Američke sankcije Turskoj zbog kupovine ruskog sistema ‘S-400’\nRuski sistem "S-400"\nSAD su uvele sankcije Turskoj zbog odluke Ankare da kupi raketne sisteme protivvazdušne odbrane "S-400" od Rusije, što će dodatno zakomplikovati odnose između dva NATO saveznika, prenosi Rojters.\nZvanična Ankara je osudila sankcija kao "ozbiljnu grešku" pozivajući Vašington da preispita svoju "nepravednu odluku."\nSankcije su uvedene Direkciji za industriju odbrane (SBB), njenom predsedniku Ismailu Demiru i još trojici zaposlenih.\nMeđu restriktivnim merama su zabrana izdavanja bilo kakvih dozvola za izvoz u SAD, zamrzavanje sredstava i nemogućnost dobijanja viza za Demira i trojici zaposlenih u SBB-u.\nIako uperene protiv jedne kompanije, nove sankcije SAD prete da naškode turskoj ekonomiji u vreme dvocifrene inflacije i usporavanja ekonomskog napretka usled pandemije virusa korona, ocenjuju analitičari.\nPredsjednik Turske Redžep Tajip Erdogan izjavio je ranije danas da je retorika sankcija uznemirujuća i da od SAD, koje su saveznik Ankare u NATO-u, ne očekuju sankcije već podršku u borbi protiv terorističkih organizacija i drugih oružanih grupa koje imaju planove u regionu.\nErdogan odbacio pretnju EU i SAD sankcijama protiv Turske\nVisoki američki zvaničnik je izjavio da nabavka sistema "S-400" od Rusije i odbijanje Ankare da promeni odluku – nije ostavilo Vašingtonu drugu mogućnost nego da uvede sankcije, prenosi Rojters.\nTurska ja najavila ruski protivvazdušni sistem sredinom 2019. ističući da ne predstavlja opasnost po njene saveznike u NATO-u. Međutim, Vašington je dugo pretio sankcijama i prošle godine je uklonio Tursku iz programa razvoja i korišćenje borbenih aviona F-35.\nIgrnorišući predloge savetnika, predsednik SAD Donald Tramp je dugo odbijao uvođenje kaznenih mera Turskoj do pre nekoliko dana kada je dao zeleno svetlo, navodi izvor dobro upoznat sa ovim slučajem, prenosi Rojters.\n"SAD su jasno predočile Turskoj na najvišem nivou i u mnoštvo prilika da će njena nabavka sistema ‘S-400’ ugroziti bezbednost američke vojne tehnologije i osoblja i omogućiti znatne fondove za ruski odbrambeni sektor," kazao je američki državni sekretar Majk (Mike) Pompeo.\nKristofer (Chrispoher) Fork, pomoćnik američkog državnog sekretara za međunarodnu bezbednost, kazao je novinarima da je Vašington težio da se pronađe rešenje, ali je Ankara to odbila.\n"Ovo nije koji smo lako preduzeli ili svakako brzo," dodao je Ford.\nOvaj potez Trampove administracije pri kraju njenog mandata verovatno će opterećivati odnose Ankare sa novoizabranim predsednikom SAD Džo Bajdenom (Joe Biden), kada preuzme dužnost u januaru.


Za održivi povratak u TK više od 260 hiljada KM - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIBIH I SVIJETZa održivi povratak u TK više od 260 hiljada KM\nPovratnici u 26 Općina u Tuzlanskom kantonu već naredne sedmice mogu konkurisati na Javni poziv koji će objaviti ministarstvo za rad, socijalnu politiku i povratak TK. Po pet povratnika iz svake općine ukoliko ispune uslove, mogu dobiti po šest hiljada konvertibilnih maraka koje mogu iskoristiti kako bi unaprijedili poljoprivrednu proizvodnju ili obrt. I ove godine u okviru Programa održivog povratka u TK obezbijeđena su sredstva u iznosu od 260.200 KM, a danas je utvrđen i Pravilnik na osnovu kojeg će se vršiti odabir korisnika. Definisano je ko može konkurisati, koja je dokumentacija potrebna ali i mnogi drugi uslovi koje povratnici moraju ispuniti.\n“Ovdje se radi o donacijama uglavnom kao i svake godine, sitna i krupna stoka, priključci za mehanizaciju, ili eventualno neka mašina ili oprema za otvaranje obrta. Onima koji se bave obrtom, oni koji žive u urbanim sredima, ali i onima koji žive u ruralnim sredima, koji se bave proizvodnjom i na tržištu to prodaju.”, kazao je Nurdin Muhamedbegović iz ministarstva za rad, socijalnu politiku i povratak TK .\nNakon zatvaranja konkursa, selekcija će se vršiti prema broju osvojenih bodova. Bit će sačinjene dvije komisije od kojih će jedna prikupiti, odabrati i odobriti zahtjeve, dok će druga izaći na teren kako bi utvrdila tačnost informacija koje aplikanti budu naveli u prijavama. Na taj način izbjeći će se eventualne neregularnosti do kojih bi moglo doći.\nVlada TK danas je utvrdila i prijedloge Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju nekoliko osnovnih i srednjih škola u TK. Radi se o izmjenama i dopunama kojima se vrši usklađivanje pomenutih zakona sa Zakonima o osnovnom i srednjem obrazovanju u Tuzlanskom kantonu.\n“Ono što je osnovni cilj ovih izmjena jeste da svi Zakoni budu međusobno usklađeni i da sadrže pravna rjesenja prvensteno u dijelu koji se tiče imenovanja, nadležnosti, sastava i drugih pitanja vezanih za rad školskih odbora, odnosno imenovanja, način rada i nadležnosti vezanih za rad direktora.”, istakao je Fuad Mešanović, pomoćnik ministra obrazovanja i nauke TK.\nDanas je imenovana komisija za zbrinjavanje zaposlenika za čijim radom je prestala potreba u ustanovama osnovnog i srednjeg obrazovanja, kako bi se planirane aktivnosti oko zbrinjavanja tehnološkog viška i davanja saglasnosti na potrebe i raspisivanja konkursa mogle realizirati do početka naredne školske godine.\nPrevious articleU Francuskoj uhapšen Michel Platini\nNext articleOd 1. jula počinje Selektivni program osoba sa autizmom


Održan završni sastanak sa Delegacijom MMF-a: Ministar Mali - Postignuti VAŽNI REFORMSKI CILjEVI | Novosti.RS\npetak, 03. 07. 2020. u 18:35\nMINISTAR finansija Siniša Mali i guvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković održali su danas završni sastanak sa Delegacijom Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), koju predvodi šef Misije Jan Kes Martejn, o sprovođenju aktuelnog aranžmana Instrument za upravljanje politikama („Policy Coordination Instrument“). U pitanju je polugodišnja revizija programa, koja se održava putem video – veze, a koja će biti predmet usvajanja na odboru direktora MMF-a u Vašingtonu.\nNa sastanku je zaključeno da se implementacija aktuelnog aranžmana odvija u planiranim rokovima, kao i da je važno prilagoditi se novonastalim okolnostima zbog pandemije korona virusa.\nMinistar finansija Siniša Mali je istakao da su postignuti važni reformski ciljevi u okviru aktuelnog aranžmana, koji se uspešno sprovodi, kao i da će Vlada nastaviti sa sprovođenjem neophodnih reformi.\nKako kaže, država je dobro reagovala za vreme krize koja je izazvana korona virusom, i spasila je privatni sektor, a sada je važno da ekonomija nastavi da dobro funkcioniše i da se sačuvaju radna mesta. On ističe i da ohrabruju podaci iz prvog kvartala, koji će pozitivno uticati na rezultat na kraju ove godine.\nOni su pohvalili Program ekonomskih mera za podršku privredi i istakli da je među najvećima u evropskim zemljama u razvoju.


Vlade Srbije i SAD počele su pregovore o zaključenju novog Ugovora o izručenju učinilaca najtežih krivičnih djela. Prvi važeći ugovor o izručenju potpisan je još 25. oktobra 1901. godine, a u Vladi je počela prva runda pregovora o zaključenju novog.\nDržavni sekretar Ministarstva pravde Slobodan Homen rekao je da postoji izuzetno dobra saradnja bezbjednosnih institucija SAD i Srbije, istakavši da su u toku velike akcije kada je u pitanju borba protiv organizovanog kriminala i droge.\n"Nije dovoljno da samo bezbednosne institucije i policije sarađuju, već je neophodno da se svi počinioci krivičnih dela izvedu pred sud i budu osuđeni", rekao je Homen.\nOn je ocenio da je spremnost SAD da izručuju svoje državljane Srbiji odraz povjerenja u pravosuđe Srbije. Homen je dodao da u ovom trenutku Srbija o istim ugovorima pregovara s Hrvatskom i Italijom i izrazio očekivanje da će što prije doći vreme da se zaključi jedan takav generalni ugovor sa Evropskom unijom.\nAmbasadorka SAD Meri Vorlik istakla je da su pregovori primjer uspešnih i sve dubljih odnosa dvije zemlje, ali i mogućnost za zajedničko prevazilaženje prijetnji i izazova današnjice.


Kineski kredit za rekonstrukciju termoelektrane ''Kostolac''\nVlada Kine odobrila je Srbiji kredit od 300 miliona dolara, pod povlašćenim uslovima, za rekonstrukciju i izgradnju termoelektrane''Kostolac''. Ovo je saopšteno nakon današnjih razgovora zamenika premijera i ministra unutrašnjih poslova Ivice Dačića sa visokim gostom iz Kine He Guoćiang-om, članom Stalnog k\nVlada Kine odobrila je Srbiji kredit od 300 miliona dolara, pod povlašćenim uslovima, za rekonstrukciju i izgradnju termoelektrane''Kostolac''.\nOvo je saopšteno nakon današnjih razgovora zamenika premijera i ministra unutrašnjih poslova Ivice Dačića sa visokim gostom iz Kine He Guoćiang-om, članom Stalnog komiteta Politbiroa CK KP Kine i generalnim sekretarom Komisije za disciplinu i nadzor.\nMinistar Dačić je ocenio da su ekonomski odnosi sa Kinom u konstantnom usponu i da očekuje ulaganja kineskih kompanija u infrastrukturu, kao i njihovo učešće u privatizaciji i izgradnji industrijskih pogona.\nHe je istakao da su ciljevi posete razmena mišljenja o bilateralnim, medjunarodnim i pitanjima u regionu, kao i jačanje prijateljstva i pokretanje zajedničkog razvoja.\nSledeća ⇨ Senaid Memić: BiH može biti stanica za odlazak kineskih proizvoda u Evropu\nPrethodna ⇦ He Guociang stigao u Beograd i zapoceo dvodnevnu posetu Srbiji


Vojna vežba u Minsku, Belorusija, jun 2017.\nZapadni lideri kritikuju vojne manevre Rusije i Belorusije, predviđene za ovu sedmicu, ističući da je njihov cilj "provociranje" NATO-a i "testiranje" njegove odbrambene moći.\nMoskva odbacuje ove navode, tvrdeći da su vežbe isključivo odbrambenog karaktera.\n"Rusija nas testira i testira u svakoj prilici. Vidimo sve agresivniju Rusiju. Moramo da se suočimo sa tim", izjavio je britanski ministar odbrane Majkl Falon.\nPrema pravilima Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS), poznatim kao "Bečki dokument", države koje izvode manevre sa učešćem više od 13.000 vojnika moraju da o tome unapred obaveste druge zemlje i omoguće dolazak stranih posmatrača.\nRuski i beloruski zvaničnici tvrde da će u vežbama "Zapad 2017" od 14. do 20. septembra učestvovati oko 12.700 vojnika.\nMeđutim, zapadni vojni zvaničnici i eksperti smatraju da će u manevrima participirati mnogo više pripadnika oružanih snaga – i do 100.000.\nU Moskvi ističu da je zabrinutost Zapada neosnovana, naglašavajući da će vežbe biti defanzivnog karaktera, te da ne predstavljaju pretnju po ruske susede, NATO ili Zapad.\n"Ovo su najveći ruski manevri u poslednje četiri godine – sa više od 100.000 pripadnika ruskih i beloruskih oružanih snaga… na granicama NATO. Njihov cilj je da nas isprovociraju, da testiraju našu odbranu i zbog toga moramo da budemo jaki", istakao je Falon.\nPročitajte: Putinov manevar sa 'plavim šlemovima'\nNATO je saopštio da će poslati tri posmatrača na vežbu "Zapad 2017", ali je u više navrata zatražio od ruskih i beloruskih vlasti da omoguće veći nadzor.\nGeneralni sekretar Alijanse Jens Stoltenberg pozvao je Moskvu da bude "potpuno transparentna" podsetivši u intervjuu za BBC da Rusija ima podužu istoriju "prikrivanja" broja vojnika u vežbama i "koristi praznine u međunarodnim dokumentima kako bi izbegla međunarodno nadgledanje".\n"Videli smo ranije da Rusija koristi velike vojne manevre kao masku ili prethodnicu za agresivne oružane akcije protiv svojih suseda. To se desilo 2008. sa invazijom u Gruziji i aneksijom Krima 2014", kazao je Stoltenberg.\nFrancuska i nemačka ministarka odbrane su tokom posete Estoniji prošle sedmice kritikovale Moskvu ističući da želi da demonstrira vojnu moć na granicama EU i NATO-a.\n"Veoma je važno da reafirmišemo naše prisustvo u ovoj situaciji kada Rusija demonstrira strategiju zastrašivanja", izjavila je francuska ministarka Florens Parli.\n"Neupitno je da smo svedoci demonstracije moći Rusa. Svako ko u to sumnja treba samo da pogleda visoki broj učesnika u vežbama 'Zapad': više od 100.000", istakla je nemačka ministarka Ursula von der Lejen.\nRusko Ministarstvo odbrane je saopštilo u subotu da je "zbunjeno izjavama Ursule von der Lejen koja javno iznosi neistine navodeći proizvoljno da će biti angažovano oko 100.000 ruskih vojnika… te govori o prikrivenoj pretnji Evropi".\nPrethodno je u četvrtak rusko Ministarstvo saopštilo da je načelnik Generalštaba Valerij Gerasimov iskoristio sastanak u Azerbejdžanu sa predsedavajućim vojnog komiteta NATO-a Petrom Pavelom da ga uveri da manevri nisu pretnja bilo kome.\nGerasimov je kazao Pavelu da su ove vežbe "dugo planirane i odbrambenog karaktera", te da "nisu uperene protiv bilo koje treće zemlje", preneli su ruski mediji.\nNATO je saopštio da je sastanak u Bakuu "pokazao jasan obostrani interes za održavanjem vojnih linija komunikacije", ali nije precizirano o čemu su dva zvaničnika razgovarala.\nRusija izvodi vežbe "Zapad" svake četiri godine koje se rotiraju sa preostale tri u drugim delovima zemlje.\nBelorusija se graniči sa članicama NATO Poljskom, Litvanijom i Letonijom. U njenom susedstvu je i Ukrajina. Manevri će biti održani i u ruskoj enklavi Kalinjingrad koja se nalazi između Poljske i Litvanije na obali Baltičkog mora.\nRuske vojne operacije u Ukrajini izazivaju sve veću zabrinutost među članicama NATO-a, pre svega bivšim sovjetskim republikama i zemljama nekadašnjeg Varšavskog ugovora.\nRusija je nakon aneksije Krima podržala separatiste na istoku Ukrajine. U sukobima od aprila 2014. ubijeno je više od 10.000 ljudi.\nSevernoatlantska alijansa je zbog toga pojačala svoju odbranu na Istoku, razmeštajući borbene grupe u tri baltičke države i Poljsku – ukupno oko 4.500 vojnika i oficira.


Matija Dedić otvara 22. Internacionalni džez festival u Kragujevcu – Veliki Park\n22. Internacionalni džez festival održaće se u Kragujevcu od 27. do 29. avgusta.\nPreko 40 džez muzičara iz zemlje i inostranstva nastupiće tokom tri\nfestivalska dana. U srcu Šumadije publika će mati priliku da sluša 7\nkoncerata, učestvuje na dve muzičke radionice i da pogleda dodatne\numetničke sadržaje inspirisane džezom.\nU okviru pratećeg programa održaće se dve radionice namenjene publici –\n„Kako se sluša džez“, radionicu vode Ivan Ilić i Vasil Hadžimanov i\n„Balkanski zvuk“, radionicu vodi Damir Imamović.\nOrganizator će sve aktivnosti sprovesti u skladu sa poštovanjem mera\npropisanih u cilju suzbijanja Covid-19 infekcije.\n„Grad Kragujevac doprineo je u značajnoj meri realizaciji našeg projekta\nobezbeđivanjem neophodnih sredstava za njegovo finansiranje.“\nXXII IJFK organizuje „Art Kvart“ uz podršku Ministarstva kulture i\ninformisanja Republike Srbije, Grada Kragujevca, Austrijskog kulturnog\nforuma u Beogradu, Ambasade Danske u Srbiji, Ambasade Republike Hrvatske.\n27. avgust, petak, Svečana sala Prve kragujevačke gimnazije\n28. avgust, subota, Garden stage / Knežev arsenal\n29. avgust, nedelja, Garden stage / Knežev arsenal\n28. avgust, subota, Muzička škola „Dr Miloje Milojević“\nCategories:\tDruštvo, Kragujevac, Kultura, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, Vesti, Zabava\t/ No Responses / by Milan 25 августа, 2021


Ruski avion sa električnim motorom izveo prvi let /video/ - 24.07.2021, Sputnik Srbija\nRuski avion sa električnim motorom izveo prvi let /video/\nRuski avion-laboratorija Jak-40LL sa električnim motorom izveo je prvi let na avio-salonu MAKS 2021, saopštila je Sputnjiku pres-služba Fonda za perspektivna... 24.07.2021, Sputnik Srbija\nHibridni pogonski sklop koji je zasnovan na motoru sa gasnom turbinom i superprovodljivim električnim motorom dopunjuju dva standardna turbomlazna motora. On se sastoji od bloka akumulatorskih baterija, električnog motora, jačine 680 konjskih snaga i pogonske jedinice za njegovo napajanje - turbopropelerskog motora i na njega priključenog električnog generatora. Električni motor je za 5-20% ekonomičniji od svojih pandana zahvaljujući upotrebi visokotemperaturnih superprovodnih tehnologija i kriogenog hlađenja.Ispitivanja hibridne mašine u sklopu letelice počela su u februaru u Novosibirsku.\nrusija, oružje, maks\n22:40 24.07.2021 (Osveženo: 22:55 24.07.2021)\n© Sputnik / Mihail Metcelь / Uđi u foto-galerijuAvion-laboratorija Jak-40LL\nRuski avion-laboratorija Jak-40LL sa električnim motorom izveo je prvi let na avio-salonu MAKS 2021, saopštila je Sputnjiku pres-služba Fonda za perspektivna istraživanja.\nHibridni pogonski sklop koji je zasnovan na motoru sa gasnom turbinom i superprovodljivim električnim motorom dopunjuju dva standardna turbomlazna motora. On se sastoji od bloka akumulatorskih baterija, električnog motora, jačine 680 konjskih snaga i pogonske jedinice za njegovo napajanje - turbopropelerskog motora i na njega priključenog električnog generatora.\nElektrični motor je za 5-20% ekonomičniji od svojih pandana zahvaljujući upotrebi visokotemperaturnih superprovodnih tehnologija i kriogenog hlađenja.\nIspitivanja hibridne mašine u sklopu letelice počela su u februaru u Novosibirsku.


Na izborima 1.700 posmatrača CRTA na 500 biračkih mesta\nArhiva - Glasanje na izborima u Srbiji\nPosmatračka misija organizacije CRTA poslaće na teren više od 1.700 obučenih posmatrača na dan izbora u Srbiji 21. juna, koji će biti raspoređeni na slučajnom i reprezentativnom uzorku od 500 biračkih mesta, najavila je danas ta organizacija.\nKako se navodi u saopštenju, posmatranje izbornog procesa na takvom uzorku omogućiće Crti izveštavanje o toku izbora, poštovanju zakona i izbornih procedura na svim biračkim mestima u Srbiji.\nŠef Misije OEBS-a: Svima potrebni profesionalni mediji\n"Posmatrači, obučeni po najvišim međunarodnim standardima, pratiće kvalitet izbornog procesa na biračkim mestima kao i dešavanja i atmosferu ispred biračkih mesta", navodi Crta.\nS obzirom na to da je zbog pandemije korona virusa produžen rok za prijavljivanje birača da glasaju van biračkog mesta te da se očekuje veći broj birača koji će iskoristiti svoje biračko pravo na ovakav način glasaju, Crta će po prvi put pratiti i ovaj vid glasanja uz pomoć posebno obučenih timova. Takođe, pravni tim Crte pratiće rad Republičke izborne komisije, navodi se.\nPosmatrači će biti na biračkim mestima od trenutka pripreme biračkog mesta za otvaranje pa sve dok članovi biračkih odbora ne objave rezultate izbora za posmatrano biračko mesto.\nHoće li izbori doneti političku stabilnost u Srbiji\nSvi posmatrači Crte, koji će biti na biračkim mestima 21. juna, prošli su sveobuhvatnu obuku po najvišim međunarodnim standardima, kao i više faza testiranja i simulacija izbornog dana.\nPosmatrači su, prilikom pridruživanja posmatračkoj misiji Crte, potpisali i Kodeks ponašanja koji zahteva poštovanje principa profesionalnosti, nezavisnosti, nepristrasnosti, tačnosti i objektivnosti, kao i donošenja zaključaka isključivo na osnovu dokumentovanih i potvrđenih činjenica, kaže se u saopštenju.\nDeo opozicije koji izlazi na izbore očekuje dobre rezultate 21. juna\nDa li je moguć ravnopravniji tretman stranaka u medijima tri nedelje pred izbore?\nPalmer za Glas Amerike: Izborni uslovi nisu idealni, ali bojkot nije rešenje


Nova anketa otkriva: Dva od tri južnjačka republikanca žele se odcijepiti od Sjedinjenih Država -- Plodovi društva -- Sott.net\nČet, 15 Srp 2021 23:08 UTC\nUsred političke podele i stalnih kulturnih ratova, dve trećine republikanaca na jugu Sjedinjenih Država i gotovo polovina demokrata zapadne obale želi da se otcepi od zemlje i formira sopstvenu naciju, pokazuje nova anketa.\nAnketa koju su u sredu objavili Brajt Lajn Voč i Jugov otkriva da veliki deo Amerikanaca iz celog SAD-a želi da se njihova regionalna oblast otcepi od unije, a južni republikanci i demokrate zapadne obale očigledno su najnezadovoljniji statusom kvo.\nUkupno 44% južnjaka podržava secesiju, a 66% republikanaca izražava želju da se Jug rastane sa Vašingtonom. Polovina nezavisnih južnih država takođe je izrazila podršku secesiji, kao i 20% demokrata u regionu.\nPreko zapadne obale (koja je obuhvatala Aljasku i Havaje), bilo je manje želje za odvajanjem, sa ukupno 39% Amerikanaca koji su izrazili podršku secesiji - ali ovde su demokrate najverovatnije želele da se odcepe sa 47%, praćene nezavisni (33%) i republikanci (27%).\nIako su Južna i Zapadna obala bile dve američke regije koje su imale najviše želje da se oslobode, broj je takođe bio visok u ostatku zemlje.\nNa severoistoku Sjedinjenih Država, 34% Amerikanaca reklo je da želi da se otcepi od unije, dok su demokrate i nezavisne vlasti iznosile 39%, odnosno 35%, dok je 26% severoistočnih republikanaca osećalo isto.\nU međuvremenu, oko trećina Amerikanaca u planinskim državama želi da se odvoji od SAD-a, sa republikancima sa 43%, nezavisnima sa 35% i demokratama sa 17%.\nBrajt Lajn Voč opisao je brojeve kao "uznemirujuće visoke", dok ga je novinar Kristofer Ingraham nazvao "najnemirljivijom tačkom podataka koju sam video već neko vreme".\nIako je Ingraham primetio da je većina Amerikanaca koji izražavaju podršku secesiji verovatno samo "partijska signalizacija", on je tvrdio da je "deo razloga što je podrška secesiji toliko visoka u GOP-u taj što partijske elite širom zemlje neodgovorno gaje strasti. bacam se na posao."\nIngrahamova analiza, međutim, nije uzela u obzir veliki broj demokrata i nezavisnih predstavnika širom SAD koji su takođe izrazili podršku secesiji.\nAmerikanci u američkom centru su očigledno najzadovoljniji, a podrška za secesiju je tamo najniža oko 30%.\nPodrška otcepljenju u SAD verovatno neće uskoro pasti, a Brajt Lajn Voč napominje da su brojevi porasli u proteklih šest meseci od juriša na Kapitol od strane pristalica Donalda Trampa 6. januara u znak protesta zbog izbora predsednika Bajdena.\nNajznačajnija secesija u istoriji SAD dogodila se 1860-ih, kada su južne države Južna Karolina, Misisipi, Florida, Teksas, Alabama, Virdžinija, Luizijana, Džordžija, Tenesi, Arkanzas i Severna Karolina raskinule sa unijom i osnovale Konfederativne države Amerike - što je izazvalo američki građanski rat.


Info – Page 330 – Radio KFOR Srpski\nDruga faza kampanje za legalizaciju oružja se nastavlja\nDruga faza kampanje za legalizaciju oružja, koja je započela 15. juna i traje do 17. septembra 2019. godine, ima za cilj da podstakne sve stanovnike Kosova da, ukoliko poseduju, legalizuju svoje oružje, kako bi se obezbedila sigurnost za sve ljude koji žive na Kosovu. Radio KFOR je ovim povodom kontaktirao rukovodioca projekta zaduženog za bezbednosni…\nNacionalni demokratski institut (NDI) poziva da učestvujete u prvom demokratskom multietničkom kampu za mlade koji će se održati u periodu od 6. do 8. septembra, 2019. godine u hotelu Magra u blizini Peći. Svi troškovi učešća su pokriveni od strane NDI-a, uključujući transport, hranu i smeštaj za sve učesnike. NDI će odabrati 40 mladih građanskih…\nMultietnički kamp „Žene u nauci” – sjajno mesto za učenje i druženje\nU organizaciji “Milenijumske fondacije” na Kosovu, u toku je dvonedeljni kamp “Žene u nauci”. Ovaj kamp je okupio sto devojaka srednjoškolskog uzrasta iz svih zemalja regiona kao i iz Amerike. One će tokom trajanja kampa biti u prilici da nauče više iz oblasti tehnologije, inženjerstva, dizajna, umetnosti i matematike. Ono što je svakako značajno jeste…\nKada ste poslednji put posmatrali zvezde? Znate li da je posmatranje zvezdanog neba hobi veoma raširen u svetu? Interesovanje za događaje drugačije od svakodnevnih problema može da bude lekovito, posebno ako su u pitanju čudesne pojave univerzuma, pa predlažemo da se oprobate u posmatranju zvezda. Mlada aktivna Gračanica uz podršku Omladinskog saveta i u saradnji…\nFestival srednjovekovne muzike „Medimus”\nČetvrtu godinu zaredom u prelepom ambijentu atrijuma crkve Svetog Spasa u Prizrenu, održava se „Medimus” festival srednjovekovne muzike. Festival se ovog leta održava od 23. do 25. avgusta u organizaciji Društva prijatelja manastira Sveti Arhangeli kod Prizrena, uz pomoć i podršku u organiziciji od strane Doma kulture „Gračanica” i fondacije „Sveti Arhangeli”. Festival će i…\nGojaznost je još uvek najstariji i najučestaliji metaboločki poremećaj kod čoveka. Gojazne osobe se često osećaju diskriminisano, iako je u prošlosti gojaznost bila smatrana kao simbol bogatstva i plodnosti što je i danas slučaj u nekim delovima sveta. Dva najvažnija faktora i razloga gojaznosti su način ishrane i fizička neaktivnost, pa se može zaključiti da…\nKnjiga protiv filma – debata u organizaciji CSD-a\nIako čitanje knjiga danas nije toliko popularno kao što je to bilo u vremenima pre interneta, pa i televizije, svi oni koji sebi priušte da određene trenutke provedu uz knjigu, shvataju da je to visokokvalitetno provedeno vreme! S druge strane, postoje i oni koji više preferiraju film kao medij, a biraju ga iz mnogih razloga…\n17. Međunarodna omladinska konferencija\nMeđunarodna omladinska konferencija EUROPEAN VALUES FOR THE FUTURE OF SEE COUNTRIES (Evropske vrednosti za budućnost zemalja jugoistočne Evrope) biće održana, od 26. do 30. septembra 2019. godine, u Kruševu, u Severnoj Makedoniji. Tradicionalna međunarodna konferencija, od 2003. godine, okuplja istaknute omladinske lidere, radnike i aktiviste iz regiona (Bugarske, Hrvatske, Francuske, Nemačke, Grčke, Italije, Poljske, Republike…\nTrčanjem i hodanjem do zdravlja\nPozitivan učinak trčanja i hodanja na zdravlje i opšte psiho-fizičko stanje organizma je fantastičan! Kao i za sve druge ljudske aktivnosti i za trčanje se mogu navesti dobre i loše strane. Ali, da bude jasno odmah na početku: pozitivni učinci trčanja i hodanja su višestruko veći, dok su negativni efekti najčešće posledica greške u “konzumaciji”…


'Lundin' investira u Bor\nBeta\t 10. marta 2016. 13:10\nDirektor kanadske kompanije “Lundin Majning” Pol Konibear izjavio je da je izvesno da će ta rudarska firma otkupiti 55 odsto dela istraživačkih prava američkog “Friporta” (Freeport Mc Moran) na projektu bakra i zlata “Čukaru Peki” kod Bora.\nKonibear je u intervjuu borskom listu “Kolektiv” pojasnio da je “Lundin” sa “Friportom” dugo razgovarao kako da zajedno izvedu ovaj proces i uveren je da projekat “Timok” na kome je nalazište “Čukaru Peki” i za američke partnere predstavlja stratešku imovinu.\n“Počinjemo sa gornjom zonom koja će biti rudnik srednje veličine sa visokim sadržajem bakra, a ‘Friport’ ostaje u igri i zajedno sa njima nastavljamo istraživanja u nižoj zoni. Time se, zapravo, ubrzava ceo proces”, kazao je Konibear, koji je i predsednik Lundina.\nAmerički “Friport” je ponudio “Lundinu” 55 odsto udela u “gornjoj zoni” nalazišta za 262,5 miliona dolara, ali pravo preče kupovine ima kanadska kompanije “Reservoir Minerals”, koja je vlasnik 45 odsto.\nU “Lundinu” kažu da će rukovoditi projektom i da se podrazumeva da “Reservoir Minerals” neće primeniti svoje pravo preče kupovine.\n“‘Lundin’ će, prema sporazumu, steći sto procenata ‘Friportovog’ interesa u gornjoj zoni ležišta ‘Čukaru peki’ i 28 odsto ‘Friportovog’ interesa u nižoj zoni. Kanadska kompanija finansiraće sve troškove za razvoj gornje zone, a obezbediće i dodatnih 20 miliona dolara za ugovorene radove u nižoj zoni dok se ne uradi studija izvodljivosti”, objasnio je direktor “Lundina”.\nOn je precizirao da će “Reservoir” zadržati 25 odsto udela u celoj imovini i, što se njih tiče, ništa neće da se promeni, osim što će projekat brzo da se pokrene što je dobro za sve deoničare.\nRanije je objavljeno da je istraživanjem u rejonu “Čukaru peki”, koje su sproveli američki “Friport” i kanadski “Reservoir Minerals”, do sada otkriveno 65 miliona tona rude sa srednjim sadržajem bakra od 2,6 odsto i zlata od 1,5 grama u toni.\nU istraživanje je do sada uloženo oko 60 miliona dolara, a pretpostavlja se da se “Friport” na prodaju udela u pravima na istraživanje u projektu “Timok” odlučio kako bi pokrio deo troškova u ostalim rudnicima zbog naglog pada cene metala na svetskoj berzi.\n“Uslovi rudarenja su vrlo povoljni i srpska vlada pospešuje ulaganja. U Srbiji je mnogo pouzdanih izvodjđača, ekonomija je takođe progresivna, možda ne onoliko koliko u Evropskoj uniji, ali je okruženje veoma ozbiljno i zrelo za izgradnju rudnika”, dodao je on.


Novi trener Rada hvali Zvezdu: ''Igraju najlepši fudbal, budući su šampioni'' - Sportske.net\nNovi trener Rada hvali Zvezdu: ''Igraju najlepši fudbal, budući su šampioni''\nNovi trener fudbalera Rada Slađan Nikolić rekao je danas da njegova ekipa mora da se izvuče iz letargije u koju je upala posle loših rezultata, ali da se do kraja prvenstva neće predavati iako utakmica protiv Crvene zvezde dolazi u nezgodnom trenutku.\nNova smena u Superligi - Rad protiv Zvezde sa novim trenerom!SL - Borac tone, remiji u Pazaru i BeograduLovci na rekorde stižu na "Karađorđe" (18.00)SL - Remi u Čačku, Ivanjica slavi posle 8 meseci!Zvezda juri istoriju, Partizan drugo mesto\nKako smo objavili u toku prepodneva, Slađan Nikolić je danas imenovan za novog trenera Rada, pošto je klub sporazumno raskinuo ugovor sa Milanom Milanovićem.\n"Građevinari" nemaju pobedu u poslednjih pet kola, a pobedili su samo jednom u poslednjih 20 utakmica i nalaze se na 14. mestu na tabeli sa 23 boda, koliko ima i pretposlednji Spartak. Poslednja Jagodina ima bod manje.\nRad će sutra od 16 časova na stadionu Rajko Mitić igrati protiv vodeće Crvene zvezde, utakmicu 29. kola Super lige Srbije.\n"Utakmica sa Crvenom zvezdom dolazi za nas u nezgodnom trenutku. Igraćemo protiv tima koji je prvi na tabeli, igra najlepši fudbal u zemlji i budući je šampion Srbije. Mi nemamo pravo da biramo protivnike, sve utakmice do kraja će biti teške i neizvesne. U svakom duelu idemo na dobar rezultat, sigurno će nam sutra biti teže nego da igramo na svom terenu, ali nema predaje", rekao je Nikolić agenciji Beta.\nNikolić je naveo da je kao igrač proveo u Radu šest godina, da je vodio omaldinski tim 10-ak godina, a u stručnom štabu radi dve godine.\nOn je ocenio da je njegova ekipa kvalitetna, ali da to mora da pokaže.\n"Moramo da pružimo maksimum, da se izvučemo iz letargije i da protiv Zvezde što bolje prođemo. Imamo stvarno dobar tim, mora da krene, igrači moraju da se probude, da imaju bolji pristup utakmici. Takođe, oni moraju da budu disciplinovaniji na terenu i da pruže maksimum. Ne igraju imena, nego igrači koji pokažu da zaslužuju", rekao je Nikolić.\nU poslednjem kolu u nedelju, Rad će na svom terenu igrati protiv Radničkog iz Niša. Posle tog kola liga će se podeliti na dva dela, prvih osam ekipa će igrati u plej-ofu, a ekipe od osmog do 16. mesta u plej-autu i boriće se za opstanak.\n"Prvo je važna utakmica sa Zvezdom, pa ćemo onda razmišljati o Radničkom. Sigurno je da ćemo i u tom duelu želeti da odigramo bolje nego u prethodnim mečevima, želimo da sakupimo što više bodova", rekao je Nikolić.


EU: Ukinuti subvencije uzgajivačima bikova\nPoslanici EU zatražili su danas da se farmerima u Španiji i na jugu Francuske, koji uzgajaju bikove za borbu u areni, oduzme pravo dobijanja sredstava iz evropskih fondova zbog "krvavog sporta koji je okrutan i zastario".\n"Izdvajanja iz Zajedničke poljoprivredne politike ili druga izdvajanja iz budžeta ne treba koristiti za finansiranje smrtonosne koride", rekli su poslanici Evropskog parlamenta u amandmanu na budžet EU za 2016. godinu.\nAmandman je podržalo 438 poslanika, a 199 je bilo protiv, javlja AFP. Aktivisti za zaštitu životinja pozdravili su ovo kao korak naprijed u dobrom pravcu.\nBranioci koride kažu da se radi o viševjekovnoj tradiciji koja ima ogroman značaj za kulturu.\nPoslanici su, takođe, odbacili nacrt zakona koji je trebalo da omogući državama da zabrane određenu genetski modifikovanu hranu i hranu za životinje, čak i pored saglasnosti institucija EU. Protiv prijedloga zakona, koji je podnijela Evropska komisija, glasalo je 579 od 751 poslanika.


By Mladen Dragojlovic / Објављено на: July 19, 2019\nNarodna skupština Republike Srpske (NSRS) potvrdila je u četvrtak uveče veto srpskog člana Predsjedništva BiH na zaključak državnog Predsedništva u kojem BiH zahteva hitnu obustavu građevinskih radova na mostu Pelješac u Hrvatskoj. Sa ovom odlukom NSRS, most Komarna – Pelješac u Hrvatskoj proglašen je nacionalnim interesom Republike Srpske.\nMožda je najbolje objašnjenje ove neobične situacije došlo od predsednice Republike Srpske Željke Cvijanović. Nakon što je energično podržala Dodikov veto, dodala je da je to samo instrument RS da spreči nekoga da sutra blokira ono što im je važno.\n“Ne zanima me most na Pelješcu, samo ne želim da neko sutra blokira naše važne projekte”, rekao je Cvijanović tokom sednice.\nVažan projekt za RS je most preko reke Save kod Gradiške, na severnoj granici s Hrvatskom, koji povezuje autoput u RS sa autoputem u Hrvatskoj. U slučaju da je usvojena odluka BiH o Pelješkom mostu, postojala je opasnost od prekida početka izgradnje Gradiškog mosta.\nNakon odluke NSRS, sporna odluka Predsedništva BiH će biti poništena i neće stupiti na snagu.\nZa odluku je glasalo šezdeset poslanika, dok je šest bilo protiv, a šest je bilo suzdržano od glasanja. To znači da je odluka donesena dvotrećinskom većinom u parlamentu, što je bio uslov da osporeni zaključak Predsedništva ne stupi na snagu. Za dvotrećinsku većinu bilo je potrebno najmanje 56 od 83 glasa poslanika Srpskog parlamenta.\nUz odluku, usvojeni su i zaključci klubova poslanika u Narodnoj skupštini / SNSD, DNS, SP, PDP, DEMOS, NDP, US / sa 60 glasova za. Zaključci obavezuju predstavnike RS u zajedničkim institucijama BiH da insistiraju na rešavanju svih otvorenih pitanja između Republike Srpske i BiH na jednoj i Hrvatskoj s druge strane, posebno pitanja vezana za izmene i dopune odluke o usvajanju Nacionalnog programa za implementaciju radioaktivnog otpada Strategija upravljanja od strane Vlade Republike Hrvatske o Trgovskoj Gori, na granici sa Bosnom i Hercegovinom, na delu RS granice. Zaključci također zahtevaju konačno utvrđivanje međunarodne granice između BiH i Hrvatske na reci Uni na području Novog Grada, Kostajnice i Kozarske Dubice. Insistira se i na tome da se hrvatska Vlada pridržava obaveza koje se odnose na izgradnju mosta na reci Savi kod Gradiške i da Narodna skupština traži od srpskih predstavnika na svim nivoima u institucijama BiH da odbace delomično rešavanje graničnih pitanja sa Srbijom i Hrvatskom.\nZanimljivo je da je rasprava NSRS pokrenula spor između poslanika Partije demokratskog progresa (PDP). Dok su dvoje mladih poslanika bili ogorčeni u svojim reakcijama rekavši da u ovom slučaju ne postoji “nacionalni interes” RS, već samo Dodikov privatni interes, stariji članovi PDP-a glasali su za veto. Čini se očiglednim da PDP mora nešto promeniti u pristupu ako želi ostati važna opoziciona sila u Narodnoj skupštini RS.\nUstav BiH određuje da član Predsedništva koji se ne slaže s odlukom Predsedništva može proglasiti da je to štetno po vitalni interes entiteta za teritoriju s koje je izabran, u roku od tri dana nakon njegovog usvajanja. Veto se mora dostaviti na potvrdu skupštini u entitetu u kojem je izabran član Predsjedništva. Ako se žalba potvrdi dvotrećinskom većinom u roku od 10 dana od dana podnošenja žalbe, osporena odluka Predsedništva neće stupiti na snagu.


Intervente mjere: Za ugrožene sektore privrede 105 miliona KM - Akta.ba\n29.07.2021. 12:07 / Izvor: Akta.ba\nVlada Federacije BiH je, na današnjoj sjednici u Sarajevu, usvojila informaciju o potrebi izrade Uredbe o ciljanim interventnim mjerama u pojedinim sektorima privrede FBiH u okolnostima pandemije COVID-19, sa sredstvima u iznosu od 105 miliona KM.\nAnalizirajući efekte Uredbe o interventnim mjerama za podršku ugroženim sektorima privrede Federacije BiH u okolnostima pandemije putem koje je u 2020. godini osigurana finansijska pomoć u iznosu od ukupno 90.000.000 KM, Vlada je opredjeljenja da i ove godine donese Uredbu o ciljanim interventnim mjerama u pojedinim sektorima privrede FBiH u okolnostima pandemije COVID-19.\n"Višestruki su pozitivni efekti Uredbe iz prošle godine, a ogledaju se prvenstveno u novom zapošljavanju, od oko 1.300 radnika u periodu 30. septembra do 31. decembra 2020. godine. Podatak o broju zaposlenih na dan 31.12.2020. godine u okviru sektora koji su podržani Uredbom pokazuju da su programi postigli cilj, ne samo očuvanja radnih mjesta, nego i povećanja broja zaposlenih kod korisnika pomoći. Posmatrano zbirno, kroz ovu uredbu 388 privrednih subjekata je dobilo pomoć, čime je zaustavljeno daljnje otpuštanje radnika i negativan trend zatvaranja privrednih društava", saopćeno je iz Ured Vlade FBiH za odnose s javnošću.\nCilj Uredbe o ciljanim interventnim mjerama u pojedinim sektorima privrede FBiH u okolnostima pandemije je podrška sektoru obrta i ostalih samostalnih privrednih djelatnosti u iznosu od 60.000.000 KM, sektoru prerađivačke industrije u iznosu od 30.000.000 KM i poljoprivredno-prehrambenom sektoru u iznosu od 15.000.000 KM. Finansijska sredstva za realizaciju ove uredbe planirana su u Budžetu Federacije BiH za 2021. godinu, na ekonomskom kodu za subvencije privatnim preduzećima i poduzetnicima - Fond za stabilizaciju privrede.\nVlada je danas formirala stručni tim od predstavnika Federalnog ministarstva razvoja, poduzetništva i obrta, Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije, Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, Federalnog ministarstva finansija, te Ureda premijera FBiH, sa zadatkom da sačini i Vladi na usvajanje dostavi tekst Uredbe o ciljanim interventnim mjerama u pojedinim sektorima privrede FBiH u okolnostima pandemije COVID-19.\nNaredbe i preporuke kriznog štaba FMZ-a produžene za 14 dana\nMilićević: Federalna vlada će i dalje pomagati oporavak privrede\nKada će Goražde biti povezano sa Sarajevom kroz tunel Hranjen


Javne nabavke: Kočnica ili stepenik u evropskim integracijama Srbije? - Centar za evropske politike Javne nabavke: Kočnica ili stepenik u evropskim integracijama Srbije? - Centar za evropske politike\nKao i u mnogim drugim oblastima, Srbija bi trebalo da se usaglasi sa pravnim tekovinama i standardima EU i u oblasti javnih nabavki. Transparentan proces, jednake mogućnosti za sve, nediskriminacija i poštovanje procedura su neophodni iz perspektive građana, jer je u njihovom interesu da se javnim novcem upravlja domaćinski. Prema Zakonu o javnim nabavkama sve nabavke dobara, usluga i javnih radova od privrednih subjekata jednog ili više javnih naručilaca ostvarenih na osnovu ugovora predstavljaju javnu nabavku. Informacije o svim javnim nabavkama nalaze se na Portalu javnih nabavki koji je uspostavljen 2020. godine sa ciljem da obezbedi transparentnost a koji je u nadležnosti Kancelarije za javne nabavke (KJN). Nakon što je Evropska komisija usvojila revidiranu metodologiju proširenja EU, Poglavlje 5 koje se odnosi na javne nabavke našlo se u klasteru 1 – Osnove, zajedno sa funkcionisanjem demokratskih institucija, reformom javne uprave, i vladavinom prava. Imajući u vidu stratešku orijentaciju Srbije ka EU postavlja se legitimno pitanje da li su javne nabavke u Srbiji kočnica za evropske integracije ili samo stepenik preko kog će Srbija preći na putu do članstva?\nJavne nabavke predstavljaju oblast visokog koruptivnog rizika prema proceni Organizacije za evropsku saradnju i razvoj (OECD) i potencijalno velikih troškova u vidu direktnih gubitaka u slučaju zloupotreba, lošeg upravljanja, izvrgavanja procedura, itd., te stoga zahteva posebnu pažnju upravo kako bi se koruptivni rizici predupredili. Ujedinjene nacije navode da se u proseku 10-25% vrednosti ugovora o javnim nabavkama može izgubiti usled korupcije. Iako vlade pokušavaju da suzbiju korupciju kod javnih nabavki kroz zakonsku regulativu, najnovija istraživanja pokazuju da bi veći fokus trebalo staviti na praksu javnih nabavki (npr. Bosio i dr.) Ovaj tekst daje pregled ključnih izazova javnih nabavki u Srbiji u dve ravni: prva jeste osvrt na trenutnu zakonsku regulativu u ovoj oblasti, dok se druga odnosi na praktičnu primenu i uočene nedostatke prilikom realizacije javnih nabavki.\nKada govorimo o pravnom uređenju javnih nabavki u Srbiji, prva adresa jeste Zakon o javnim nabavkama (ZJN) usvojen 2019. godine, a koji je stupio na snagu u julu 2020. Prema oceni Evropske komisije o napretku Srbije iz 2021, ovaj zakon ocenjen je kao načelno usaglašen sa pravom EU. Ovo je posebno važno jer usaglašenost sa pravnim tekovinama EU doprinosi boljoj domaćoj zakonskoj regulativi, ali je i obaveza koju Srbija pre ili kasnije mora da ispuni kako bi postala članica Unije. Sâm Zakon jamči neke važne principe koji su ključni za javne nabavke poput načela ekonomičnosti i efikasnosti, obezbeđivanja konkurencije i efikasnosti, transparentnost postupka, jednakost privrednih subjekata, proporcionalnost. Uvođenje načela zabrane diskriminacije i načela proporcionalnosti predstavlja unapređenje u odnosu na prethodna zakonska rešenja, čime je trenutno zakonodavstvo unapređeno. Takođe, novi Zakon uvodi dodatno usklađivanje sa direktivama EU, a njegova primena kao rezultat predviđa značajno smanjenje i pojednostavljivanje postupka, smanjenje administrativnog opterećenja uvođenjem elektronske komunikacije i digitalizacije čitavog procesa, a samim tim i smanjenjem troškova učešća u postupcima javne nabavke malim i srednjim preduzećima koji možda ne raspolažu administrativnim i stručnim kapacitetima.\nMeđutim, pravna regulacija ove oblasti u Srbiji pokazuje određene slabosti koje je neophodno otkloniti. Naime, iako je Komisija mišljenja da je Zakon o javnim nabavkama zadovoljavajuć prema standardima EU, ona zapaža i određene nedostatke u pravnom okviru koji odstupaju od najviših evropskih standarda. Pre svega neophodno je usvojiti amandmane na postojeći zakon u oblasti javno-privatnih partnerstava i koncesija kako bi se ovaj zakon uskladio sa Direktivom EU o koncesijama. Ono što dodatno zabrinjava i otvara prostor manipulacijama jeste Zakon o posebnim postupcima radi realizacije projekata izgradnje i rekonstrukcije linijskih infrastrukturnih objekata od posebnog značaja za Republiku Srbiju koji dozvoljava Vladi da pojedine infrastrukturne projekte, koje proglasi od posebnog značaja za državu, izuzme od primene Zakona o javnim nabavkama. Na ovaj način ne samo da se zaobilazi regulativa o javnim nabavkama Srbije, već i direktive EU, što predstavlja problem za evropske integracije Srbije i praksu od koje se što pre treba odustati. Identični nedostaci identifikovani su i u SIGMA godišnjem izveštaju o praćenju Principa javne uprave u Srbiji. On potvrđuje da je zakonodavni okvir Srbije u velikoj meri usaglašen sa direktivama EU, međutim, takođe identifikuje mogućnost izuzetaka od primene Zakona, na osnovu već pomenutog Zakona o posebnim postupcima i bilateralnim ugovorima sa drugim državama, kao veliki rizik. Ovi izuzeci, kao i nedostatak potpune usaglašenosti sa direktivama EU predstavlja ozbiljnu pretnju za integritet čitavog sistema javnih nabavki u zemlji.\nPored prepreka koje se tiču pravnog okvira, treba obratiti pažnju i na izazove praktične (ne)primene Zakona o javnim nabavkama i potencijalnim problemima koji iz toga proizilaze. Ovi praktični problemi podjednako loše utiču na javne nabavke kao i nedostaci u oblasti zakonske regulative, ako ne i više. Prosečan broj ponuda po zaključenom ugovoru u postupcima javnih nabavki beleži pad nekoliko godina zaredom, od prosečno 3 ponude koliko je bilo u 2017, do 2,6 ponude u 2020. Imajući u vidu da je u 2018. i 2019. godini bilo u proseku 2,5 ponude, možemo pretpostaviti da je primena novog ZJN za posledicu potencijalno imala blago poboljšanje već u prvih šest meseci. Prirodno, manji broj ponuda na tenderima predstavlja slabiju konkurenciju a može biti i indikator drugih problema, poput nedovoljnog istraživanja tržišta od strane naručilaca kao i sačinjavanjem tehničkih specifikacija predmeta javne nabavke koje sužavaju krug potencijalnih ponuđača. S druge strane, ono što dodatno opterećuje proces javnih nabavki u Srbiji jeste prečesta primena kriterijuma najniže ponuđene cene (u 94% slučajeva) nauštrb kriterijuma ekonomski najpovoljnije ponude. Česta posledica korišćenja ovog principa jeste, da iako inicijalno jeftiniji, predmeti nabavke mogu dugoročno postati skuplji usled lošijeg kvaliteta, troškova eksploatacije i većeg utroška energije. Osnovna pretpostavka je da se kvalitet dobara i usluga u procesu javnih nabavki može poboljšati većom konkurencijom i češćom primenom principa ekonomski najpovoljnije ponude.\nGrafikon 1. Prosečan broj ponuda po zaključenom ugovoru 2013-2020, izvor: Uprava/Kancelarija za javne nabavke\nNeretko prilikom procedure javne nabavke dolazi do izigravanja i izbegavanja Zakona o javnim nabavkama. Navođenje detaljnih tehničkih specifikacija koje odgovaraju samo jednom ponuđaču jedan je od načina da se spreči konkurencija i olakša dobijanje ugovora jednom ponuđaču. Diskriminacija određivanjem tehničkih specifikacija tako da se daje prednost određenim proizvodima ili proizvođačima, kao i navođenje naziva proizvoda ili proizvođača, predstavljaju neke od najčešćih tipova nepravilnosti koje je identifikovala i Transparentnost Srbija još 2017 godine. Jedan od primera narušavanja načela obezbeđivanja konkurencije prilikom javne nabavke jeste slučaj nabavke vozila za kontrolu nepropisnog parkiranja – „Oko sokolovo“, koji se našao i u Alarm izveštaju o stanju u oblasti javnih nabavki u Srbiji 2021. godine. Naime, u konkursnoj dokumentaciji predmetnog postupka naručilac je odredio tehničke karakteristike koje odgovaraju samo jednom modelu automobila („lend rover diskaveri sport“), a imajući u vidu da u Srbiji postoji samo jedan zvanični distributer „lend rover“ vozila, da se zaključiti da je načelo konkurencije u ovom slučaju bilo značajno ograničeno.\nJoš jedan karakterističan primer ograničenja načela konkurencije jeste opremanje Kliničnog centra Srbije (KCS) 2021. godine, gde je naručilac kao predmet postupka odredio nabavku čak 602 artikla različite funkcije i namene – uključujući medicinsku i nemedicinsku opremu. Time što je predmet nabavke oblikovan kao jedna celina, a ne podeljen u više partija Centar za primenjene evropske studije okarakterisao je kao ograničenje konkurencije koje je rezultovalo u samo jednom ponuđaču.\nOvde treba iskoristi priliku i ukazati na problem koji je čest, ali ne nužno i nezakonit. To svakako jeste činjenica da se ZJN ne primenjuje na nabavke koje su sklopljene putem međunarodnih ugovora kao i infrastrukturne projekte od posebnog značaja, a što nije u skladu sa najboljom praksom. To postaje posebno važno u situaciji kada 17 od 20 najvrednijih javnih nabavki koje je javni sektor u Srbiji zaključio u 2020. godini jesu zaključene na osnovu međunarodnih ugovora koji su izuzeti iz primene ZJN. U prilog tome govori i podatak da se kod 100 najvrednijih nabavki u 2020. godini u proseku takmičilo samo 1,27 ponuđača. Kao što je već pomenuto, SIGMA izveštaj navodi upravo ova dva slučaja – nabavke na osnovu međunarodnih ugovora i poseban zakon o važnim infrastrukturnim projektima – kao ozbiljnu pretnju integritetu čitavom sistemu javnih nabavki. Stoga, na Srbiji ostaje da prilagodi svoju praksu pravnim tekovinama EU i obezbedi primenu principa javnih nabavki i u slučajevima onih najvrednijih.\nNa kraju, kada posmatramo javne nabavke u Srbiji dugoročno, evidentno je kontinuirano ponavljanje istih problema iz godine u godinu. Veoma mali broj ponuda po postupku, posebno u nabavkama velike vrednosti, zatim rast vrednosti ugovora o javnim nabavkama izuzetih od primene ZJN i nedovoljna kontrola u postupcima javnih nabavki su izazovi koji moraju biti prevaziđeni u budućnosti. Tome u prilog govori i činjenica da iako je otvorila Poglavlje 5 o javnim nabavkama u procesu pregovora za članstvo u EU, Srbija ni nakon pet godina nije uspela da zatvori ovo poglavlje, a ključne preporuke Evropske komisije se ponavljaju od izveštaja do izveštaja. Dva ključna prelazna merila u ovom poglavlju definisana 2016. godine jesu puna usklađenost nacionalnog zakonodavstva Srbije sa evropskim tekovinama u pogledu javnih nabavki, uključujući i zakonodavstvo o koncesijama i međunarodnim dogovorima koji izuzimaju neke poslove iz okvira zakona o javnim nabavkama kao i da javne nabavke zaključene na osnovu međunarodnih ugovora ne ograničavaju konkurenciju neopravdano i poštuju osnovne principe javne nabavke u skladu sa nacionalnim i zakonodavstvom EU. Tako se i preporuke Evropske komisije ponavljaju iz godine u godinu u pravcu ispunjavanja ova dva prelazna merila.\nNemogućnost Srbije da ispuni prelazna merila za Poglavlje 5 više od 5 godina ukazuje na manjak spremnosti za članstvo u EU. Iako sama Komisija u svom poslednjem izveštaju ocenjuje stepen spremnosti u ovom poglavlju kao „umeren“ to nije dovoljno da se poglavlje i zatvori jer je Srbija stagnira i po pitanju primene. Dakle, još jedna posledica dugotrajnosti ovih problema, pored rasipanja resursa odnosno netransparentnosti postupka i male konkurencije, jeste i stagnacija kada je u pitanju čitav proces pristupanja Srbije EU. Stoga bi ključne preporuke za Vladu Srbije bile da bez odlaganja dodatno prilagodi legislativu u ovoj oblasti pravnim tekovinama EU, obezbedi bolju kontrolu samog procesa, kao i poštovanje principa konkurentnosti i nediskriminacije i u slučajevima javnih nabavki po osnovu međunarodnih ugovora.\n Ove probleme identifikovala je i tadašnja Uprava za javne nabavke u svom godišnjem izveštaju o dodeljenim ugovorima o javnim nabavkama za 2019. godinu, str. 39\n U konkretnom slučaju predmet javne nabavke je bilo terensko vozilo sa pogonom na sva četiri točka, proizvedeno 2019. godine, maksimalne dužine 4600 mm, minimalne visine 1670 mm, međuosovinskog rastojanja 2700–2800 mm, minimalnog klirensa 200 mm. Pored ovih ključnih tehničkih karakteristika, naručilac je konkursnom dokumentacijom predvideo i druge karakteristike (radnu zapreminu motora, snagu motora, menjač, broj vrata, boju itd.), kao i minimalnu dodatnu opremu koju je vozilo trebalo da poseduje.\n „British Motors“ d.o.o. Beograd jedini je distributer „lend drover“ vozila u Srbiji.\nBlog je pripremljen u okviru Regionalne platforme za javno-privatno partnerstvo za dobro upravljanje (R2G4P). Analiza na ovu temu će biti uključena u Izveštaj o dobrom upravljanju zemalja južne i istočne Evrope (JIE), koji će biti objavljen na sajtu R2G4P.


Apatinski riblji paprikaš i na sajmu u Nišu Turistička organizacija Apatin\nU okviru međunarodnog sajma aktivnog odmora u niškoj hali Čair predstavnici opštinske uprave Apatin i Turističke organizacije Apatin predstavili su turističke potencijale opštine Apatin sa fokusom na gastronomiji.\nPored promotivnih materijala, brojni zainteresovani posetioci mogli su da uživaju i u ukusima i mirisima tradicionalnih jela apatinskih alasa. Tokom tri dana promocije, na sajmu, predstavnici Apatina su služili specijalitete poput dimljene, marinirane ribe, riblje paštete, a u jednom danu je i organizovana degustacija Apatinskog ribljeg paprikaša koji su ispred hale pripremali predsednik opštine Apatin Milan Škrbić i predstavnik Turističke organizacije Apatin Gojko Grbić.\nDok su gosti sumirali utiske o specijalitetima koje su probali, predstavnici Apatina su im prikazali promotivni film o Apatinu i prezentaciju Apatinskih ribarskih večeri. A kako je među prisutnima bio i značajan broj poslovnih ljudi iz regiona, predsednik opštine je iskoristio priliku da ih upozna sa privrednim potencijalima Apatina i da im uruči promotivni film o slobodnoj zoni i budućoj luci.\nPrisutni su bili pozitivno iznenađeni celokupnom prezentacijom Apatina, pa su obećali skoriju posetu istom, a ujedno su pozvali Apatince da im budu ponovni gosti na poznatom niškom džez festivali „Nišvil“ koji se održava od 09. do 12. avgusta.


Kako kažu iz novosadske policije on se sumnjiči da je učinio krivično delo ometanje službenog lica u vršenju službene dužnosti. Sumnja se da u Vrbasu nije zaustavio vozilo na znak policije, te da je pobegao ka Rumenki gde je izgubio kontrolu nad automobilom i udario u dvorišnu kapiju jedne kuće.\n- Kada je udario u kapiju, kako se sumnja, napustio je vozilo i pobegao, ali ga je policija, posle intenzivne potrage, pronašla i uhapsila u Vrbasu. Auto marke "opel" sa kojim je izazvao nesreću u Rumenki je u utorak ukrao u Sopotu. Na putu prema Vrbasu, stao je na jednu benzisku pumpu u Beškoj gde je ukrao novac i čokoladice - rekli su iz novosadske policije.\nSnimak krađe na pumpi:\nBeograđanin opljačkao pumpu u Inđiji\nKako se Uroš V. vratio iz Rumenke, gde je za njim bila organizovana potera, do Vrbasa gde je na kraju uhapšten, još se ne zna. Višestruki je izvršilac kriminalnih dela, u svom dosijeu ima nekoliko razbojništava koje je počinio ranije, te nekoliko poternica iz raznih policijskih stanica.\n- Policija u Beogradu ga je tražila zbog pljačke. Verovatno je zbog toga pobegao kada su ga policajci pokušali zaustaviti u Vrbasu. Kada se vratio u Vrbas nakon bega i sudara u Rumenki, prilikom hapšenja bio je sa nekim drugarima, kupili su hranu i večerali - rekao nam je izvor blizak istrazi.


Prva elektrana na bioplin u funkciji 2021. - Objektivno\nFederalna ministrica okoliša i turizma Edita Đapo posjetila je danas farmu Spreča u Kalesiji, gdje je razgovarala s vlasnikom Nedimom Čauševićem i direktorom Adinom Fakićem, te izvršnom direktoricom Razvojne banke FBiH Mersihom Slipičević.\nFarma Spreča je prva farma u Federaciji BiH na kojoj se gradi bioplinsko postrojenje koje će naredne godine biti pušteno u rad.\nOva farma dobila je energetsku dozvolu za izgradnju postrojenja i prva je elektrana koja će kao primarni izvor energije koristiti bioplin proizveden od otpada s farme.\nBioplinska postrojenja i proizvodnja energije iz bioplina je veoma značajan projekat u BiH sa aspekta implementacije Direktive 2009/28/EC, kojom je za Bosnu i Hercegovinu utvrđen obavezujući cilj od 40 posto udjela obnovljivih izvora energije (OIE) u finalnoj potrošnji energije.\nNaglašena je i važnost postojanja ovakvog postrojenja i njegov uticaj na smanjenje zagađenja, kao i pozitivni efekti u očuvanju i zaštiti životne sredine i vodnih tokova, saopćeno je iz Federalnog ministarstva okoliša i turizma.\nVučić je izrazio zaljenje zbog zemljotresa i rekao da je Srbija spremna d\nRazorni zemljotres i serija podrhtavanja koji od ponedjeljka traju u Hrv


Srbiju volimo - Jubilarni 60.Dragačevski sabor trubača u Guči od 13.-15.avgusta\nJubilarni 60.Dragačevski sabor trubača u Guči od 13.-15.avgusta\n60. Dragačevski sabor trubača, koji počinje danas i trajaće tri dana. Posle prošlogodišnje pauze, za jubilarni Sabor pripremljen je bogat program.Centralna manifestacija ovogodišnjeg sabora u Guči je takmičarski deo, koji počinje u nedelju u 15 časova, tokom kojeg će biti proglašeni novi majstor trube i nova "Zlatna truba Dragačeva".\nPored programa takmičenja trubačkih orkestara, među vodećim učesnicima programa festivala je i Dejan Petrović sa svojim trubačima (Dejan Petrović Big bend) koji će nastupiti u petak 13. avgusta a potom sledi ponoćni koncert "101 truba".U subotu je između ostalog, na programu i koncert Simfonijskog orkestra RTS-a, pod dirigentskim vođstvom maestra Bojana Suđića. Na repertoaru će biti stare srpske tradicionalne pesme.Nakon ovog jedinstvenog spektakla, sledi još vrhunske muzike - koncerti orkestra Bobana i Marka Markovića a potom i muzičkog sastava pod vođstvom Dejana Lazarevića.Nedeljni program 60. dragačevskog sabora trubača, posle proglašenja "Zlatne trube", nastaviće se koncertima Elvisa Ejdinovića, Dejana Jevđića, a jubilarni festival zatvoriće Goran Bregović sa svojim "Orkestrom za svadbe i sahrane".Za sve one koji ove godine ne stignu u Guču,prenos programa i koncerata sa ovog čuvenog sabora obezbedio je RTS. U petak, subotu i nedelju kroz direktne prenose na RTS2. (petak 21.00, subota 21.00 i nedelja 15.00 na RTS 2)\nOd kako je knez Miloš Obrenović po svojoj naredbi oformio prvi vojni trubački orkestar 1831. Godine truba se odomaćila kod stanovništva i postala deo njihove kulture i tradicije.\nZvuk trube u ovom delu Srbije tradicionalno prati svaki veći događaj, od proslave rođenja, krštenja, venčanja, porodičnih slava, ali je i sastavni deo sahrana uz čiji zvuk se ljudi opraštaju od ovog sveta.\nMuzika u Srbiji je veoma raznolika za tako malu teritoriju, gde dominiraju tri različita pravca narodne muzike, ona koja se svira u Zapadnoj srbiji gde dominiraju parni ritmovi u vidu sporih pesama za pevanje i brzih kola – za igru, zatim muzika južne srbije koja se bazira na specifičnim neparnim ritmovima u pesmama i igrama, i sa naglašenim emotivnim tonovima i načinom na koji muzičari proizvode isti. Takođe, tu je i specifičan muzički odraz Istočne Srbije, sa svojim karakteristikama i posebnostima. Čime su se godinama izdiferencirala tri regiona kao tri poznata centra sa poznatim trubačima danas.\nSrednjovekovni Beograd - burna ...\nSkriven pod obodima Homolja - ...\nSavamalski mural, pozdravlja ...\nDva veka od rođenja velikog ...


Novi saziv Glavnog odbora SDA bez Hasana Čengića, Alije Budnje... - Klix.ba\n70 posto novih Novi saziv Glavnog odbora SDA bez Hasana Čengića, Alije Budnje...\n70 posto novih\nNovi saziv Glavnog odbora SDA bez Hasana Čengića, Alije Budnje...\n16.9.2019. u 11:29\nSDA Abdulah Skaka Irfan Ajanović Hasan Čengić Alija Budnjo\nU novom sazivu Glavnog odbora Stranke demokratske akcije (SDA) neće biti oko 70 posto članova iz ranijeg saziva. U ovom organu neće se naći imena poput Hasana Čengića, Alije Budnje, Abdulaha Skake i Irfana Ajanovića.\nDelegati su na Kongresu Stranke demokratske akcije (SDA) u subotu izabrali novi saziv Glavnog odbora SDA. Najviše glasova od svih kandidata na tajnom glasanju dobila je Sebija Izetbegović, a veliku podršku dobili su i Semir Efendić, Salmir Kaplan, Sedad Dedić i Mirsad Mujić.\nU novom Glavnom odboru SDA, prema prvim rezultatima, neće biti skoro 70 posto osoba koje su u mandatnom periodu od 2015. do 2019. godine imale funkciju članova u stranačkom organu koji je najviše političko tijelo SDA između dva zasjedanja Kongresa SDA.\nNa spisku 83 člana Glavnog odbora SDA koje je izabrao Kongres SDA ne nalaze se imena poput Dževada Agića, bivšeg parlamentarca u Parlamentu FBiH koji je za vrijeme obnašanja funkcije boravio u stanu svoje punice, a za šta je uzimao naknadu za smještaj.\nU novom sazivu Glavnog odbora SDA nema ni kanidata za predsjednika SDA na Kongresu koji je održan 2015. godine Irfana Ajanovića, sekretara Kantonalnog odbora SDA Sarajevo Hazima Bahtanovića, kao ni direktora Agencije za državnu službu Federacije BiH Refika Begića koji se ranije povukao iz organa stranke zbog imenovanja na rukovodeću poziciju.\nMinistar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata FBiH Salko Bukvarević i nekadašnji ministar za boračka pitanja Hajriz Bećirović također se neće naći u novom sazivu Glavnog odbora SDA. Bećirović nije bio na listi kandidata za Glavni odbor SDA. Podršku delegata na Kongresu SDA za novi mandat člana Glavnog odbora nije dobio ni Alija Budnjo.\nU Glavnom odboru SDA od poznatijih imena neće biti ni bivši potpredsjedavajući Vijeća naroda bh. entiteta RS Kemo Čamdžija, bivši direktor Energoinvesta Enes Čengić, kao ni Hasan Čengić koji se već duži niz godina nalazi na crnoj listi Sjedinjenih Američkih Država (SAD). Na spisku novih delegata nema ni zastupnika SDA u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH Osmana Ćatića, gradonačelnika Sarajeva Abdulaha Skake, generalnog sekretara SDA Halida Genjca, delegata SDA u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Amira Fazlića i direktora Elektroprivrede BiH Bajazita Jašarevića.\nČlanovi Glavnog odbora nisu ni Esad Džananović, izvršni direktor za distribuciju u Elektroprivredi BiH koji se dovodi u vezu s nezakonitim zapošljavanjem u ovom javnom preduzeću, bivši zastupnik u Parlamentu FBiH Muhamed Ibrahimović, bivša zastupnica u Parlamentarnoj skupštini BiH i aktuelna ambasadorica Misije UN-a u Ženevi Nermina Kapetanović , kao ni bivši ministar prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša u Vladi KS Čedomir Lukić.\nU Glavnom odboru SDA trenutno nisu ni predsjedavajući Vijeća naroda RS-a i bivši savjetnik Bakira Izetbegovića u Predsjedništvu BiH Dževad Mahmutović, bivši načelnik Fojnice koji se dovodio u vezu s nelegalnim zapošljavanjem i korupcijom Salkan Merdžanić, bivši predsjedavajući Zastupničkog doma Parlamenta FBiH i aktuelni državni zastupnik Edin Mušić i predsjednica Vlade BPK Aida Obuća.\nNa spisku članova novog saziva Glavnog odbora SDA nema ni imena zastupnika SDA u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH Ismeta Osmanovića, delegata u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Asima Sarajlića koji je izabran za potpredsjednika SDA, sina Sulejmana Tihića, bivšeg predsjednika SDA, Anvara Tihića, kao ni još uvijek aktuelnog zamjenika ministra finansija BiH Mirsada Žuge.\nPored 83 člana Glavnog odbora koje je izabrao Kongres SDA, prema Statutu SDA, na prijedlog predsjednika SDA Bakira Izetbegovića, članovi Glavnog odbora izabrani na Kongresu i članovi Glavnog odbora po položaju biraju još 14 članova Glavnog odbora radi osiguranja ravnomjernije zastupljenosti svih slojeva članstva (osiguranje etničke, kvalifikacione, spolne, starosne zastupljenosti i zastupljenosti članstva SDA iz inozemstva).\nČlanovi Glavnog odbora po položaju su predsjednik SDA, predsjednici\nkantonalnih/regionalnih organizacija SDA i predsjednik SDA Brčko Distrikta BiH (ukupno 18).\nŠto se tiče potpredsjednika SDA, jedini potpredsjednik koji nije obnovio svoj mandat je Edin Mušić. Na funkcijama novih starih potpredsjednika ostali su Denis Zvizdić, Šefik Džaferović, Asim Sarajlić, Safet Softić, Edin Ramić i Šemsudin Dedić.\nNovi potpredsjednici su bivši zamjenik predsjednika SDA (ukinuta funkcija) Adil Osmanović, potpredsjednica FBiH Melika Mahmutbegović i šef Zastupničkog doma Parlamenta FBiH Mirsad Zaimović.\nSDA: Tužilaštvo BiH poslalo dopis neformiranoj komisiji u Parlamentu\n16.10.2019. u 16:13\nŠta stoji u sporazumu o saradnji između Pomaka i SDA u Bihaću\n16.10.2019. u 15:28\nPoMak Šuhreta Fazlića potpisao sporazum sa SDA\n16.10.2019. u 12:56\nMinistarstvo obrazovanja 44\nprije 11h 13m 101\nprije 23h 6m 79\nprije 14h 38m 113\nprije 12h 33m 178\nPrije nekoliko dana 10\nprije 1h 57m 76


Proizvodnja električne energije u „TE-KO Kostolac“: Ostvaren godišnji plan\nPOČETNA ENERGETIKA I RUDARSTVO Proizvodnja električne energije u „TE-KO Kostolac“: Ostvaren godišnji plan\nProizvedene 6,24 milijarde kilovat-časova.\nRad termoelektrana tokom prošle godine bio je posebno otežan zbog činjenice da se sve moralo prilagoditi pandemijskim merama predostrožnosti zbog pandemije sovid-19.\nZaposleni i u sektoru proizvodnje i u sektoru održavanja ipak su uspeli da ostvare godišnji plan proizvodnje, koja se odvijala kako je i planirano. Posebno treba istaći činjenicu da je pouzdana proizvodnja električne energije u celom kostolačkom kolektivu shvaćena kao imperativ i značajan doprinos funkcionisanju svih institucija tokom trajanja pandemije. Dobrim rezultatima termosektora doprinela je redovna isporuka kvalitetnog uglja sa kopa „Drmno“.\nPRETHODNI ČLANAKPlanirana rekonstrukcija i dogradnja dva paviljona u KPZ “Zabela” posle više od 100 godina\nSLEDEĆI ČLANAKPočela vakcinacija i u Velikom Gradištu


Počinje sezonsko sređivanje pijaca\nNOVI SAD: Redovno jesenje sređivanje gradskih pijaca počelo je na Najlonu, a posle toga će se nastaviti čišćenje i na manjim pijacama, poput Kameničke, Petrovaradinske, Satelitske, Temerinske i Detelinarske. Na tom poslu biće angažovano 18… »\nBečka policija upozorava navijače o javnoj bezbednosti\nBEČ: Bečka policija, povodom utakmice između fudbalskih reprezentacija Austrije i Srbije na bečkom stadionu "Ernst Hapel", upozorava navijače na Zakon o javnoj bezbednosti. Prema tom Zakonu pristup mestu održavanja utakmice, za vreme trajanja… »\nMadrid olakšava preseljenje kompanija iz Katalonije?\nMADRID: Španska vlada doneće u petak dekret kojim će olakšati kompanijama da prebace svoju pravnu osnovu i registraciju van Katalonije, tvrde neimenovani izvori. To bi, kako prenosi Rojters, moglo da zada ozbiljan udarac finansijskom sektoru… »


Sportske.net - Bajern u subotu ima "meč loptu", Ajntraht sve bliži LŠ\nBajern u subotu ima "meč loptu", Ajntraht sve bliži LŠ\nŠampion iskoristio kiks Lajpciga.\nFudbaleri Bajerna iz Minhena napravili su ogroman iskorak na osvajanju nove titule u Bundesligi pošto su na svom terenu pobedili Bajern iz Leverkuzena 2:0 u meču 30. kola.\nBranilac titule u Nemačkoj je meč protiv "aspirindžija" dočekao nakon poraza prvog konkurenta Red Bul Lajpciga u Kelnu.\nIzabranicima Hansija Flika je tako ovaj duel bio prilika za prvu od neophodne dve pobede za odbranu trofeja.\nTo su uspeli golovima Erika Maksima Čupo-Motinga i Jošue Kimiha u prvom poluvremenu.\nNajpre je iskusni kamerunski napadač već u sedmom minutu doveo domaćina u vođstvo tako što je od odbitka poslao loptu pod prečku.\nVeć u 13. minutu na semaforu je bilo 2:0 za Bajern kada je Kimih takođe posle odbitka rutinski sproveo loptu u mrežu.\nBajern je već u uvodnoj trećini prvog poluvremena imao veliku zalihu pred nastavak duela, a priliku da na poluvreme odu sa još ubedljivijom prednošću propustili su u 44. minutu kada je golman Bajerna "skinuo" sjajan udarac Davida Alabe.\nU drugom poluvremenu gosti iz Leverkuzena su bili nešto bliži golu i imali nekoliko izglednih prilika, ali je rezultat iz prvog poluvremena ostao na snazi.\nBajern je tako na četiri kola pre kraja šampionata pobegao Lajpcigu na plus 10 i imaće priliku da pobedom u subotu na gostovanju Majncu stigne do devete uzastopne titule u Bundesligi.\nBajer je prekidom serije od tri meča bez poraza ostao an šestom mestu koje vodi u kvalifikacije za Ligu Evrope, ali sa bojaznošću da im se na samo bod zaostaktka nakon ovog kola približi Borusija iz Menhengladbaha.\nVažnu pobedu ostvarili su i fudbaleri Ajntrahta iz Frankfurta koji su na svom terenu opravdali ulogu favorita protiv Augzburga slaveći sa 2:0.\nGolove za tim Adija Hitera postigli su Martin Hintereger u 37. i Andre Silva u 58. minutu na asistenciju Filipa Kostića.\nTrijumf u ovom kolu ostvarili su i fudbaleri Arminije iz Bilefelda koji su nadigrali fenjeraša Šalke 1:0 pogotkom iskusnog napadača Fabijana Klosa u 50. minutu, čime su pobegli na četiri boda od zone ispadanja, ali uz dva meča više od ugrožene Herte.


Investitori iz bh. dijaspore pronalaze svoj put do domaćeg tržišta - LikeStory\nNaslovnica Dijaspora Investitori iz bh. dijaspore pronalaze svoj put do domaćeg tržišta\nInvesticije bh. dijaspore u domovinu su i u godini pandemije zabilježile značajno učešće u ekonomskom razvoju zemlje, ali osim prepoznatljivih ulaganja u IT sektor i metalopreradu, posebno je važno njihovo učešće u razvoju proizvodnje u sektoru hrane.\n– Naša kompanija stoji iza Bardo brenda zdrave hrane, koji je uprkos poteškoćama u vremenu pandemije, napravio važan iskorak kroz implementaciju ISO 22000:2018/HACCP standarda za upravljanje sigurnošću hrane. Kvaliteta naših proizvoda nam je uvijek na prvom mjestu, te smo sada sa ovom standardizacijom otvorili vrata tržištima Evropske unije – poručila je Sulejmanović, prenosi Fena.\nPrethodni članakSkromni biznismen velikog srca\nNaredni članakSarajevo: Otvorena izložba “Logori stradanja Jevreja BiH u Drugom svjetskom ratu”


SAD više nikada neće zatvarati oči pre nefer trgovinskom praksom, kazao je američki predsednik Donald Tramp. On je rekao da “pljačkaško ponašanje” uništava tržišta, prenosi Rojters.\nDodao je da će SAD obnoviti integritet globalnog trgovinskog sistema sprovođenjem sadašnjeg trgovinskog zakona te da Vašington neće tolerisati nepoštenu trgovinu.\n"Trgovina treba da bude pravična i recipročna. Ne možemo da imamo fer i otvorenu trgovinu ako pojedine zemlje iskorišćavaju sistem na račun drugih", istakao je američki predsednik.\nOn je rekao da je njegova zemlja spremna da bude partner u izgradnji boljeg sveta, ali da on prvenstveno predstavlja interese američkog naroda.\n"Amerika će uvek biti na prvom mestu. No, Amerika na prvom mestu ne znači Amerika sama".\n"Kada SAD rastu, raste i svet. Američki prosperitet je stvorio nebrojena radna mesta širom sveta, a težnja izvrsnosti, kreativnosti i inovacijama u SAD dovela je do važnih otkrića koja su ljudima celog sveta pomogla da žive prosperitetnije i zdravije", rekao je Tramp, dodajući da je sada "savršeno vreme za vaše investicije u SAD", istakao je Tramp.\nSAD će razmotriti mogućnost pojedinačnih ili grupnih pregovora sa članicama Transpacifičkog trgovinskog sporazuma (TPP), ukoliko proceni da to ima smisla, kazao je Tramp. SAD su se povukle iz pomenutog sporazuma.\nGovoreći o političkim pitanjima, on je istakao da rat protiv islamskih militanata nije završen. U tom kontekstu, kazao je da će SAD učiniti sve da Avganistan nikada više ne postane utočište terorista.\nTramp je rekao da će nastaviti da traži od partnerskih država da spreče Iran da dođe u posed nuklearnog oružja.\nAmerički predsednik je ponovo pozvao "prijatelje" i "saveznike" da investiraju u sopstvenu odbranu i ispune finansijske obaveze prema NATO alijansi.\nOn je dodao da će suverene države sarađivati u ostvarivanju zajedničkih ciljeva.\nTramp je izviždan zbog izjave o medijima u Davosu, čiji je govor izazvao veliko interesovanje, ali na koji je deo publike ostao ravnodušan. Odgovarajući kratko na pitanja posle održanog govora, američki predsednik naišao je na negativnu reakciju publike pošto je medije nazvao "pokvarenim" i "lažnim".\n"Uvek se o meni u medijima dobro pisalo kada sam bio biznismen, tek pošto sam postao političar shvatio sam koliko mediji mogu da budu 'pokvareni' i 'lažni'", rekao je Tramp.


Abazović čestitao Kurtiju - 25.03.2021, Sputnik Srbija\nAbazović čestitao Kurtiju\nPotpredsednik crnogorske vlade Dritan Abazović čestitao je Aljbinu Kurtiju na izboru za premijera prištinske vlade i poručio da se raduje budućoj saradnji. 25.03.2021, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, politika, dritan abazović, aljbin kurti, crna gora\n18:17 25.03.2021 (Osveženo: 14:56 30.08.2021)\nPotpredsednik crnogorske vlade Dritan Abazović čestitao je Aljbinu Kurtiju na izboru za premijera prištinske vlade i poručio da se raduje budućoj saradnji.\n„Povodom vašeg izbora za predsednika Vlade Republike Kosovo, upućujem vam najsrdačnije čestitke i najbolje želje da sa uspehom obavljate tu visoku dužnost, na dobrobit svih građana vaše države. Uveren sam da će se vaša vlada, pored brojnih izazova sa kojima se čovečanstvo suočava u ovom trenutku, uspešno izboriti sa posledicama koje ostavlja pandemija virusa Kovid-19“, naveo je Abazović, preneo je portal RTCG.\nAbazović je dodao i da se „ceneći prijateljske i komšijske odnose dve države, raduje budućoj saradnji Crne Gore i Republike Kosovo“.\nUveren je, ističe, da je osnovi preduslov za sveukupni razvoj Zapadnog Balkana bolja regionalna povezanost, usmerena na građenju odnosa koje će karakterisati međusobno poštovanje, poverenje i razumevanje.\n„Ostaje nam da zajednički radimo u tom pravcu, kako bi region Zapadnog Balkana što pre postao sastavni deo Evropske unije“, naveo je Abazović koji je čestitku uputio i novoizabranom predsedniku kosovskog parlamenta Glauku Konjufci.\nErdogan pisao Kurtiju: Razmislite o ambasadi u Jerusalimu\nŠta Srbi mogu da očekuju od Vlade Aljbina Kurtija


"Sada bi kroz promjene ovo trebalo da se mijenja. Očekujući da kod nas nešto dobrovoljno zaživi, to će teško ići. Prosto će tu morati da se uključe nadležne institucije, da se u startu suzbije svaki pokušaj izigravanja zakona, na način da će se dio zarade koji se isplati zaposlenom morati vratiti poslodavcu", smatra Damjanović.\n9593 pregleda\t8 komentar(a)\nNadležne državne institucije morale bi da se u startu uključe u nadziranje primjene programa Evropa sad, kako bi se na samom početku suzbio svaki pokušaj izigravanja propisa, ocijenio je nekadašnji vršilac dužnosti direktora Uprave prihoda i carina, Aleksandar Damjanović.\nOn je u Jutarnjem programu TVCG objasnio da je plan Evropa sad, osim rasta minimalne i prosječne zarade u zemlji, za cilj imao uvođenje fiskalne i poreske disicpline.\nDamjanović, koji je i bivši poslanik, kazao je da je do sada veliki broj poslodavaca radio u sivoj zoni što se tiče zapošljavanja, isplaćujući jedan dio zarada na ruke i osiguravajući dobar dio zaposlenih na minimalne doprinose, prenosi portal RTCG.\n"Sada je cilj da se rasterećenjem jednog dijela doprinosa da motivacija poslodavcima da u tom dijelu povećaju tu minimalnu zaradu i da se tako legalizuje dobar dio onog što je bilo u sivoj zoni. Time će, u nekom bruto iznosu, tako je makar zamišljeno, prihodi biti veći", rekao je Damjanović.\nIpak, kako je kazao, biće kao i do sada, rada u sivoj zoni, kao što je i do sada bilo izigravanja propisa vezanih za obračun plata, isplatu neto zarada i neuplaćivanje doprinosa.\nPrema njegovim riječima, ako se to u startu ne suzbije i ne bude nadzirano, teško da će sve moći da zaživi. Primjena programa Evropa sad je, kaže, veoma kompleksna, te da teži dio dok predstoji.\n"Ovaj program ima smisla samo ako se finansira sopstvenim sredstvima i izvrši se preraspodjela prema onima koji su manje zarađivali. Ako se on realizuje tako da se sredstva pozajmljuju iz inostranstva, onda to nije nikakav program, već samo finansiranje potrošnje pozajmicama vani", rekao je Damjanović.\nGovoreći o fiskalizaciji, Damjanović je kazao da bi već sada trebalo pripremati fiskalizaciju tokom predstojeće ljetnje turističke sezone.\n"Tu prije svega mislim na privatni smještaj, plažni mobilijar. Puno je prostora za poreski potencijal. Sektor građevinarstva možda i najveći. Brzo treba raditi na izmjeni propisa koji definišu poreski tretman u građevinskom sektoru", ocijenio je Damjanović.\nOn smatra neprihvatljivim dosadašnji sistem po kojem porez plaćaju svi podjednako, po istoj poreskoj stopi.\n"Ovdje treba da onaj koji ima više i zarađuje više, plati više. To je neki pristup prema progresivnom oporezivanju koji nije lako odjednom izvesti", dodao je Damjanović.\nUkoliko Evropa sad ne bude funkcionisao, Damjanović smatra da će nam vjerovatno biti potrebno spoljnih sredstava za finansije, što znači rebalans budžeta. "Kad se jednom steknu navike, u smislu povećanja zarada, minimalca, vrlo je teško donijeti agresivne odluke i to smanjivati. Bolje da damo svi skromni doprinos da ovo funkcioniše, da razvijamo ekonomiju u pravom smjeru i kako bi na duge staze sve ovo imalo smisla, i da ne ostanemo na 450 EUR minimalca, jer ima Crna Gora potencijala za mnogo veći nivo minimalac, makar na nivou potrošačke korpe", rekao je Damjanović.\nOn je ocijenio da isuviše dugo traje kaskanje životnog standarda u Crnoj Gori.\nAleksandar DamjanovićUprava prihoda i carinaEvropa sad


Petorica „Indiansa” na spisku reprezentativaca Srbije | Meridian Indians\nTrening kampovi reprezentacije Srbije, tzv. „trajaut”, održani su u Pančevu krajem avgusta i početkom septembra, u cilju priprema za kvalifikacioni duel sa Mađarskom, zakazan za 10. oktobar ove godine u Beogradu. Pored tog duela, koji je za reprezentaciju Srbije najvažniji ove jeseni, nacionalni tim je planirao da odigra i dve prijateljska meča – najpre s reprezentacijom Italije 13. septembra, a potom sa ekipom „US Eagles” u Beogradu 26. septembra. Nažalost, ta utakmica neće biti odigrana zbog, kako je saopšteno, organizacionih problema američkog sastava, koji je tako bio prinuđen da odustane od putovanja u Beograd.\nUprkos tome, pripreme su nastavljene, a nakon održanih „trajauta”, selektor reprezentacije Srbije Džordž Šarčević najpre je izabrao 141 kandidata, a potom i konačnih 53.\nNa spisku reprezentacije Srbije iz redova „Indiansa” našli su se defanzivni bek Goran Zec, ofanzivni linijaš Aleksandar Blažić, trkač Ivan Prskalo, spoljni hvatač Stefan Borković i kiker Darko Klasan. Na proširenom spisku reprezentativnih kandidata našli su se još i lajnbeker Ivan Krković i ofanzivni linijaš Vladimir Ikraš, koji nažalost nisu našli mesto na konačnom spisku reprezentativaca.\nNovi glavni trener reprezentacije Srbije je Dag Atkins, iskusni američki strateg koji je ove sezone doneo prvu šampionsku titulu novosadskim „GAT Dukesima” stekavši zvanje najboljeg trenera lige u izboru trenera. Prethodno je osvajao i najjača prvenstva nekoliko država starog kontinenta – Austrije (Danube Dragons), Češke (Prague Black Hawks), Švedske (Carlstad Crusaders). Deo trenerske karijere proveo je i u Finskoj, gde je čak bio i defanzivni koordinator nacionalnog tima 1986. godine.\nPored njega, trenerski kadar čine još: Džordž Šarčević (selektor), Predrag Durlić Vujić (defanzivni koordinator), Petar Vitorović (ofanzivni linijaši), Viktor Todorović (trkači), Predrag Nikolić (risiver), Ljubodrag Anđelković (defanzivni bekovi), Džoš Hepner (defanzivni linijaši), Jovica Jović (lajnbekeri), Bojan Milić (koordinator specijalnih timova) i Mitar Bajčetić (kondicioni trener).\nPrijateljski susret Srbije i Italije odigraće se u Linjanu, u nedelju 13. septembra od 15.00 časova.


Odmah po sletanju u Srbiju legendarni Jamie Jones, uputiće se na Lovefest! - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\nOdmah po sletanju u Srbiju legendarni Jamie Jones, uputiće se na Lovefest!\nOdmah po sletanju u Srbiju legendarni Jamie Jones, uputiće se na Lovefest gde će publiku dočekati neverovatnim setom, koji će trajati čak tri sata, duplo duže od onoga na šta su fanovi obično navikli.\n12:10 30. JUL 2019.\nAerodrom “Morava” lociran je na samo tridesetak kilometara od Vrnjačke Banje, a velike su šanse da mnogi dolazak putevima u Vrnjačku Banju, već ove godine zamene iznajmljivanjem letelice. Uvođenje redovnih letova za Lovefest će značiti samo više posetilaca sa svih strana sveta, a za aerodrom “Moravu” frekventan letnji saobraćaj.\nJamie Jones čak 3 sata vrti hitove na Fire bini Lovefesta\nOdmah po sletanju u Srbiju legendarni Jamie Jones, uputiće se na Lovefest gde će publiku dočekati neverovatnim setom, koji će trajati čak 3 sata, duplo duže od onoga na šta su fanovi obično navikli. Tako će ova tehno legenda zatvoriti drugu festivalsku noć i zajedno sa hiljadama posetilaca dočekati čuveno Lovefest jutro na Fire Stage-u.


Preko 20 godina Centar za edukaciju mladih neprestano radi na izgradnji društva Bosne i Hercegovine u skladu sa demoktratskim vrednostima koje građanima garantuju pravo da aktivno učestvuju u procesima društvenog razvoja. Vođeni ovom idejom, osnažujemo pojedince, ali i organizacije civilnog društva, javne ustanove i one koji donose odluke, aktivno stvarajući i implementirajući javne politike koje štite prava mladih, žena i dece.\nKako bi postigao ovaj cilj, Centar za edukaciju mladih razvio se u četiri strateška pravca: omladinski rad, javno zagovaranje, obrazovanje i zapošljavanje. Ova varijabilnost omogućila je direktan pristup različitim ciljnim grupama i stvaranje prilagođenih programa i pristupa koji odgovaraju na potrebe svake od ciljnih grupa.\nKako bi mladi bili u prvom planu u društvu, aktivno se bavimo javnim zagovaranjem. Centar za edukaciju mladih jedna je od šest OCD koje su radile na osmišljavanju Fedetarivnog zakona o mladima (usvojenog 2009. godine). Od tada besomučno javno zagovaramo za mlade. Opštinska vlast u Travniku pozvala nas je da sporovidmo stvaranje nove Strategije za mlade (2019-2022).\nRazumevši potrebu za edukativnim programima u Bosni i Hercegovini, razvili smo aktivnosti u okrivu formalnog obrazovanja. Preko univerzitetskog kursa „Liderstvo i razvojni omladinski rad u zajednici“ Jenčeping Univerziteta, obučili smo i sertifikovali preko 350 novih omladinskih radnika u poslednjih 20 godina.\nNaš razvoj omogućio nam je da proširimo rad u novi strateški pravac – zapošljavanje. U skladu sa potrebama mladih, otvorili smo Biznis inkubator 2018. godine. Za manje od godinu dana, osnovali smo lokalni preduzetnički „ekosistem“ i mrežu od 12 startapa. Pored aktivnosti inkubatora, zajedno sa Regionalnom agencijom za razvoj, predvodimo proces uspostavljanja Lokalnog partnerstva za zapošljavanje.\nDanas je Centar za edukatciju i mlade mesto na kom se sastaju organizacije civilnog društva, lokalna vlast, javne institucije, lokalni preduzetnici i svi oni koji žele da razviju svoje ideje, artikulišu svoje potrebe, uspostave veze i partnerstva, dobiju informacije i pozitivno utiču na svoju lokalnu zajednicu.


Stranke prvo uzmu sebi, drugima šta ostane - Nezavisni stav\nStranke prvo uzmu sebi, drugima šta ostane\nUroš Vukić 12.04.2019 20:30\nZa razliku od socijalnih davanja, invalidnina, naknada za tuđu njegu i pomoć, dječjih doplataka, grantova, podsticaja i svega onoga što život znači, isplate političkim partijama iz budžeta s raznih nivoa vlasti nikada ne kasne.\nOd ukupno planiranih 19,6 miliona KM, isplaćeno im je 95 odsto ili 18,6 miliona KM i siguran sam da je to jedina stavka u budžetu, pored plata, koja se isplaćuje na vrijeme i koja ne zavisi od punjenja budžeta.\nPo onoj staroj narodnoj da je Bog prvo sebi kapu skrojio, i političari prvo novac isplate sebi, a ostalim šta ostane i ako ostane s obzirom na to da se na plaćanje pojedinih obaveza čeka i duže od godinu dana.\nNije bitno što nema novca za tuđu njegu i pomoć ili odštetu poljoprivrednicima u slučaju nepogode, bitno je da ima za političare i njihove partije koje su već godinama unazad gospodari života i smrti i svih procesa u ovoj zemlji.\nAko negdje ima para, to je u partijama koje preko svojih ljudi kontrolišu sve tokove novca u ovoj državi, javna preduzeća, prirodne resurse i sve ostalo i na kraju opet im nije dovoljno, već sami sebe stavljaju u "prvi red" isplate kada je budžet u pitanju.\nU najmanju ruku, to je bezobrazno i bezobzirno pa čak i od stranaka koje su se odavno odrodile od naroda za koji kažu da ga predstavljaju.\nDa ne bude zabune, političke partije koje dobiju povjerenje građana i osvoje mandat odbornika ili poslanika na izborima treba da primaju novac iz budžeta, ali nikako ovoliko koliko sada dobiju i na način na koji sada uzimaju, može se reći i otimaju. Stranke su "nužno zlo", i u sadašnjem političkom sistemu i okolnostima, bez njih se jednostavno ne može, ali bi bilo lijepo da shvate da se cijeli svijet ne vrti oko njih i da su tu zbog naroda, a ne narod zbog njih.


DAČIĆ: Zar neko stvarno misli da će zauzeti Ostrog i oteti ga od SPC? | Ekspres.net\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić ocenio je da je odgovor crnogorske vlade na molbu predsednika Srbije Aleksandra Vučića da ne ugrožavaju imovinu Srpske pravoslavne crkve (SPC) u Crnoj Gori neprimeren i upozorio na teške posledice po odnose dve zemlje, ako ta zemlja usvoji najavljeni Zakon o veroispovesti kojim se predviđa i oduzimanje imovine SPC.\nPovezane vesti – Dačić o sukobu s Vljorom Čitaku u UN\n“Zamislite kada bi Srbija probala da donese sličan zakon koji se odnosi na neke druge narode koji žive kod nas rekao je Dačić i pozvao Crnu Goru da ne ide tim putem.\nDačić je rekao da se u Crnoj Gori više od 30 odsto stanovnika izjašnjavaju kao Srbi, ali da se u toj zemlji shvataju kao antidržavni element.\nPovezane vesti – Kako se Dačić “obračunao” sa Čitaku. Srpska diplomatije koju niko ne razume\nMinistar je rekao i da nije čuo toliko izjava od raznih vladika tim povodom a da je bilo mnogo nastupa predstavnika SPC o drugim političkim pitanjima.\n“Ako imate hrabrosti da napadnete Vučića i Dačića zbog neke ideje, valjda smete sad nekoga u Crnoj Gori zbog toga”, rekao je Dačić.\nTags crna goraivica dacicOstrogšef diplomatijespc\nDAČIĆ O “DRŽAVNOM UDARU”: Pažljivo ćemo proučiti presudu u Crnoj Gori, ima čudnih stvari MILO UDARIO NA SPC: Nećemo dozvoliti bahaćenje koje se prikriva mantijom DAČIĆ: Priština planira da osvoji Trepču i postavlja bombe na Sever Kosova “KO TEBE KAMENOM, TI NJEGA SAKSIJOM”: Dačić o sukobu sa Vljorom Čitaku


Olipijka Lidija u Lebanu na strelištu - jugsport.net\nLebane: Zahvaljujići pre svih predsedniku Streljakog udruženja „ Gatos“ Saši Živkoviću i jedinoj od tri osnovnih škola u Lebanu O.Š „Radovan Kovačević-Maksim“ koja se pojavila na Opštinskom školskom takmičenju Lebana u streljaštvu za osnovce odnosno za pijonire i pijonirke održano je školsko takmičenje u gađanju vazdušnom puškom u protorijama „Gatos“ kluba, čiji je domačin bio gospodin Živković. Takmičenje je otvorio Generalni sekretar Sportskog saveza opštine Lebane gospodin Miroslav Stošić koji je rekao: Čast mi je i veliko zadovoljstvo da otvorim ovo prvo, po meni istorisko takmičenje u gađanju vazdušnom puškom koje če nadam se već od naredne godine imati daleko više učesnika kako iz osnovnih tako i srednjih škola opštine Lebane. Zahvalio bih se i predsedniku kluba „Gatos“ Saši Živkoviću što je omogućio i bio jedan od glavnih organizatora takičenja. Kao i nastavniku iz O.Š Radovan Kovačević Hranislavu Jankoviću koji je uspešno pripremio svoju sekciju.\nVelika čast i zadovoljstvo za sve prisutne učesnike takmičenaj je bilo to što se na ovako malom takmičenju pojavila naša velika streljačica Lidija Mihajlović iz Niša višestuka učesnica Olipiskih igara još stare Jugoslavije, koja je svim takmičarima pre početa gađanja poželela mnogo uspeha i poručila da nastave da se bave ovim sportom, koji je njoj doneo slavu u njjnoj bogatoj streljačkoj karijeri.\nNa strelištu su se pojavili učenici O.Š Radovan Kovačević- Maksim“ Jovan Radovanović, Danica Stojković, Vanja Radivojević, Boris Stevanović, Ognjen Nikolić, Stefan Draganić, Anastasija Živković i Vuk Mitić.\nU kategoriji pijonira najbolji je Boris Stevanović, dok kod pijonirki Danica Stojković. Svi učenici stekli su pravo nastupa 23 aprila u Leskovcu kada će biti održano Okružno takmičenje u streljaštvu u kategoriji osnovnih škola Jablaničkog okruga.\nSudije ovog istoriskog takmičenja za osnovce bili su: Saša Živković iz Lebana, Ljubiša Todorović i Bojan Miljković iz Leskovca, dok je delegt ispred Streljačkog sveza Srbije bila upravo prosavljeno ime našeg streljaštva Lidija Mihajović iz Niša.\nPo završetku takmičenja pošto je Generalni sekretar Mirslav Stošić uručio diplome prvoplasiranim pobedicima u kategoriji pionirki i pionira predsednik Živokvić je rekao: Zahvalio bih se pre svih našoj proslavljenoj Olimpijskoj takmičarki Lidiji Mihajlović što se je odazvala pozivu da bude naš gost. Nek ovo bude početak uvoda u dalja takmičenja koja trebamo omasovljavati u ovom sportu u našem Lebanu. Kao predsednik kluba potudiću se da se saradnja sa osnovnih i srednjih škola u Lebanu poveća i ovaj sport dobije mnogo više takmičara u našem klubu, gde zaista imamo dobre uslove za rad u ovom sportu.


Maršal: Zapadne zemlje su za svrgavanje Miloševića sa vlasti dale preko 60 miliona dolara! | Skandalozno\nMaršal: Zapadne zemlje su za svrgavanje Miloševića sa vlasti dale preko 60 miliona dolara!\nOsim Maršala, ove tvrdnje iznosi i Američka agencija za međunarodni razvoj, koja je na svom sajtu objavila da je 2000. godine oko 25 miliona dolara Amerika uplatila za rušenje Miloševića, a nekoliko stotina hiljada je dato direktno „Otporu„.\n„Događajima koji su se odigrali 5. oktobra 2000. godine prethodila je velika priprema. Niko od milion ljudi koji su tog dana bili u Beogradu nije se, tek tako, probudio i došao na ideju da ode u prestonicu i spali zgradu parlamenta. U seoskoj kafani u Laktašima, u Republici Srpskoj, održan je 4. oktobra sastanak britanskih obaveštajaca, službenika CIA i predstavnika VOJ-a, a Britanci su kao telohranitelje vodili i ekipu specijalaca SAS.\nNa tom poslednjem sastanku trebalo je doneti konačne odluke o onome šta će se dešavati sledećeg dana. Ljudi iz vojne obaveštajne službe su jasno rekli: „Čak i ako Milošević pozove vojsku da izađe na ulice, Vrhovna komanda neće poslušati““, rekao je Tim Maršal u jednom intervjuu.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Maršal: Zapadne zemlje su za svrgavanje Miloševića sa vlasti dale preko 60 miliona dolara!"


Prognoziran umeren privredni rast u EU – Televizija srpske dijaspore\nPrognoziran umeren privredni rast u EU\nOd Goran Gajić\t Poslednja izmena 13.02.2020\nEvropska komisija u ekonomskoj prognozi za zimu 2020. godine predviđa nastavak umerenog rasta evropske privrede.\nU Evrozoni u 2020. i 2021. godini očekuje se rast BDP od 1,2 odsto, dok je u celoj EU predviđen rast od 1,4 odsto, navode u Komisiji.\nU Evropskoj komisiji kažu da nastavak umerenog rasta prvirede u Evrozoni predstavlja i najduži period održivog rasta od uvođenja evra 1999. godine.\nDodaje se da je evropska ekonomija zadržala “stabilan put” što dovodi do nastavka otvranja novih radnih mesta i rasta plata.\n“Istovremeno, moramo biti svesni potencijalnih rizika kao što su nepostojana geoplitička situacija i trgovinske neizvesnosti. Zemlje članice moraju nastaviti da sprovode strukturne reforme kako bi dalje podigli privredni rast i produktivnost, a članice sa visokom javnim dugom treba da sprovode opreznu fiskalnu politiku”, kaže potpredsednik Komisije Valdis Dombrovskis.\nEvropska komisija očekuje da će u u narednom periodu potrošnja u evropskim domaćinstvima kao i investicije, posebno u sektoru građevine, nastaviti da podstiču privredni rast.\nOčekuje se i jačanje javnih investicija na prvom mestu u oblastima transporta i digitalne infrastrukture.\nKada su u pitanju mogući rizici po ekonomski rast, u Briselu navode visok strepen neizvesnosti oko američke trgovinske politike, ali i socijalne nemire u Latinskoj Americi i geopolitičke napetosti na Blikom Istoku.\nDodaje se da su i dalje prisutni rizici u vezi sa klimatskim promenama.\nIzbijanje koronavirusa takođe se ocenjuje kao rizik ne samo po javno zdravlje, već i po ekonomske aktivnosti i trgovinu posebno u Kini.\nOsnovna pretpostavka je da epidemija dostiže vrhunac u prvom kvartalu, sa relativno ograničenim globalnim prelivanjem. Međutim, što duže traje, veća je verovatnoća da se izvrši viši efekat na ekonomiju i globalne uslove finansiranja, navode u Komisiji.\n“Kada je u pitanju korona virus, još je rano procenjivati njegov negativni uticaj. Istovremneo, videli smo i ohrabrujući razvoj situacije u smanjenju trgovinskih tenzija i izbegavanju haotičnog Bregzita”, kaže komesar za ekonomska pitanja Paolo Ðentiloni.\nKada je reč o inflaciji, Evropska komisija povećala je svoje predviđanje za 0,1 procenat u odnosu na jesenji izveštaj. Očekuje se da u Evrozoni inflacija u 2020. godini bude 1,3 procenata, odnosno 1,4 odsto u 2021. godini.\nNa nivou EU očekivana inflacija u 2020. je 1,5 odsto, a 1,6 procenata u 2021.\nHrvatska ne odustaje od Trgovske gore\nPregovori sa S. Makedonijom i Albanijom pre samita u Zagrebu


Predsednik poručio da neće odustati od Kosova : Nadlanu.com\nPredsednik poručio da neće odustati od Kosova\nObjavljeno 20. maj 2011. / 15:28:26\nBEOGRAD, 20. maja 2011. (Beta) - Predsednik Srbije Boris Tadić poručio je u petak osnovcima sa Kosova koji borave u Beogradu da Srbija nikada neće odustati od Kosova i poželeo im sigurnu budućnost i mirno odrastanje.\n"Dobrodošli u Beograd. Nalazite se u svojoj zemlji", rekao je Tadić pred više od 1.200 učenika osnovnih škola sa Kosova i Metohije koji u Beogradu borave u okviru manifestacije "Mala matura - veliko srce".\n"Rekoše mi da dolazite iz svih divnih mesta sa našeg Kosova i Metohije od kojeg mi nikada nećemo odustati, jer je to mesto gde je gradjen naš identitet", poručio je Tadić deci. On je zahvalio osnovnicima što "čuvaju naš identitet i naše Kosovo i Metohiju".\nTadić je čestitao djacima na uspešnom školovanju i zamolio ih da slušaju svoje mame i tate. "Nemojte da se smejete kada vam to kažem, jer to kažem i svojim ćerkama. Sada kažem i vama, i od vas očekujem da ispunjavate svoje obaveze i da budete vredni jer je to važno za vaše živote", kazao je predsednik Srbije.\nManifestaciju "Mala matura - veliko srce" organizuju ministarstva unutrašnjih poslova, za Kosovo i Metohiju, prosvete i nauke, kao i Grad Beograd. Učenici sa Kosova borave u Beogradu od 19. do 23. maja, a u petak je došlo 1.260 dece čiji su domaćini škole sa 13 beogradskih opština.


Zarada u avgustu bila 33.955 dinara – ICR\nProsečna mesečna zarada u Srbiji po zaposlenom bez poreza i doprinosa isplaćena u avgustu ove godine iznosila je 33.955 dinara.\nKako pokazuju podaci Republičkog zavoda za statistiku, u privredi je prosečna mesečna zarada iznosila 32.193, a u vanprivredi 37.506 dinara.\nProsečna ukupna mesečna zarada po zaposlenom isplaćena u avgustu ove godine iznosila je 47.190, odnosno u privredi 44.577, a u vanprivredi 52.455 dinara.\nMesečni koeficijent rasta cena na malo u septembru ove godine u odnosu na avgust 2010. bio je 0,010, dok koeficijent rasta cena na malo od početka 2010. do kraja septembra ove godine iznosi 0,077.\nKoeficijent prosečnog mesečnog rasta cena na malo od početka ove godine do kraja septembra 2010. je 0,0083, dok je koeficijent rasta cena na malo u septembru 2010. u odnosu na isti mesec prethodne godine 0,087, pokazuju statistički podaci.


Slika stanja u srpskoj privredi u 2014. godine stiže kasno jer su kasnili i finansijski izvešaji preduzeća, a jedan od razloga je i Zakon o računovodstvu("Sl. glasnik RS", br. 62/2013 - dalje: Zakon), ocenjeno je u Privrednoj komori Beograda.\nNa okruglom stolu "Performanse privrede i mere pospešivanja likvidnosti", koji su zajednički organizovali Centar za ekonomsku politiku, poreski sistem i poslovno izveštavanje i Udruženje finanisjskih organizacija Privredne komore Beograda i Društvo ekonomista Beograda, pokrenuta je inicijativa da se preispita Zakon i da se donese primeren i jeftin za primenu propis usklađen sa novim direktivama Evropske unije u toj oblasti. Učesnici su se založili i za vraćanje ugleda računovodstvenoj profesiji.\nKao najveći problem u srpskoj privredi navedena je nelikvidnost, zbog čega se zahteva dosledna primena Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama ("Sl. glasnik RS", br. 119/2012 i 68/2015)kao i donošenje Strategije rešavanja nenaplativih kredita.\nRukovodilac Centra za ekonomsku politiku, poreski sistem i poslovno izveštavanje, Jelena Ivanković navela je da je samo 80 odsto privrednih subjekata dostavilo finansijske izveštaje za 2014. godinu, što utiče na validnost slike stanja u privredi koja se dobija na taj način. Ono što je izvesno, jeste da su neto gubici u privredi povećani za 3,26 odsto u odnosu na 2013. godinu, kao i da je beogradska privreda u gorem stanju u poređenju sa republičkom. U blokadi je naime svako šesto preduzeće u Srbiji, a u Beogradu svako peto. U Srbiji je blokirano 56.000 računa preduzeća, a od toga u Beogradu 23.609 firmi ili više od 40 odsto od ukupnog broja blokada.\nGenerelani direktor Direkcije za ekonomsko istraživanje i statistiku Narodne banke Srbije, Branko Hinić ocenio je da je nelikvidnost dugoročni problem i da je u praksi teško utvrditi kako ga sanirati. Neophodna je, pre svega, efikasnija realokacija resursa, a niska inflacija je podrška realnosti novčanih tokova. Potrebno je da postoje jasni novčani tokovi, koji daju održiv ekonomski rast, naveo je Hinić.\nIzvor: Vebsajt Privredne komore Beograda, 08.12.2015.


► Ministar odbrane i načelnik Generalštaba na pripremama za vojnu vežbu na\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin i načelnik Generalštaba Vojske Srbije Milan Mojsilović obišli su danas pripadnike Ratnog vazduhoplovstva koji u rejonu poligona "Pasuljanske livade" obavljaju bojeva gađanja u okviru prireme za združenu vežbu "Sadejstvo 2020", koja će biti održana na Pešteru u oktobru.\nKako se navodi u saopštenju, Vulin je rekao da su danas piloti Migova 29 prvi put posle 20 godina dejstvovali raketama vazduh-zemlja i da "posle više decenija vojni piloti imaju priliku da sprovedu bojevo gađanje".\nVulin je rekao da će na vežbi na Pešteru Vojska Srbije prikazati sve ono ono čime raspolaže i da će pokazati svoju obučenosti.\nKomandant 204. vazduhoplovne brigade pukovnik Brane Krnjajić dodao je da su danas izvedena bojeva dejstva avionima MiG-29, G-4 i Orao po ciljevima na zemlji.\n"Avioni MiG-29 dejstvovali su raketama S-8, prvi put na ovom poligonu. Ranije se nisu uvežbavali ti manevri. Takođe, avion G-4 učestvovao je sa osposobljenim posadama u dejstvu raketama S-5, po zemaljskim ciljevima, a avion Orao dejstvovao je sa bombama od 250 kg. Potvrdili smo da je avijacija spremna za sledeću fazu uvežbavanja koja će početi iduće nedelje u sklopu završnih priprema za vežbu Sadejstvo 2020", rekao je Krnjajić.\nOn je dodao da su bojeva gađanja izvedena vrlo uspešno, sa odličnim rezultatima.\nvojne vežbe /\nAlekstandar Vulin /\nUdruženje Ateisti Srbije saopštilo je danas da nemaju nikakve političke nalogodavce za svoje delovanje i da su im jedini nalogodavci Ustav i zakoni Srbije.\nTroškovi odbrane evropskih zemalja NATO-a i Kanade biće povećani šestu uzastopnu godinu, pri čemu će trećina zemalja dostići cilj od dva odsto bruto društvenog proizvoda (BDP), izjavio...


Komitet za zaštitu novinara dodelila nagrade za slobodu štampe u 2005. godini\nOvogodišnji dobitnici su kineski nezavisni novinar Ši Tao koji služi 10-godišnju zatvorsku kaznu zbog objavljivanja informacija na jednom inostranom veb sajtu, kao i advokat Beatris Mtetva, angažovana na odbrani novinara, koja je zbog toga bila meta napada i zastrašivanja. Nagradu je takodje dobila uzbekistanska novinarka u egzilu Galima Buharbaeva, koja je izveštavala o ubistvu stotina opozicionih demonstranata na prolećnim protestima u toj zemlji. Četvrti dobitnik nagrade za slobodu štampe je brazilski urednik Lućio Flavio Pinto, koji se suočava sa nizom gradjanskih i krivičnih parnica čiji je cilj da ućutkaju njegovo izveštavanje o korupciji i ekološkim problemima Brazila.\nU SAD se obeležava Dan zahvalnosti\nZbog toga se milioni Amerikanaca otiskuju na put, što današnji dan tradicionalno čini najprometnijim danom u godini za saobraćajnu industriju. Američka automobilska asocijacija procenjuje da će ove godine, 37 miliona Ameirkanaca putovati najmanje 80 kilometara od kuće, što je lagani porast u odnosu na prošlu godinu. Asocijacija za vazdušni saobraćaj predivdja da ć tokom praznika avionima američkih avio-kompanija leteti blizu 22 miliona putnika. Američki predsednik Buš praznik će provesti na svom ranču u Teksasu.\nDžordž Kluni i Met Dejmon prisustvovali premijeri filma «Sirijana» u Njujorku\n«Sirijana» je politički triler smešten u okvire naftne industrije. Robert Barns , kojeg igra Džordž Kluni, je operativac CIA-e koji otkriva istinu o poslu kojem je on posvetio svoj život. Met Dejmon tumači ulogu Brajana Vudmana, naftnog brokera, koji je napravio posebnu saradnju sa princom Nasir Al Subaiem , kojeg igra Aleksander Sidig. Džefri Rajt igra kompanijskog advokata koji se suočava s moralnom dilemom dok radi na spajanju dve moćne američke naftne kompanije. Svaka od ovih ličnosti igra ulogu u sistemu u kojem se možda prepliću njihovi životi. Film «Sirijana» će u Evropi početi da se prikazuje u Americi 9. decembra, a u Evropi u januaru i februaru sledeće godine.