje će rasti zajedno sa vašim detetom, podsticati ga i negovati njegov sveukupni razvoj (detetovo razmišljanje, fizičke, jezičke i socijalno-emocionalne veštine).\nSmernice za izbor igračaka za malu decu\nIzaberite igračke koje se mogu koristiti na različite načine.\nMala deca vole da rastavljaju, sastavljaju, izvlače, stavljaju, dodaju i grade. Birajte igračke koje su „otvorenog tipa“ u smislu da vaše dete može da igra mnogo različitih igara sa njima. Na primer, drveni blokovi ili zdepasti plastični blokovi se mogu koristiti za pravljenje puta, zoološkog vrta, mosta ili svemirskog broda. Ovakve igračke podstiču maštu vašeg deteta i pomažu mu da razvije veštine rešavanja problema i logičkog razmišljanja.\nPrimeri: blokovi, blokovi koji se međusobno spajaju, kockice ili čaše i igračke za igru u pesku i vodi\nPotražite igračke koje će rasti sa vašim detetom.\nSvima nam se nekada desilo da kupimo igračku sa kojom se naše dete igra dva dana i nikada je više ne pogleda. Možete se zaštititi od toga tražeći igračke koje mogu biti zabavne u različitim fazama razvoja. Na primer, male plastične životinje su zabavne za mlado dete koje može da napravi kućicu od kutije za cipele, dok starije dete može da ih koristi da odglumi priču koju izmisli.\nPrimeri: plastične igračke i akcione figure, kućice za lutke prilagođene maloj deci, vozovi i kamioni (kao i druga vozila), plišane životinje i lutke\nIzaberite igračke koje podstiču istraživanje i rešavanje problema.\nIgra daje deci priliku da vežbaju nove veštine iznova i iznova. Igračke koje deci daju priliku da nešto shvate sama - ili uz malo podučavanja - izgrađuju njihove veštine logičkog razmišljanja i pomažu im da postanu uporni u rešavanju problema. Oni takođe pomažu deci da razviju veštine prostornih odnosa (razumevanje kako se stvari uklapaju), koordinaciju ruku i očiju i fine motoričke veštine (koristeći male mišiće u rukama i prstima).\nPrimeri: slagalice, sorteri oblika, blokovi, kockice ili čaše, kreativni materijali kao što su glina, vodene boje, bojice ili testo za igru\nPotražite igračke koje podstiču maštu vašeg deteta.\nU trećoj godini deteta, njegova kreativnost veoma raste jer sada može da preuzme ulogu nekog drugog (poput kralja) i zamisli da je nešto (recimo kockica) zapravo nešto drugo (komad torte) . Potražite igračke koje vaše dete može da koristi dok razvija i glumi priče. Igra pretvaranja izgrađuje jezičke i pismene veštine, veštine rešavanja problema i sposobnost redosleda (postavljanje događaja u logički red).\nPrimeri: odeća za oblačenje, blokovi, igračke u obliku hrane i plastični tanjiri, akcione figure, plišane životinje i lutke, vozovi i kamioni, kućice za lutke prilagođene mališanima, alat setovi i dodaci iz „stvarnog života“ kao što je cev od papira za umotavanje „vatrogasno“ crevo za vašeg malog ”vatrogasca ”. Velika kartonska kutija za sve namene je uvek veliki hit za malu decu i besplatna je. Kutije postaju kuće, gusarski brodovi, štale, tuneli - sve što mašta vašeg deteta može da smisli!\nDajte svom detetu priliku da se igra sa "pravim" stvarima - ili igračkama koje izgledaju kao prave.\nVaše dete postaje dobro u razumevanju kako funkcionišu objekti u njegovom svetu - poput daljinskih upravljača za televizor ili prekidača za svetlo. Takođe je zainteresovano da se igra sa "pravim" stvarima, kao što je vaš mobilni telefon, jer je željno da bude veliko i sposobno kao vi. Ovakve igračke pomažu deci da rešavaju probleme, nauče prostorne odnose (kako se stvari uklapaju) i razviju fine motoričke veštine (korišćenje malih mišića u rukama i prstima).\nPrimeri: plastično posuđe i hrana, plastični ključevi, telefon igračka, odeća za doterivanje, muzički instrumenti, metle za decu, krpe, četke i kante za smeće\nUobičajena pitanja prilikom izbora igračaka za decu\nKoje su prednosti zvukova, svetla i muzike?\nMnoge igračke za malu decu su pune dugmadi, poluga, svetla, muzike itd. Često se ove igračke reklamiraju kao „razvojne“ jer igračka ima toliko različitih funkcija. Nažalost, ovo često ima suprotan efekat za dete. Što više igračka radi, to manje vaše dete mora da uradi. Ako vaše dete može da sedi i gleda kako igračka „sama radi“, onda je to verovatno više zabavno nego edukativno. Osim toga, ove igračke mogu biti zbunjujuće za dete koje uči uzrok i posledice. Ako igračka nasumično počne da pušta muziku ili je nejasno koje dugme je učinilo da svetla počnu da trepću, onda vaše dete ne uči koja je njegova akcija (uzrok) proizvela svetla i muziku (posledica). Ukratko, najkorisnije igračke su one koje zahtevaju najviše akcije od strane malog deteta. Što više deca moraju da koriste svoj um i telo da bi nešto funkcionisalo, to više uče.\nMogu li igračke zaista „učiniti moju bebu pametnijom“, kao što često tvrde na ambalaži i reklamama?\nNastavite sa oprezom. Za većinu proizvoda koji navode ove tvrdnje nije dokazano da povećavaju inteligenciju dece. U stvari, bezbedni kućni predmeti (plastične činije za punjenje i odlaganje, jastuci za penjanje i gomilanje da bi se napravila pećina, stara odeća za oblačenje) su često najbolji alati za učenje. Zapamtite, što više vaše dete mora da koristi svoj um i telo za rešavanje problema i razvijanje sopstvenih ideja, ono više uči.\nUkoliko i vi želite da pronađete pravu igračku ili poklon za vaše dete, možete pogledati našu ponudu OVDE.


U ratu u Afganistanu više od 26 hiljada djece ubijeno ili osakaćeno – TVSA.BA\nNedjelja, 26 Juna, 2022 7:14\nNaslovna/Vijesti/Svijet/U ratu u Afganistanu više od 26 hiljada djece ubijeno ili osakaćeno\nPonedjeljak, 23 Novembra 2020, 8:00\nU proteklih 14 godina u ratom zahvaćenom Afganistanu svakodnevno je ubijeno ili osakaćeno prosječno petoro djece, saopćila je humanitarna organizacija sa sjedištem u Londonu Save the Children.\nPodaci UN-a pokazuju da je najmanje 26.025 djece ubijeno ili osakaćeno od 2005. do 2019. godine, navodi Save the Children.\nHumanitarna organizacija pozvala je države donatore da zaštite budućnost afganistanske djece uoči ključnog sastanka u Ženevi, prenio je BBC.\nNasilje raste u Afganistanu usred zastoja u mirovnim pregovorima i povlačenja američkih vojnih snaga. Afganistan je među 11 najopasnijih zemalja na svijetu za djecu, tvrdi Save the Children.\nU 2019. godini, ova zemlja je bila poprište najvećeg broja ubijanja i ranjavanja od svih globalnih sukoba obuhvaćenih u izvještaju ove organizacije, objavljenom u petak. Prošle godine je ubijeno 874 afganistanske djece i osakaćeno 2.275.\nViše od dvije trećine ubijenih i ranjenih prošle godine bili su dječaci, što je rezultat sukoba između vladinih i antivladinih snaga ili improviziranih eksplozivnih naprava u samoubilačkim i nesuicidnim napadima.\nIzvještaj je utvrdio da su škole rutinski napadane u sukobu između afganistanske vlade, uz podršku američkih trupa, protiv talibana i drugih pobunjenika.\nSave the Children navodi da je između 2017. i 2019. bilo više od 300 napada na škole.\n– Zamislite da živite sa stalnim strahom da bi danas mogao biti dan kada vaše dijete bude ubijeno u samoubilačkom ili zračnom napadu. Ovo je mračna stvarnost za desetine hiljada afganistanskih roditelja čija su djeca ubijena ili osakaćena – rekao je Chris Nyamandi.\nTakođer je pozvao vladu Velike Britanije da obaveže sebe i svoje saveznike kako bi izbjegli upotrebu eksplozivnog oružja u naseljenim mjestima.\nAfganistan je poprište višedecenijskih nasilnih sukoba zbog kojih je poginulo na desetine hiljada civila.


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 14.Jun.2018, 09:39\nKosovski predsednik Hašim Tači rekao je, u intervjuu bečkom dnevniku Prese", da je "slučaj" Marka Đurića bio nepotreban i da se tako nešto ne sme ponoviti, kao i da se sa predsednikom Srbije saglasio da je sporazum Beograda i Prištine neophodan.\n"Mi smo mogli ili da reagujemo ili da prihvatimo kršenje našeg suvereniteta. Slike toga nisu bile korisne Kosovu. Tako >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << nešto ne treba da se ponovi i zato moramo da ponovo pokrenemo dijalog sa Beogradom", kazao je on.\nTači je intervjuu za bečki list izneo i tvrdnju da je samit u Sofiji bio prvi takvi samit na kojem je Kosovo bilo zastupljeno kao suverena država".\n"Svi su to pozdravili. Naravno je jasno stavljeno do znanja da Kosovo i sve druge zemlje regiona treba da obave svoje zadatke i nastave reforme, ako žele da pristupe EU", preneo je on.\n"Zaključak su svi podržali, i naše učešće je bilo poštovano. Razumem da je to za Madrid škakljiva tema, ali svako poređenje Španije i Miloševićeve Srbije, kao i Katalonije i Kosova je pogrešno. Imam puno poštovanje za demokratske tradicije Španije. Na Kosovu se dogodio genocid od strane Srbije. Španija je za nas prijateljska zemlja", navodi Tači.\nIzrazio je zadovoljstvo što je predsednik zemlje u regionu, čije stanovništvo je najviše proevropski i proamerički nastrojeno" i istovremeno izrazio žaljenje što je najizolovanija zemlja".\n"Međutim, mi Rusiju ne vidimo kao neprijatelja. Politika Moskve ima više veze sa solidarnošću sa Srbijom, nego sa suprotsavljanjem Kosovu. Očekujem da i Rusija prizna Kosovo, jer bi time Moskva Srbiji pomogla da se oslobodi pogrešnih mitova", kaže on.\nBlic: Tači za bečki list: Slučaj Marka Đurića je bio PROVOKACIJA SRPSKIH VLASTI\nKosovski predsednik Hašim Tači rekao je u intervjuu bečkom dnevniku "Prese", da je "slučaj" Marka Đurića bio nepotreban i da se tako nešto ne sme ponoviti. "Slučaj Đurić je bio nepotreban. To je bila provokacija srpskih vlasti", tvrdi Tači.


Vesti online / Svi komentari / Užas u Austriji: Pronađen mađarski kamion sa oko 50 mrtvih izbeglica\nKad vidis tablice znas i odakle je kamioncic.\nTurska nije Zapad, samo kazem a ti razmisli malo bolje.\nSve NATO države zarađuju od ratova, pa i Turska ima tu svoj veliki interes, slažem se sa tobom. U ovom slučaju je NATO žrtvovao zapadnu Evropu. Iza ove velike invazije stoji neko ko je snabdeo ove migrante dolarima... U svakom slučaju, zapad ih je zaslužio. Zanimljivo je posmatrati ih do koje mere su podređeni USA, ne usude se čak ni da ih pozovu da preuzmu svoj deo odgovornosti u preuzimanju izbeglica ...\nMa ste se bre ti "kao" slazes sa mnom, gde je onda tvoj plusic na moj komentar a cekao sam ga toliko dugo !?


Još od pesama "Gangam Style" i "Harlem Shake" se ne pamti da je neka numera zaludela ceo svet kao što je ovog leta hit "Despacito", koji izvode Luis Fonzi i Dedi Janke, a u remiks verziji i Džastin Biber.\nSVE ZBOG JEDNE DEVOJKE Džastin Biber okačio grb Vojske Jugoslavije na Instagram!\nNIJE DOBRODOŠAO Biberu preti hapšenje u Argentini\nON NE PRESTAJE Zavrteće vam se u glavi od hirova i ponašanja svetski popularnog pevača\nTekst za pesmu je jednostavan, a mnogi na društvenim mrežama navode da nema previše smisla.\nPogledajte kako bi numera zvučala na srpskom jeziku i procenite sami dopada li vam se značenje iste.\nZnaš li da te već neko vreme posmatram?\nPokaži mi put kojim da idem\nSamim razmišljanjem puls se ubrzava\nŽelim da dišem u tvoj vrat, polako\nDa nauče moja usta koja su tvoja omiljena mesta\nZnam da si to mislila\nImam vremena za pokušaje...\nIako je opet pokusala da proda maglu, ovog puta u vezi sa brojem posetilaca na nastupu u Cirihu, snimak do kog smo došli pokazuje šta se zapravo događalo...


Zahvaljujem predsedavajuća, uvaženi gospodine ministre, Predlogom zakona o posebnim uslovima za realizaciju projekta za izgradnju stanova i njegovom primenom obezbeđuju se uslovi za početak izgradnje stanova za pripadnike Ministarstva odbrane, MUP, BIA, lica zaposlenih u Upravi za izvršenje krivičnih sankcija, kao i za penzionisane pripadnike bezbednosnih službi.\nAmandman koji sam podneo na Predlog ovo zakona ima za cilj sagledavanja uticaja zakona sa sveukupnim uticajem na razvoj Republike Srbije. Vlada Republike Srbije predvođena SNS pokreće još jedan od projekata koji pored činjenice da treba da predstavlja projekat od opšteg interesa za jačanje sistema nacionalne bezbednosti takođe realizacijom projekta, izgradnje stanova uticaće na podizanje celokupne privrede, jer će realizacijom projekta biti usmereni zaposleni ljudi iz građevinske operative, kao i domaće firme što i jeste u skladu sa politikom koju promoviše i sprovodi u delo SNS.\nU dosadašnjoj diskusiji smo imali priliku da čujemo suprotne strane, osporavanje ovog projekta uz iznošenje tvrdnji da projekat neće biti realizovan ili će dinamika radova biti dosta sporija, nego što je zakonom predviđeno. Na njihovu žalost, a na sreću ovih građana koji će stanove dobiti SNS i Vlada Srbije će i ovaj kao i sve dosadašnje projekte realizovati.\nPre tri godine imali smo priliku, upravo u ovoj sali slušamo istovetno osporavanje suprotne strane za jedan od projekata koji se tada promovisao, to je leks specijalis za „Beograd na vodi“ i takođe smo slušali da taj projekat neće biti danas. Imamo priliku da vidimo da se „Beograd na vodi“ gradi i da predstavlja motor razvoja grada Beograda, kao i cele Srbije koja menja kompletnu sliku naše prestonice, kao što će izgradnja stanova za pripadnike snaga bezbednosti predstavljati motor promena za sve gradove u kojima budu stanovi građeni.\nAleksandar Vučić i SNS dolaskom na vlast započeli su izlečenje od korupcije i kriminala koje se ustalilo u našoj državi za vreme bivšeg režima, a novac koji se do juče slivao u privatne džepove usmeren je tamo gde mu je mesto u budžet Republike Srbije.\nZato danas možemo da kažemo da ima novca za ponovno povećanje plata, zato danas policija ima nove uniforme, zato danas policija ima nove automobile i zato će i biti realizovan projekat izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti.\nU cilju prihvatanja predložene izmene pozivam kolege narodne poslanike da u danu za glasanje podrže amandman, kao i predloženi zakon. Hvala.\nHvala kolega Zeljug.\nZvonimir Đokić, izvolite.\nZahvaljujem predsedavajući, poštovani gospodine ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, donošenje zakona o posebnim uslovima za realizaciju projekta izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti značajno, veoma značajno je u ovom trenutku, jer je neophodno da bi država sistemski pristupila rešavanju ovog pitanja. Jedan deo vojnih lica koje su 90-ih godina raseljena sa prostora bivših jugoslovenskih republika, već više od četvrt veka stanuje u napuštenim vojnim objektima, a u Srbiji procenjuje se ima ih od 2.500, to je 2.500 porodica, vojnih beskućnika sa skoro 10.000 članova koji čekaju na rešenje stambenog pitanja.\nVojnim beskućnicima, oni sami sebe nazivaju, to su ona lica koja su kao pripadnici JNA početkom 90-ih godina bili dislocirani iz bivših jugoslovenskih republika u Srbiju i Crnu Goru, tadašnju SRJ i koja su tokom dislokacije ostala bez rešenog stambenog vlasništva. Ovi ljudi nemaju status izbeglica, jer nisu izbegli, već su premešteni sa tadašnjim jedinicama JNA na osnovu odluka i sporazuma. Oni čine specifičnu grupu koja je ostala uskraćena za stambeni prostor u privatizaciji, jer je uslov za njihovu predislokaciju bio odricanje ili predaja vlasništva nad nepokretnom imovinom u bivšim jugoslovenskim republikama uz jemstvo da će im biti dodeljeni novi stanovi na prostoru SRJ.\nČin predaje ili odricanja od stanarskog prava koji su ovi ljudi potpisivali je bio uslov mogućnosti za dobijanje stambenog rešenja u Srbiji i Crnoj Gori, a na osnovu Pravilnika o stanovima JNA iz 1991. godine, zajamčen im je prioritet u rešavanju stambenog pitanja. Ubrzo ova prioritetnost je ukinuta, a sa novim pravilnicima oni su dobili status običnih lica bez stana. Do danas njihovo stambeno pitanje nije rešeno.\nSlična sudbina zadesila je i mnoge druge pripadnike snaga bezbednosti koji su pre raspada SFRJ živeli i radili na prostorima bivših jugoslovenskih republika, a danas žive u Srbiji. Radi se o licima koja su ranije u vreme socijalizma izdvajali sredstva od četiri i po do 6% od ličnih dohodaka u vojni stambeni fond čime su praktično delimično ili u celosti otkupili društvene stanove. Danas u Srbiji i dalje veliki broj vojnih beskućnika živi u kasarnama, vojnim školama, klubovima, domovima i drugim objektima, zajednički smeštaj. Neka od dislociranih lica sa svojim porodicama odlučila je da živi u privatno iznajmljenim stanovima i za to od države dobijaju nadoknadu za uvećane troškove stanovanja tzv. UTS dok određeni broj lica živi kod rodbine. Svi oni čekaju na rešenje stambenog pitanje već više od četvrt veka, marginalizovani od strane dosadašnje garniture vlasti.\nDanas se zahvaljujući razumevanju sadašnje vlasti, a pre svega Aleksandru Vučiću i SNS započinje sa sistemskim rešavanjem ovog pitanja veoma značajnog za sveukupni razvoj države, a posebno za sistem odbrane. Hvala na pažnji.\nHvala kolega, Đokiću.\nDame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, na član 1. Predloga zakona o posebnim uslovima za realizaciju projekta izgradnja stanova za pripadnike snaga bezbednosti podneo sam amandman. Ovim amandmanom sam hteo da istaknem da grad Leskovac ima potrebu za izgradnjom stanova za pripadnike snaga bezbednosti koji bi se kupovali pod povoljnim uslovima.\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture je dalo informaciju na osnovu sprovedenih anketa u Ministarstvu odbrane, MUP na teritoriji Grada Leskovca.\nInformacija ima sledeći karakter. Među pripadnicima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije na teritoriji Grada Leskovca 128 pripadnika je bez ikakvog stambenog objekta, a 53 sa neodgovarajućim stambenim objektima, što je ukupno 181 pripadnik snage bezbednosti sa nerešenim stambenim uslovima. Kod pripadnika MUP 373 pripadnika je saglasno kupovini stana po povoljnijim uslovima, a među njima je 149 bez rešenog stambenog pitanja.\nGrad Leskovac je spreman da uđe u projekat izgradnje stanova i poseduje ovog momenta dve lokacije spremne za izgradnju, od kojih je jedna komunalno opremljena. Za obe lokacije postoje planska dokumenta tako da je moguće izdati lokacijske uslove i građevinsku dozvolu.\nPoštovani ministre, želim uspeh u realizaciji ovog projekta, a poštovane kolege pozivam da glasaju u danu za glasanje, da podrže ovaj amandman, kao i sve zakone koji su na dnevnom redu. Hvala.\nPoštovani ministre Stefanoviću sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, kao što svi znamo, Grad Niš je jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije i predsednika Republike Srbije, gospdoina Aleksandra Vučića i u pogledu izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti.\nNakon anketa koje su sprovele kolege iz nadležnih ministarstava, pokazala se potreba za izgradnjom oko 2.400 stambenih jedinica na teritoriji Grada Niša.\nMi smo kao grad predložili dve lokacije za prvu fazu koja može odmah da počne da se gradi, lokaciju kasarne „Stevan Sinđelić“ u naselju Nikola Tesla. Tu su nekada građeni stanovi za mlade naučne radnike, osam lamela sa oko 400 stanova, ali je planom generalne regulacije ostavljena mogućnost za još jedan blok.\nPrema idejnom rešenju koje je urađeno, ovde bi trebalo da se izgradi 188 stanova. Lokacija je skoro spremna. Neophodno je završiti parcelaciju, što mi sada upravo radimo, a nakon toga će investitor, a to je Republika Srbija, pokrenuti proceduru dobijanja dozvole. Očekuje se da taj proces, kao i proces određivanja izvođača, se završi negde u septembru mesecu ove godine i da tada krene izgradnja.\nMislim da ćemo biti prvi u Srbiji gde će početi gradnja, mi ili Grad Vranje. Nama kao gradu ostaje obaveza izgradnje nedostajuće infrastrukture u smislu vodovoda, kanalizacije, saobraćajnice, toplovoda, telekomunikacione mreže. To će se raditi paralelno sa izvođenjem radova i očekujemo da ovaj naš deo bude gotov sledeće godine, a nadamo se iskreno da će i tada stanovi biti gotovi, jer Grad Niš je spreman za ovaj posao.\nZa drugu fazu je predložena lokacija poligon Ardija, sastavni deo kasarne „Knjaz Mihailo“, nekadašnja Pantelejska kasarna. To je lokacija koja otvara mogućnost završetka Somborskog bulevara i spajanja od Pantelejske crkve do Eko pumpe. Uz bulevar će se otvoriti oko 20 hektara zemljišta koje je namenjeno po generalnom urbanističkom planu za stanovanje srednjih gustina, kao i za izgradnju pratećih sadržaja kao što su vrtići, škole, dom zdravlja.\nU ovom trenutku je u toku izrada planskog akta i rešavanje imovinskih odnosa sa Vojskom Republike Srbije. Nakon završetka ovoga ići će se u arheološka istraživanja, jer postoji indicija da se u jednom delu ove lokacije nalaze arheološka nalazišta.\nNakon završetka ovog ispitivanja, uslediće projektovanje, kako samih stanova, tako i sve neophodne infrastrukture. Očekuje se da to bude gotovo u 2018. godini i prvoj polovini sledeće godine, a da se nakon toga na ovoj lokaciji krene i sa izgradnjom ostalih potrebnih stanova. Hvala.\nPodneo sam amandman na Zakon o posebnim uslovima za realizaciju projekta izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti u smislu da on doprinese većem kvalitetu samog zakona, naravno, ako bude bio prihvaćen od predlagača.\nJa sam ovde prišao sa možda jedne strane, imajući u vidu treću tačku ove sednice, a to je Predlog zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova iz razloga zato što je to jako bitno da bi se ovo realizovalo brzo, kvalitetno, efikasno, tako da praktično od same ideje, pripreme itd. svugde geodezija ima svoje mesto, svoju ulogu. Znači, od starta, od ideje mora se doći do karata, do planova, do podataka na kome se vodi itd.\nDalje, kada se odabere sama lokacija, kreće snimanje sitosenih planova i priprema za izradu planske dokumentacije, odnosno za rešenje izdavanja građevinske dozvole. Kada se izda građevinska dozvola, kreće obeležavanje objekta i praćenje samog toga gradnje.\nPo završetku gradnje sledi snimanje izvedenog stanja i po dobijanju upotrebne dozvole vrši se upis u katastar nepokretnosti u skladu upravo sa Zakonom o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova. To je jako kvalitetan zakon. Mislim da će biti u sklopu ove sednice i usvojen, tako da će jednostavnost i brzina doprineti da se ovaj zakon o posebnim uslovima za realizaciju projekta izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti kvalitetno završi.\nKada se stanovi završe i kada se izvrši otkup stanova, kreće i dalje posao praćenja samog objekta, tako da sam postupak o izgradnji stanova za pripadnike snaga bezbednosti jednostavno u velikoj meri zavisi od geodezije i privatne i državne kako će ona funkcionisati i raditi. Zahvaljujem.


Holandska banka ING Group menja radnike robotima - SMT\nHome » Posts » Holandska banka ING Group menja radnike robotima\n10 October 2016 | Automatika/Robotika, Biznis, Popularan\nHolandska banka ING Group najavila plan otpuštanja 5.800 zaposlenih koje će u okviru digitalne tranformacije kompanije, zameniti digitalna bankarska platforma\nPrema najavama holandske banke koja posluje u okviru ING Grupe, kompanija planira digitalnu transformaciju koja će doneti uštede od oko 900 miliona evra na godišnjem nivou. U okviru ovog procesa reorganizacije biće otpušteno oko 7.000 zaposlenih, od kojih će njih 1.200 biti premešteno na druga radna mesta, dok će otkaz dobiti čak 5.800 radnika kompanije.\nTokom procesa digitalne transformacije ING Grupe, kompanija će uložiti blizu 800 miliona evra za razvoj jedinstvene i centralizovane digitalne bankarske platforme, preko koje će pružati usluge svojim klijentima. Tokom implementacije i finih podešavanja sistema uz inicijalnu investiciju u razvoj platforme, ING Grupa planira da uloži blizu 2 milijarde evra.\nNajveći broj otkaza planiran je za ogranke kompanije u Holandiji i Belgiji, gde će broj ekspozitura biti smanjen za polovinu, odnosno sa 1.200 na 650. Banka se odlučila na ovakav korak upravo iz razloga razvoja tehnologije i potrebe klijenata za brzim i pouzdanim servisima na koje su korisnici navikli koristeći usluge digitalnih kompanija i e-usluga.\nSlične planove najavljuje i nemačka Commerzbank, koja do 2020. godine planira da digitalizuje čak 80% svog poslovanja i u sklopu tog procesa otpusti oko 9.600 svojih zaposlenih.


“Isključenje električne energije za nas bi značilo automatsko gašenje firme, jer je za nas struja od vitalnog značaja. Imamo pogon toplog pocinčavanja gdje se kada sa cinkom grije na struju i gašenje bi automatski dovelo do zaleđivanja cinka u kadi i izazvalo bi pucanje kade usljed zaleđivanja cinka, što bi za posljedicu imalo ogromnu štetu”, pojasnio je za portal “Kliks” jedan od radnika firme.\nTeška finansijska situacija, dugovanja plata radnicima, generalni štrajk i najavljeno isključenje struje vrhunac su problema sa kojima se suočavaju radnici ovog preduzeća.\nKrajem decembra prošle godine radnici su stupili u generalni štrajk zbog neisplaćenih 14 plata i 25 neuplaćenih doprinosa za Fond PIO i zdravstvo.\nRadnici ističu da od stupanja u generalni štrajk vlasnici firme i ortačka grupa nisu učinili ništa da spasu firmu.\n“Molimo sve nadležne za bilo kakvu pomoć, jer, uprkos mnogim obećanjima da će nam pomoći, ovo je krucijalan trenutak”, navode radnici u apelu upućenom premijeru Federacije BiH Fadilu Novaliću, predsjedniku Sindikata metalaca Bajri Melezu i drugim relevantnim adresama. Srna\nTagovi: dugenergoinvest dalekovodiradnicistruja


Vlasnik "Spilita" objavio kada počinje uplata sredstava za isplatu potrošača u Srbiji - Infobrif\nObjavljeno 27.05.2019. u 13:07\n„Kao prvo, ništa nismo izneli preko noći, kompletna oprema je u fabrici“, kaže za Prva TV Andrej Hodasevič, vlasnik nedavno ugašene firme Spilit iz Vranja.“Nismo imali subvencije državne subvencije, vodili smo pregovore o tome“, ističe Hodasevič.\nOn se iz Rusije telefonski uključio u program Prva TV kako bi objasnio nedavne događaje i izveštaje medija u vezi sa tom firmom.\n„Obezbeđujemo sredstva potrebna da se isplate kupci i radnici. Od sutra će se krenuti sa uplatom sredstava za isplatu potrošača u Srbiji. Zajedno sa platama koje se duguju radnicima, to je iznos od oko 350 do 400 hiljada evra“, dodaje Hodasevič.\nPrema njegovim rečima, prodaja je obustavljena kako ne bi bilo više kupaca za koje neće biti robe, tako se samo povećava problem. A fabrika je ispunila plan, proizvedena je roba da se pokriju potraživanja kupaca.\n„U ovom trenutku postoje dve stvari, svesni smo da poslovanje u Srbiji nije pozitivno i iznos uložen u poslovanje mnogo je veći od planiranog. Podaci o dugovanjima se trenutno prikupljaju, svesni smo broja kupaca kojima dugujemo, znamo i koliko dugujemo za zarade i radi se na tome da se taj iznos uplati na račun srpske kompanije, a radi se o iznosu od 350 do 400 hiljada evra“, kaže vlasnik zatvorene firme.\n„Pošto sam dosad uložio previše sopstvenog novca, oko pet miliona evra, našli smo ljude koji su zainteresovani da obnove poslovanje Spilita“, kaže Hodasevič.\nVerovatno će biti prodat u toku nedelje, a ime kupca biće objavljeno naknadno, kazao je on i dodao da će u slučaju prodaje fabrike kompanija Holodeks raditi isplatu potraživanja.


Vrhovni vodja Irana odbacio Obamin apel\nVrhovni vodja Irana odbacio je pozive američkog predsednika Baraka Obame za “novi početak” u odnosima dveju zemalja. U svetom gradu Mašhadu u subotu, ajatola Ali Hamenei je istakao da SAD koriste “slogan promene”, ali da ne vidi stvarne promene u američkoj politici prema Iranu.\n"Promena samo u retorici nije dovoljna. Čak nismo videli ni mnogo promena u američkom rečniku. Promena mora da bude autentična. Moramo da poručimo američkom rukovodstvu da su promene o kojima se govori – nešto što je obavezno. Nema izbora, morate da se promenite, jer će vas promeniti Božija volja. Promeniće vas svet” - poručio je Hamenei.\nU snimljenoj video-poruci iranskom narodu, predsednik Obama je u petak izjavio da je predan diplomatiji kako bi se rešile “ozbiljne nesuglasice” izmedju Sjedinjenih Država i Irana. Hamenei je pitao Obamu da li se američki odnos prema iranskom narodu zaista promenio:\n“Da li se vaše naprijateljstvo prema iranskom narodu promenilo? Ima li znakova toga? Da li ste odmrznuli iranska sredstva u svojim bankama? Da li ste ukinuli represivne sankcije? Da li ste prestali da vredjate i optužujete našu veliku zemlju i njene vodje? Da li ste prestali da pružate bezuslovnu podršku Izraelu? Šta se onda promenilo? Amerikanci koriste slogan promena, ali nismo videli promene” – rekao je Hamenei.\nAli Nurizade, director Centra za arapske i iranske studije u Londonu kaže da je pesimista u pogledu bilo kakvog stvarnog napretka u odnosima SAD i Irana.\n“Čak i kada bi predsednik Obama sutra vratio preostala iranska sredstva, ako bi osudio Izrael, povukao sve američke vojnike iz Iraka i Avganistana, a Sjedinjene Države objavile da priznaju Iran kao najmoćnijeg igrača na Bliskom istoku, Hamenei bi imao nove izgovore da spreči nastavak razgovora i odnosa izmedju dveju zemalja, jer je ideja “smrt Americi” nešto što produžava život iranskom režimu”, navodi Nurizade.\nSAD i Iran su u sporu oko nuklearnog programa Teherana, za koji Amerika tvrdi da je samo paravan za razvoj oružja. Iran negira da program ima vojnu svrhu, tvrdeći da je njegov cilj proizvodnja struje. Meir Džavedanfar, analitičar za Bliski istok iranskog porekla, koji živi u Tel Avivu, smatra da će SAD morati da načine značajne ustupke pre nego što iransko rukovodstvo razmotri unapredjenje odnosa sa Vašingtonom.\n“Mislim da, ako Amerika ponudi Iranu nešto što ima istu vrednost ili je vrednije od iranskog nukleranog programa, tada bi Iranci razmotrili otopljavanje odnosa. Možda, ako se prizna uloga Irana u Libanu, Avganistanu, u Iraku… Ali nisam siguran, čak ni u tom slučaju. Mislim da će oni želeti da budu konsultovani kod bilo koje buduće vojne intervencije na Bliskom istoku, bilo kog mirovnog sporazuma u regionu, i želeće da imaju odrešene ruke u podršci Hamasu i Hezbolahu.”\nOba analitičara, medjutim, veruju da je Obama stvorio značajnu dobru volju kod Iranaca obraćajući im se direktno. Ajatola Hamenei, po mišljenju Džavedanfara, ima razloga za zabrinutost. Ono što brine Hameneija je što Obama ima kredibilitet. “To što je predsednik Obama juče uradio, po mom mišljenju, osvojilo je simpatije mnogih Iranaca. Hameneiju će biti veoma teško da ignoriše Obamu”, zaključuje stručnjak za Bliski istok.


Porezni obveznici Federacije BiH u periodu januar – juni 2019. godine uplatili su 2.608.780.781 KM javnih prihoda za koje je nadležna Porezna uprava Federacije BiH.\nU strukturi direktnih poreza za period januar – juni: porez na dobit naplaćen je u iznosu od 210.393.654 KM, a za mjesec juni 24.254.023 KM, porez na imovinu naplaćen je u iznosu od 55.664.598 KM, a za juni 6.870.368 KM. Ostali porezi naplaćeni su u iznosu od 310.443 KM, a za juni 43.064 KM, porez na dohodak naplaćen je u iznosu od 208.875.093 KM, a za juni 33.476.227 KM a naknade i takse naplaćene su u iznosu od 210.286.908 KM, a za juni 30.778.152 KM, saopćeno je iz Porezne uprave FBiH.\nU periodu januar – juni 2019. naplaćeni su doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje, zdravstveno osiguranje i doprinosi za slučaj nezaposlenosti u ukupnom iznosu od 1.785.102.741 KM, a za juni 293.878.361 KM.\nPorezna uprava FBiH poziva radnike koji rade “na crno” da o tome obavijeste Poreznu upravu. Porezna uprava će sve prijave ozbiljno i temeljito razmotriti i po njima postupiti u skladu sa zakonom, svojim nadležnostima i raspoloživim kapacitetima, te poduzeti sve mjere koje joj stoje na raspolaganju kako bi poslodavci izvršili prijavu radnika.


Doljevac: Projekat „Jedan laki kilometar“ za stvaranje pristupačnijeg okruženja za potrebe osoba sa invaliditetom – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti Doljevac: Projekat „Jedan laki kilometar“ za stvaranje pristupačnijeg okruženja za potrebe osoba sa invaliditetom\nDoljevac: Projekat „Jedan laki kilometar“ za stvaranje pristupačnijeg okruženja za potrebe osoba sa invaliditetom\nUdruženje cerebralne i dečje paralize „Sunce“ iz Doljevca, u saradnji sa lokalnom samoupravom Doljevac i niške Gradske uprave, pokrenulo je projekat pod nazivom „Jedan laki kilometar“ za lakše samostalno kretanje osoba sa invaliditetom. Kako kaže predsednik udruženja „Sunce“ Tatjana Stanković juče su imali radni sastanak sa predstavnicima lokalne samouprave Doljevac i članicom Gradskog veća Niša Tijanom Đorđević Ilić koja je predsednik Saveta grada Niša za osobe sa invaliditetom i dogovorena je dalja saradnja u okviru projekta koji će doprineti boljem položaju osoba sa invaliditetom u opštini Doljevac. Projekat je u pripremnoj fazi i Stankovićeva se nada da će resorno ministarstvo odobriti neophodna sredstva za realizaciju planiranih aktivnosti.\nOvaj projekat obuhvata uklanjanje arhitektonskih barijera i stvaranje pristupačnijeg okruženja za potrebe osoba sa invaliditetom i drugih ranjivih kategorija lica u naseljima, a ovim projektom biće obuhvaćeno nekoliko sela u našoj opštini- kaže u izjavi za radio Koprijan predsednica udruženja Tatjana Stanković.\nProjektom je predviđeno obaranje ivičnjaka, rekonstrukcija zakošenih delova pešačkih staza, rekonstrukcija raskrsnica, postavljanje taktilnih polja bezbednosti, postavljanje demontažnih rampi ispred institucija od javnog značaja, a kako projekat sprovode u saradnji sa gradom Niš i prilagođavanje novog podzemnog prolaza. Ovi radovi biće izvedeni u skladu sa tehničkim standardima planiranja, projektovanja i izgradnje objekata, kojima se osigurava neometano kretanje i pristup osobama sa invaliditetom, deci i starim osobama kako bi se podigla bezbednost pešaka i predstavljaju barijeru za samostalno kretanje osoba sa invaliditetom.\nPredlog projekta uputićemo Kancelariji za lokalni ekonomski razvoj i projekte koja će nam pomoći u pogledu verifikacije i obezbeđivanja budžetske pozicije za finansiranje projekta, kao i u obezbeđivanju projektno-tehničke dokumentacije i raspisivanja javnih nabavki za tu namenu- kaže Tatjana Stanković.\nOna je dodala da se nada da će Ministarstvo rada i socijalne politike odobriti sredstva za ovaj projekat, a ukoliko odobre sredstva, planirano je da deo radova finansira i lokalna samouprava Doljevac.\nNosioci projekta su Udruženje cerebralne i dečje paralize „Sunce“ Doljevac, lokalna samouprava Doljevac i grad Niš.


Posebna nagrada za akciju “Crveno-bela krv”\nSportsko društvo Crvena zvezda dobilo je specijalno priznanje za “Crveno-belu krv” kao najuspešnija dobrovoljnu akciju davanja krvi u istoriji Instituta za transfuziju krvi Srbije.\nHumanitarna akcija “Crveno-bela krv” ove godine se održala po 17. put u Medija centru stadiona Rajko Mitić pred meč sa Jang Bojsom. U toku dvodnevne akcije dobrovoljnog davanja krvi u Beogradu, koja je realizovana u saradnji sa Institutom za transfuziju krvi Srbije, ukupno su prikupljene čak 1.488 jedinica jedinice krvi.\nSportsko društvo Crvena zvezda danas je u Skupštini grada Beograda dobilo specijalno priznanje za “Crveno-belu krv” kao najuspešniju akciju davanja krvi u istoriji Instituta za transfuziju krvi Srbije.\nGeneralni sekretar Sportskog društva Igor Milojević istakao je da ljudski život nema cenu i da su zvezdaši, kao i uvek pokazali veliko, humano srce.\n- Kućno vaspitanje svakog zvezdaša je da ima humanosti u sebi, a davanje krvi je jedna od odlika najveće humanosti za spašavanje ljudskih života. Ono što mi je posebno drago je kada vidim veliki broj zvezdaša koji su spremni da daju doprinos, a zavod za transfuziju ima problem jer nema dovoljno obezbeđenog materijala zbog prevelikog broja davalaca. Pokazali smo da je ovaj sistem Crvene zvezde jedna humana priča koja zna da voli, bodri, ali i da ceni svaki život. Kada god bude bilo potrebe, mi smo tu da pomognemo onima kojima je to najpotrebnije jer ljudski život nema cenu – zaključio je Milojević.\n29.09.2020. Eraković još jedan Zvezdin "Orlić" Selektor mlade reprezentacije Srbije Ilija Stolica saopštio je s...\n29.09.2020. Zvezda sa Araratom na Kipru Usled izbijanja ratnog stanja u Jermeniji, UEFA je donela odluku...\n29.09.2020. Upoznajte Ararat, Zvezdinog protivnika u ple-ofu za Ligu Evrope Ekipa Ararata je, baš kao i Crvena zvezda, takmičenje počela od ...\n29.09.2020. Zvezda gradi igru iz defanzive Upravo je reprezentativac Australije učestvovao u najvećem broju...


BEOGRADSKO DRAMSKO POZORIŠTE: Od VEČERAS DOMAĆIN velikog takmičenja teatarskih unija iz čitavog regiona! | Happy BSC portal\nNa velikoj sceni Beogradskog dramskog pozorišta, koja nosi ime doajena našeg glumišta Olivere i Radeta Markovića, danas počinje Prvi RUTA festival.\nBiće to mesto okupljanja najboljih ostvarenja gradskih pozorišta stare Jugoslavije. Tako će (do 6. decembra) na Crvenom krstu svoju produkciju predstaviti teatri iz Srbije, Hrvatske, BiH, Crne Gore, Severne Makedonije i Slovenije.\n"Ogromno je interesovanje publike, stručne javnosti i kolega s celog ovog prostora", kaže, za naš list, Radivojević, uoči otvaranja Festivala.\nOvo je početak umrežavanja koje će imati kontinuitet i kvalitet. BDP će u vreme trajanja festivala biti regionalni pozorišni centar. Festival otvara Jure Franko, velika jugoslovenska ikona, čuveni skijaš i osvajač srebrne medalje u veleslalomu na Zimskim olimpijskim igrama u Sarajevu 1984. godine, sada jedan od najuspešnijih pozorišnih producenata u regionu.\nPrva koprodukcija Regionalne unije teatara već je realizovana: predstava "Ko se boji Virdžinije Vulf" (Ulysses i Beogradsko dramsko pozorište) letos je premijerno izvedena na Brionima, kasnije i u Beogradu, a od sutra je na stalnom repertoaru Beogradskog dramskog.\nInače, prvo "izdanje" svakog narednog festivala biće u Beogradu, potom u ostalim centrima regiona. Festival je revijalnog karaktera, a svako pozorište nastupa sa predstavom po sopstvenom izboru. Jedan od najznačajnijih ciljeva je - kontinuirano prisustvo svih teatara pred publikom celog regiona.


Kik boks klub Bor dobija veće prostorije – RADIO TELEVIZIJA BOR\nKik boks klub Bor dobija veće prostorije\nBOR – Takmičari Kik boks kluba Bor su proteklih meseci ostvarili velike uspehe na državnom prvenstvu i na međunarodnim turnirima. Borani su u seniorskoj, juniorskoj i kadetskoj konkurenciji stigli do medalja, a uspešni su bili i na međunarodnom turniru u Beogradu i Jagodini.\nGradonačelnik Bora Aleksandar Milikić je sa saradnicima posetio ovaj klub i tom prilikom naglasio da je očigledno da dobar i predan rad sa mladi sportistima donosi rezultate, a upravo to se događa u Kik boks klubu Bor. Očekuje se da uskoro prostorije koje su predviđene za treninge ovog kluba budu proširene, čime bi se dobio dodatni prostor za rad sa decom sa posebnim potrebama, prvenstveno sa onima koji imaju autizam i Daunov sindrom, čime je ovaj klub nedavno počeo da se bavi.\nGrad Bor će i u narednom periodu nastaviti da pomaže uspešne klubove iz Bora, posebno one koji rade sa mladim sportistima i od njih stvaraju takmičare koji su uspešni na državnim prvenstvima, reprezentativce koji na najbolji način predstavljaju grad iz koga dolaze.\nTags: Bor, grad bor, kik boks klub bor\nPrevious Pobeda fudbalera Bora, devet medalja za borilačke sportove\nNext Raspisan javni poziv za sufinansiranje sportskih organizacija u Boru


Stara, dobra Evropa - Glas Srpske\nStara, dobra Evropa\nDarko Momić 16.03.2020 23:48\nPredsjednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen objavila je prije dvije večeri da je EU ograničila izvoz medicinske opreme za države van EU i istakla da je izvoz dozvoljen samo uz izričito odobrenje država članica.\n“To znači da ova medicinska oprema može da se izvozi u države koje nisu članice EU samo sa izričitim odobrenjem vlada zemalja članica Unije. Ovo je nešto što smo morali da uradimo zbog zaštite našeg zdravstvenog sistema”, objasnila je predsjednica Evropske komisije. Frau Fon der Lajen poručila je da ta odluka “podrazumijeva solidarnost između zemalja članica kada je riječ o dijeljenju i korišćenju medicinske opreme unutar EU”.\nTim njenim riječima skinuta je maska sa lažnog dušebrižništva Zapada za građane zapadnog Balkana i na vidjelo je izašlo licemjerje “stare, dobre Evrope”. Pokazalo se da svakodnevne izjave i obećanja zvaničnika EU o evropskoj budućnosti ovih prostora nisu ništa više od verbalne brige iza koje se u stvari krije prosto proširena rečenica koja glasi: - Šta nam je obećati!\nIpak, Evropa je svu svoju licemjernost pokazala juče kada je portparol Evropske komisije Erik Mamer izjavio da “u Evropskoj uniji ne postoji zabrana izvoza medicinske opreme, maski i respiratora, već režim dozvola”. Znači, nismo mi zabranili izvoz medicinske oprema potrebne za suzbijanje epidemije virusa korona, već smo uveli posebne dozvole koje “more bit' bidnu, al' ne mora da znači”. Ima naš narod za to prikladniju poslovicu u kojoj se spominje pas i znate već šta, ali zbog pristojnosti koja priliči “Glasu” nije prikladno citirati je.\nElem, suština je da ne treba biti jednako licemjeran, pa zamjeriti zemljama članicama EU što prvo žele da zaštite svoje državljane, jer je i Bog prvo sebi stvorio bradu, ali poslije ovakvog poteza u vrijeme globalne pandemije od koje strahuje cijeli svijet, samo rijetki će zadržati potpuno pozitivan stav prema “evropskim vrijednostima”.\nBilo bi dobro kada bi političari u BiH, a prije svega u političkom Sarajevu, bar izvukli pouku iz riječi frau Fon der Lajen o “podrazumijevanoj solidarnosti između zemalja članica EU”, pa kada bi shvatili da nam je neophodna solidarnost unutar BiH, a ne slijepa vjera u obećanja sa zapada i prizivanje intervencionizma.\nNažalost, prije će biti da će nastaviti sa politikom koja će nas držati na mjestu na kojem je za dobijanje pomoći u teškim vremenima (u ovom slučaju medicinske opreme) potrebna posebna dozvola, nego uvesti unutar EU. Drugim riječima, izborićemo se mi sa koronom i bez pomoći iz Evrope, ali sa političkim korovom ćemo još dugo morati da se borimo.


Poziv u važnom trenutku: Rusija predoseća šta se u svetu sprema (video) - 11.05.2019, Sputnik Srbija\nProslava Dana pobede u Moskvi, prikaz sposobnosti vojske i policije u Nišu, ali i promocija ideje o velikoj Albaniji teme su o kojima smo razgovarali sa... 11.05.2019, Sputnik Srbija\n12:21 11.05.2019 (Osveženo: 22:56 03.08.2021)\nRusija je ostala najdoslednija u obeležavanju Dana pobede, a to nije slučajno jer je Rusija kao slobodoljubiva zemlja najvećom cenom platila svoju slobodu i slobodu Evrope i čovečanstva, izjavio je naš sagovornik u emisiji „Od četvrtka do četvrtka“.\n„Nažalost, ima onih koji žele da pomrače taj dan pobede. Oni su deo snaga koje su se ideološki prikrile, a koje pokušavaju da umanje pobedonosni karakter Rusije. Problematično je što se ideja 9. maja, koja se ogleda u antifašističkoj borbi i karakteru i sprečavanju sukoba između glavnih rivala Nemačke i Francuske, pretvorila u anemičan praznik, gde se govori o prazniku Evrope, a ne o pobedi protiv fašizma, rekao je Kovač.\nOn kaže da, sa ove distance, pojedine političke partije u Evropi kao da zaboravljaju zlo fašizma i smatraju da je to nepovratna prošlost, ali mi prisustvujemo scenama ne samo nevladinih organizacija već i brojnih dominantnih partija koje baštine tradiciju i kulturu vezanu za fašistički i nacistički pokret, i ne nalazi se pravi odgovor za njihovo suzbijanje.\nProblem srpskog naroda je taj što je od Kraljevine Srbije podržavao ideologije koje su ga udaljavale od izvornih vrednosti. Od kraja Prvog svetskog rata baštinili smo vrednosti koje su anacionalne — jugoslovenstvo, komunizam, a sada i evropejstvo.\n„Treba uspostaviti vezu sa svojim korenima. Obradujem se danas kada vidim da mlađe generacije više cene svoje pretke, srpski narod, nego što je to činila moja“, rekao je Kovač.\nNa obeležavanju Dana pobede ruski predsednik pozvao je međunarodnu zajednicu da formira jedinstven sistem bezbednosti kako bi se suprotstavila pretnjama. Profesor dr Mitar Kovač kaže da se sve više ugrožava svetska bezbednost i Rusija predoseća šta se sve sprema.\n„Međunarodne institucije, nažalost, nemaju odgovor da suspenduju one snage koje realizuju militarizaciju Evrope. Pravi se veštačka situacija podele, a linija između Istoka i Zapada jeste magnet za nove vojne snage. Putin se ne boji za bezbednost Rusije i on se ne obraća samo zapadnim liderima već svima koji imaju uticaj na kreiranje ključnih bezbednosnih odluka“, naglašava naš sagovornik.\nDeo kopnene parade koji smo mogli da vidimo na Crvenom trgu bio je okrenut ka strateškim sredstvima u vazduhoplovstvu i raketama. Rusija je, prema mišljenju Mitra Kovača, tu napravila najveći iskorak, a pojedini analitičari govore da je to najmanje jednu deceniju ispred u odnosu na Zapad, i u tom smislu Zapad i zagovara raspoređivanje nuklearnih projektila kratkog i srednjeg dometa u Evropi.\n10 Maj 2019, 21:49\nGeneral-major u penziji kaže da nije slučajno to što se prikaz sposobnosti vojske i policije održao upravo u Nišu — to je poruka da Srbija vojno štiti svoje granice, jer vidimo da Albanija sve otvorenije svojata KiM kao svoju teritoriju.\n„Zabrinjava to što velikodostojnici kao da su gluvi na takve poruke. Parada ne mora uvek da bude megalomanska, i sreća je što uz pomoć Ruske Federacije i sopstvenim kapacitetima imamo nešto novo da pokažemo, što povećava ukupne borbene efektive i sposobnosti VS“, rekao je Kovač.\nNa najavu isporuka tenka T-72, četiri borbena helikoptera Mi-35 i tri transportna Mi-17 iz Rusije do kraja godine, Kovač kaže da će to, uz ono što Srbija ima, biti sasvim dovoljno da se podigne borbena sposobnost, a ukoliko bude trebalo, i odbrani prostor KiM od nekog svojatanja i zaposedanja.\n„Mi nismo decidno reagovali na nekadašnje razgraničenje Albanije i samoproglašene države Kosovo, i sada nam se to pomalo obija o glavu. Tada je trebalo da izvršna vlast izričito navede da ne priznaje promenu granica Srbije na takav način. Nije kasno da se to učini ni sada“, naglasio je profesor dr Mitar Kovač.


Laboratorijski tehničar - Monus\nKompanija Monus osnovana je 1993. godine. Prvobitno se bavila trgovinom robe široke potrošnje na veliko a 1999. godine doneta je strateška odluka o novom razvojnom programu i investiranju u delatnost duvanske industrije.\nKao jedini domaći proizvođač cigareta, svoju popularnost duguje najpoznatijem brand-u Fast, prvom brand-u sa kojim ova kompanija 2002. godine počinje svoju duvansku istoriju i koji obeležava njenu dalju budućnost. Sopstvena fabrika je izgradjena 2005. godine i predstavljala je najmoderniju fabriku u zemlji.\nDanas Monus poseduje modernu i automatizovanu fabriku sa šest proizvodnih linija. Kapacitet za izradu cigareta iznosi 10.000 cigareta u minuti, kapacitet linije za rezani duvan je 4.000 kg na sat, a kapacitet linije za ekspanandovano rebro iznosi 1,200kg na sat. Poseduje savremenu laboratoriju , implementiran QMS –ISO 9001.\nProdajni portfolio kompanije čine brojni brandovi cigarete u nižem-srednjem-premijum segmentu. Dominatnu ulogu čine linije Fast, Monus, De Santis. Kompanija je strateški izvozno orijentisana , a danas u strukturi prodaje 85% učestvuje izvoz.\nKompanija svoj program izvozi na pet kontinenata, sektor prodaje čine duty free i domaće tržište.\nU zemlji naše cigarete možete naći u duty free kanalu prodaje i na domaćem tržištu.\nMisija kompanije je da primenom najsavremenije tehnologije u izradi proizvoda zadovoljimo najviše standarde.\nNaša vizija je da optimalnim ulaganjem u resurse i kvalitet proizvoda ispunimo očekivanja i zadovoljimo potrebe naših potrošača obezbedjujući konstantan razvoj i lidersku poziciju.\nNaša kompanija poseban akcenat stavlja na zaštitu životne sredine. Savremena tehnologija koju koristimo u proizvodnom procesu omogućava da se održi ekološka ravnoteža\nAmbicioznom i perspektivnom timu kompanije potrebno je proširenje, u potrazi smo za stručnim i motivisanim kolegom na poziciji: "Laboratorijski tehničar". Lokacija rada: Inđija.\nPrijatno radno okruženje, otvorena komunikacija i visok nivo kompanijske pripadnosti su vrednosti koje nas karakterišu. Postanite deo tima i učestvujte u kreiranju zajedničke i uspešnije profesionalne budućnosti.\nDobrodošli u Monus, mesto gde se strast i ljubav prepliću i formiraju jedne od najboljih duvanskih proizvoda na svetu!\nLaboratorijsko ispitivanje hemijskih i fizičkih karakteristika duvana i cigareta a prema radnim uputstvima i standardnim metodama\nPriprema uzoraka i opreme potrebne za ispitivanja\nIzrada zapisa o rezultatima merenja i ispitivanja\nEvidenciju stanja hemikalija u magacinu hemikalija i priprema rastvora\nPrimena standarda SRPS ISO 17025 u radu.\nMinimum IV / SSS (hemijskog, poljoprivrednog, biološkog smera)\nPreciznost prilikom laboratorijskih ispitivanja\nPrimenu sistema kvaliteta\nINVEJ - Snaga koja raste!


Pred delegatima više zakonskih prijedloga - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Pred delegatima više zakonskih prijedloga\n14. februara 2020. 9:33\nDom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine trebao bi na današnjoj sjednici razmatrati zahtjev Vijeća ministara BiH da se Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH razmatra po hitnom postupku.\nVijeće ministara BiH ranije je većinom glasova utvrdilo prijedlog tog zakona, čime se provodi Odluka Ustavnog suda BiH.\nDom naroda trebalo da bi da, između ostalog, razmatra Prijedlog zakona o osiguranju depozita u bankama, kao i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH, koje je predložilo Vijeće ministara BiH.\nU prvom čitanju trebali bi se razmatrati: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskoj policiji BiH, predlagača Vijeća ministara BiH.\nPredviđeno je razmatranje više izvještaja, prijedloga zaključaka, delegatskih inicijativa te davanje saglasnosti za ratifikaciju nekoliko sporazuma, ugovora i protokola.\nPrethodni članakPripremite kišobrane: U BiH danas kiša, na planinama snijeg\nNaredni članakTragedija u Gabeli: Traktor usmrtio jednog radnika, drugi povrijeđen