Uskoro odluka vlade o verifikaciji diploma iz Severne Mitrovice - Medija centar\nUskoro odluka vlade o verifikaciji diploma iz Severne Mitrovice\nPrema informacijama Ministartva obrazovanja Kosova do sada su verifikovane 1752 diplome sa Univerziteta u Severnoj Mitrovici. Zamenik ministra obrazovanja Dukađin Pupovci je na konferenciji za novinare izjavio da je proces verifikacije okončan 31. decembra 2021. godine, te da očekuje da će Vlada Kosova uskoro doneti odluku o daljim koracima.Istovremeno, Pupovci je o nostrifikaciji diploma iz Srbije rekao da su institucije u fazi postizanja regionalnog dogovora kojim bi bio rešen problem priznavanja srpskih diploma.\nZa verifikiciju diploma sa Univerziteta u Severnoj Mitrovici od 12. maja 2016. do 31. decembra 2021. godine, Ministarstvu obrazovanja je predat 1821 zahtev.Od tog broja verifikovane su 1752 diplome, dok je 19 u procesu potvrđivanja.Takođe, na 40-tak prijava odgovoreno je negativno, a 10-tak nije imalo potpunu dokumentaciju.\n“Vlada je 2019. godine usvojila odluku po kojoj se mora menjati ta uredba na osnovu koje je proces organizovan i sada smo u fazi analize te odluke vlade. Znači, ili će biti doneta nova uredba ili će Vlada odlučiti da se ova aktuelna uredba nastavi. Trenutno smo u fazi razgovora i još uvek imamo diplome i aplikacije koje su podnete pre 31. decembra na kojima komisija radi i mislim da će odluka biti doneta vrlo skoro, ali to će biti odlika Vlade, a ne ministarstva”, rekao je zamenik ministra obrazovanja Dukađin Pupovci.\nPupovci je istakao da se proces nostrifikacije diploma Kosova i Srbije ne sprovodi, podsetivši da dogovor iz 2014. godine predviđa treću stranu kao posrednika u tom procesu.“Faktički, ta treća strana nije aktivna od 2016. godine, kada se Asocijacija Evropskih univerziteta povukla iz tog procesa, kaže Pupovci.\n“Mi smo u fazi sklapanja jednog regionalnog dogovora koji bi trebalo da pomogne prevazilaženju ove situacije. Ali ti pregovori prošle godine na regionalnom nivou nisu išli onako kako smo predviđali , mi smo to i objavili. Delegacija Republike Srbije je insistirala u slučaju Kosova primene Briselski dogovori, a ukoliko se to primeni, onda je potrebna treća strana i to posle ne funkcioniše i nema nikakvog smisla. Nadam se da ćemo u okviru ovog regionalnog ARCCA postići uskoro taj dogovor i da ćemo moći da sprovedemo proces nostrifikacije diploma”, dodao je Pupovci.\nVlada Kosova je 2016. godine usvojila privremeni mehanizam verifikacije koji je omogućio diplomcima Univerziteta u Severnoj Mitrovici da se prijave za posao, profesionalne licence i stručne ispite u javnim institucijama Kosova.Tehničku podršku u ovom procesu pružila je nevladina organizacija Evropski centar za manjinska prava.


Dickinson: Kako je moguće da 100.000 građana toliko dugo nema elementarno glasačko pravo? | DEPO Portal\nDickinson: Kako je moguće da 100.000 građana toliko dugo nema elementarno glasačko pravo?\n- Ključno je pitanje zašto građani Mostara dozvoljavaju svojim političarima da se ovako ponašaju – rekao je Dickinson\nVijeće za lokalne vlasti u okviru Kongresa Vijeća Evrope za lokalne i regionalne vlasti održalo je danas u Strasbourgu okrugli stol u situaciji u Mostaru. Izdat je i niz preporuka za rješavanje problema sa izbornim procesom i izmjenama izbornog zakonodavstva, a nakon što su boravili u ovom gradu tokom izbora i u maju ove godine.\nTokom okruglog stola kojem su prisustvovali, između ostalih i članovi Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, na čelu sa Stewartom Dickinsonom iz Velike Britanije bilo je riječ o načinima „vraćanja demokratije u Mostar“. Dickinson je ujedno bio i izvjestilac za ovu instituciju o održanim lokalnim izborima.\n- Kako je moguće da 100.000 građana jednog grada koji se nalazi u državi članici Vijeća Evrope, toliko dugo nema elementarno glasačko pravo – pitao je, između ostalog, Dickinson tokom diskusije.\nOn je ponovio stavove koji su izneseni u izvještaju misije ove organizacije po kojima pitanje rješavanja Mostara ne treba biti vezano za ukupno rješavanje nacionalnog pitanja u BiH ili ustavne promjene, te ponovio da iz razgovora sa predstavnicima aktuelne vlasti u ovom gradu stiče dojam da nema prevelike političke volje za rješavanjem ove situacije. On je, između ostalog, pozvao Vijeće Evrope da razmotri šta može uraditi.\n- Ključno je pitanje zašto građani Mostara dozvoljavaju svojim političarima da se ovako ponašaju – rekao je Dickinson.\nOkruglom stolu u Strarbourdu su prisustvovali i Alex Jeffrey sa univerziteta Cambridge, Vladimir Ćorić, izvršni direktor Omladinskog centra Abrašević iz Mostara, Dženana Dedić iz Centra za lokalnu demokratiju i Vernes Voloder, projekt menadžer Nansen dijalog centra iz Mostara.\n#Stewartom Dickinsonom #vijeće evrope #mostar #BiH


Izračunati gubici zbog obustave projekta „Južni tok“ – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Svijet/Izračunati gubici zbog obustave projekta „Južni tok“\nZvornik Danas Send an email 3. decembra 2014\nBugarska će zbog obustave izgradnje gasovoda „Južni tok“, kojim je trebalo da se transportuje ruski gas u centralnu i južnu Evropu, izgubiti najmanje 100 miliona evra, koliko je do sada investirala, piše sofijski dnevnik „Trud“.\nNovac je obezbijedio Bugarski energetski holding, koji je suvlasnik kompanije „Južni tok Bugarska“, na osnovu kredita koji je podigao od ruske Gasprombanke.\nRuska kompanija „Južni tok transport“ preračunala je da direktni gubici firmi izvan Rusije, koje su učestvovale u projektu, iznose 2,82 milijarde evra.\nGubici evropskih firmi iznose 2,5 milijardi evra, a iznos od 300 miliona evra odnosi se na japanska preduzeća.\nBugarski parlament danas nije zauzeo jedinstven stav sa kojim bi premijer Bojko Borisov otputovao u Brisel u vezi sa projektom „Južni tok“.\nBorisov je od narodnih poslanika zatražio podršku u pregovorima za gasovod sa Briselom i Rusijom.\nRuski predsjednik Vladimir Putin i čelnik državne gasne kompanije „Gasprom“ Aleksej Miler saopštili su da Rusija obustavlja projekat gasovoda koji je trebalo da ruski gas preko Crnog mora dovede do južne Evrope.\nSlijede procedure anuliranja međudržavnih sporazuma\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov saopštio je da poslije objavljivanja vijesti o obustavljanju projekta „Južni tok“ slijede procedure da bi međudržavni sporazumi o izgradnji tog gasovoda prestali da važe.\n„Realizovaće se procedure o prestanku važenja sporazuma“, rekao je Peskov ruskom dnevniku „Komersant“.\nList navodi da Rusiji sada predstoji „dug proces anuliranja sporazuma o ‘Južnom toku’ i rješavanja mogućih finansijskih trebovanja“.\nS tačke gledišta Rusije, dodaje list, riječ je o „višoj sili“, pošto je Bugarska, koja je govorila o velikoj zainteresovanosti za projekat, neočekivano izmijenila stav i nije dozvolila izgradnju gasovoda.\nPravnici koje je anketirao „Komersant“ navode da se kazne za izlazak ili poništavanje međuvladinih sporazuma ne predviđaju, a da se procedura reguliše samim dokumentom.\nDnevnik piše da je „iznenadna smrt“ „Južnog toka“, poslije osam godina pregovora i skupih pripremnih radova, bila neočekivana ne samo za evropske političare, već i za same učesnike projekta.\nList dodaje da i inostrani učesnici morskog dijela projekta – ENI, EDF i „Vinteršel“ nisu komentarisali situaciju, jer, kako je rekao izvor jedne od tih kompanija, „malo je šta jasno“.\nIzvor „Komersanta“ iz „Gasproma“ potvrdio je da partneri „Gasproma“ nisu bili upozoreni, pošto je predsjednik Rusije Vladimir Putin odluku o obustavljanju projekta razmatrao i donio „kao i obično u takvim slučajevima, u režimu specijalne operacije“.\nPutin i čelnik državne gasne kompanije „Gasprom“ Aleksej Miler su u ponedjeljak, 1. decembra, saopštili da Rusija obustavlja projekat gasovoda koji je trebalo da ruski gas preko Crnog mora dovede do južne Evrope.\nTokom posjete Turskoj, Putin je rekao da je Rusija primorana da se povuče iz projekta „Južni tok“ zbog toga što EU nije htela da podrži izgradnju gasovoda.\nbugarska evropska unija gasprom juzni tok rusija steta ulaganje


Održana 24. „Bulka“ – Opština Kula\nOdržana 24. „Bulka“\nKula: Ognjen Stojanović pobednik Prvenstva Srbije u trčanju na 10 km\nDani Ise Bajića od 21. oktobra do 17. novembra\nObjavio u 17. oktobra 2017.\nSnežana Todorović iz Kraljeva pobednica je ovogodišnjeg Festivala pesnika za decu „Bulka“ koji je po 24. put održan u petak, 13. oktobra u Domu kulture u Crvenki. Ona je ovu prestižnu nagradu dobila za pesmu „Zemlja za snove“.\nDrugo mesto pripalo je Jasni Milenović iz Sremske Kamenice za pesmu „Krofne na moru“, a treće pesniku iz Beograda Jovanu N. Bundalu za pesmu „Kad zalaje strašna zver“. Nagradu – Pesnički prsten ove godine dobio je pesnik Milomir Radović, za dugogodišnju saradnju i učešće na crvenačkom festivalu ali i festivalima koji se održavaju širom Srbije. Prema oceni publike najbolje dečije stihove napisao je Zlatomir Borovnica iz Inđije. On je ovu nagradu dobio za pesmu „Dva starca“.\nVeć tradicionalno nagradu za najbolje stihove namenjene deci daje i Crkva iz ovog mesta, a nagradu Ljiljani Krstić iz Aleksinca za pesmu „Ogi“ dodelio je sveštenik Miloš Petrović. Pokrovitelj i ovogodišnje „Bulke“ bila je Opština Kula i Turistička organizacija opštine Kula, a treba napomenuti da su finalni deo Festivala svojim nastupima upotpunili recitatorka iz Crvenke Vladica Kljajić, muzičar Ivan Leščešen iz Kule i plesna grupa „Kreativ dens“ iz Vrbasa. U holu Doma kulture posetioci su mogli da pogledaju izložbu slika Josipa Klera iz Crvenke.


Materijal za Štampu | Repromaterijal - PPS Adriatic\nNajsavremenija tehnologija izrade magnetnih štancni i magnetnih cilindara\nSvaka magnetna fleksibilna štancna proizvedena u Kocher + Beck-u predstavlja rezultat više decenijskog iskustva, podržanog konstantim programom razvoja i unapređenja.\nAnilox Laser Technology (ALT) je kompanija osnovana 2011 godine sa ciljem snabdevanja klijenata Anilox valjcima i sleev-ovima koji su u korak sa uvek izazovnim zahtevima flexo industrije.\nSa više od 50 godina kombinovanog iskustva u oblasti Fleksografije i Premazivanja osnivači ALT su zajedno došli do rešenja da ponude tržištu visoko kvalitetne Anilox valjaka i sleev-ove po veoma konkukretnim uslovima i intezivno uključenom njihovom ekspertizom u svaki zahtev kupca.\nKompanija VFP Ink Technologies iza sebe ima preko 20 godina iskustva u razvoju, proizvodnji i distribuciji boja i lakova za rotacionu i ravnu sito štampu.\nKao vodeći proizvođač na tržištu Evropske Unije, kompanija VFP, je uspostavila Portfolio proizvoda koji pokriva širok spektar aplikacija i materijala za industrije kao što su štampa etiketa, laminacija PVC kartica itd.\nKompanija Michelman osnovana je 1949 godine i predstavlja globalno značajnog proizvođača premaza na vodenoj bazi kao i prajmera koji se koriste prilikom štampe etiketa, fleksibilne i kartonske ambalaže.\nHP Indigo, kao globalni lider u digitalnoj štampi etiketa i fleksibilne ambalaže, testirao je i preporučuje širok asortiman Michelman Digi Prime prajmera koji optimizuju mogućnosti različitih papira i filmova sa ciljem isporuke najboljeg kvaliteta prilikom štampe i kasnijeg apliciranja na finalne proizvode.


SKC - Studentski kulturni centar Beograd - SENKA VLAHOVIĆ: ANTOLOGIJA BUDUĆIH SNOVA\nSENKA VLAHOVIĆ: ANTOLOGIJA BUDUĆIH SNOVA\n14 - 30. OKTOBAR\nOva izložba obuhvata ilustracije iz knjige „Antologija budućih snova: knjiga umetnika“ koju je napisala, ilustrovala i dizajnirala Senka Vlahović.\nAutorki je ovo treća umetnička knjiga ovakve vrste, posle knjiga „Ukorenjeni u nebu: prozaide/foto-ilustracije“ iz 2017. godine i „Banatska Venera i junak Dimitrij“ iz 2020. Sve tri sadrže tekstove i ilustracije autorke Senke Vlahović.\nNa tragu dosadašnjeg rada, autorka koncipira i ovu izložbu produbljujući odnos pesme i slike u okviru vokovizuela, tragajući za njihovim izvorima i smislom kroz zapise i crteže u svojoj knjizi umetnika.\nOva knjiga, ne samo formom kojom objedinjuje poetsku reč i sliku, već i svojom sadržinom i porukama, govori o tesnoj povezanosti poezije i slikarstva, odnosno reči i slike, kroz prizmu ličnog, stvaralačkog doživljaja.\nAutorka i samim ilustracijama pravi paralelu između tela i slike, duše i pesme, muškog i ženskog, erosa i tanatosa, kao dvaju lica jednog istog. Dva naizgled suprotna entiteta bivaju jedno drugom ogledalo, teže spajanju i prepoznavanju jednog u drugom.\nPostavka se sastoji od 22 printa dimenzija 100 h 70 cm, kao i same knjige kao eksponata. Ilustracije su nastale kombinovanom tehnikom crnog tuša i crvene akrilne boje, u slobodnim, jednostavnim potezima, čistim stilizovanim linijama, a lazurnim prelivima crnog tuša i guste crvene paste, sa minimalnim obradama u digitalnoj formi. Na ilustracijama su rukom ispisani, kao stihovi, delovi tekstova iz knjige na koje se ilustracije odnose.\nSenka Vlahović (1985, Novi Sad) je vizuelna umetnica, ilustratorka i dizajnerka knjiga, i autorka stručnih knjiga i tekstova o ilustraciji. Na Grafičkom odseku Visoke tehničke škole u Novom Sadu diplomirala je primenjenu fotografiju, gde je i specijalizovala ilustraciju knjige. Master rad na temu „Video-ilustracija knjige“ odbranila je na Akademiji umetnosti u Beogradu. Autorka je sedam knjiga: četiri stručne knjige iz oblasti ilustracije (na srpskom i engleskom) i tri umetničke knjige u kojima je objedinila autorski tekst, ilustraciju i dizajn. Dobitnica je ULUPUDS-ove nagrade za najbolju knjigu iz oblasti teorije vizuelne komunikacije na Sajmu knjiga u Beogradu i Godišnje nagrade ULUPUDS-a za stvaralaštvo u 2017. godini. Autorka je izložbe i projekta „Savremeni srpski ilustratori knjiga za decu“ (Bibiana, Bratislava 2019, SKC, Beograd 2020). Osnovala je i dugi niz godina organizovala međunarodni Festival ilustracije knjige BookILL Fest. Bila je članica međunarodnog žirija Bijenala ilustracije u Bratislavi i više puta učesnik međunarodnog simpozijuma ovog bijenala. Grafički je oblikovala preko 500 knjiga, uglavnom u okviru izdavačke delatnosti Banatskog kulturnog centra, gde radi kao umetnička direktorka. Imala je oko 30 samostalnih izložbi slika, fotografija i ilustracija. Učestvovala je i na brojnim kolektivnim izložbama u zemlji i inostranstvu. Članica je ULUPUDS-a i Matice srpske.


MOK piše sportistima: "Bez politike i aktivizma u Sočiju" - Sportske.net\nMOK piše sportistima: "Bez politike i aktivizma u Sočiju"\nIzvršno odbor MOK-a trebalo bi da na sastanku u utorak u Lozani odobri ovo uputstvo. Pismo će potom biti poslato nacionalnim olimpijskim komitetima čiji će sportisti učestvovati na Igrama u Sočiju od 7. do 23. februara.\nU dopisu će biti istaknuto pravilo broj 50 Olimpijske povelje, koje glasi: "Na Olimpijskim objektima, borilištima i drugim oblastima nije dozvoljena bilo kakva vrsta demonstracija ili političke, verske ili rasne propagande".\n"Objasnićemo pravilo 50, kao i našu interpretaciju tog propisa, da bi ga sportisti bili svesni i da bi bi bili zaštićeni", rekao je predsednik MOK Tomas Bah.\n"Znam iz ličnog iskustva da je to ključno. Kao sportista ne želite da se u olimpijskom selu ili na borilištu suočite sa bilo kakvom političkom kontroverzom", rekao je Bah, koji je osvojio timsku zlatnu medalju u mačevanju na Olimpijskim igrama u Zapadnoj Nemačkoj 1976.\nPismo MOK-a stići će na adrese sportista usred kritike Zapada na ljudska prava u Rusiji, kao i na nedavno uvedeni zakon koji zabranjuje promociju "netradicionalnih seksualnih odnosa" maloletnicima.\nTada je pokrenuto pitanje šta bi se desilo sa sportistima koji nose značku ili traku duginih boja, čime pokazuju podršku borbi za prava homoseksualaca.\nPovelja dozvoljava preduzimanje nera protiv sportista, a medju kojima je i isključenje, koji krše pravilo broj 50, ali je MOK naglasio da će to pravilo biti primenjivano "razumno i srazmerno".\n"U pitanju su principi. Princip je da se olimpijski sportisti zaštite od uvlačenja u političke kontroverze. Posle toga odlučujete od slučaja do slučaja", rekao je Bah.\nNovi predsednik MOK-a izabran je na tu funkciju pre tri meseca, a u oktobru se sastao sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, koji ga je, kako je rekao, uverio da neće biti diskriminacije protiv sportista ili gledalaca na igrama, ali da zakon mora da se poštuje.\nPrvi čovek MOK-a sastao se pre nedelju dana u Parizu sa ruskim gej aktivistima.\n"Na tom sastanku smo slušali, ali smo i objasnili našu odgovornost, ali i to gde se naš uticaj završava. Oni su razumeli našu poziciju još bolje i bili su nam zahvalni na razgovoru. Dogovorili smo se da ostanemo u kontaktu", rekao je Bah.


SAD uvele nove sankcije beloruskim zvaničnicima\nTanjug 23. decembra 2020. 21:49\nVAŠINGTON – Američko Ministarstvo finansija uvelo je nove sankcije beloruskim državnim zvaničnicima i entitetima zbog, kako je u saopštenju navedeno, podrivanja demokratije.\nKao posledica toga, precizirano je u saopštenju, sva imovina i korist koju bi od nje mogli imati u Sjedinjenim Državama ili su u posedu američkih građana su pod blokadom i moraju se prijaviti Odeljenju za kontrolu stranih sredstava (OFAC).\n“Osim toga, sve što je u polovičnom ili natpolovičnom vlasništvu osoba pod sankcijama je takođe blokirano, sem ako ne postoji opšta ili posebna dozvola OFAC-a ili su na drugi način izuzete od sankcija“, navodi se u saopštenju, prenosi Glas Amerike.\nDodaje se da propisi OFAC-a zabranjuju sve transakcije američkih građana unutar zemlje ili onih koji su u tranzitu – koji uključuju imovinu ili koristi od nje koje bi mogle imati osobe zbog kojih su izrečene sankcije.\nSankcije su uvedene beloruskoj Komisiji za sprovođenje izbora i referenduma čiji su, kako je precizirano, predsedavajući Lidzija Jarmošina i Vadzim Ipatau, a sekretarka Alena Dmukhaja.\n“Sve troje, koji su prethodno sankcinisani, rukovodili su lažiranim predsedničkim izborima 9. avgusta. Glasanje je karakterisao bezbroj nepravilnosti koji su uticali da budu neslobdni i nepošteni. Uključujući zabranu učešća opozicionih kandidata, zabrane pristupa posmatračima, kao i potvrđivanje netačnog broja glasova”, ukazano je u saopštenju.\nIstaknuto je da se Komisija smatra odgovornom ili učesnikom u postupcima koji podrivaju demokratske procese ili institucije u Belorusji.\nSankcije su uvedene i Henadzu Arkadijeviču Kazakeviču, zameniku ministra unutrašnjih poslova i šefu Kriminalističke policije “zbog postupaka i uloge Kriminalističke policije u sprovođenju politike prethodno sankcionisanog Aleksandra Lukašenka nasilnog razbijanja demokratskih protesta u Belorusiji”.\nUkazano je da se sankcije Kazakeviču uvode zato što je odgovoran, ili je učestvovao, u postupcima policije koji podrivaju demokratske procese ili institucije u Belorusiji.\nSankcionisani su i Policijska jedinica specijalne namene Minsk, Glavna uprava unutrašnjih poslova Gradskog izvršnog komiteta Minska i KGB Alfa – elitna jedinica beloruskih tajnih službi.\n“Sankcije se uvode jer su odgovorni, ili su bili uključeni, u delovanje koje podriva demokratske procese ili institucije u Belorusiji”, precizirano je u saopštenju.\n“Ovaj potez, uz ostale koje su prethodno preduzele Sjedinjene Države i naši međunarodni partneri – i dalje će nastojati da pojedinci i organizacije koji sprovode te neprihvatljive radnje odgovaraju”, reči su Stivena Mnučina sekretara za finansije navedene u saopštenju.\nBelorusiju mesecima potresaju građanski protesti nakon predsedničkih izbora održanih u avgustu.\nPobedu Aleksandru Lukašenku, koji funkciju predsednika obavlja poslednjih 26 godina osporava deo građana i opozicija, tvrdeći da glasanje nije bilo regularno i da je Lukašenko izgubio podršku građana.


Šef UNMIK-a pozvao na poštovanje privatnosti pacijenata na Kosovu\nAmbulanta za obolele od koronavirusa u Prištini. (Foto: Rojters/Laura Hasani)\nŠef UNMMIK-a Zahir Tanin pozvao je na poštovanje prava na privatnost pacijenata obolelih od Kovida-19 na Kosovu i na uzdržavanje od otkrivanja njihovih privatnih podataka, što se odnosi i na medije. Tanin je, time, ponovio poziv koji je uputila Kosovska agencija za zaštitu ličnih podataka.\nKako je na brifingu za novinare u ponedeljak navela portparolka Ujedinjenih Nacija Stefani Dužarik, specijalni predstavnik generalnog sekretara i šef misije UN na Kosovu upozorio je u nedelju na značaj zaštite ljudskih prava, i izazove koji su se pojavili tokom trenutne zdravstvene krize izazvane pandemijom koronavirusa, kao i merama njenog zaustavljanja.\nTanin je pozvao sve institucije da vode računa o mogućim slučajevima stigmatizacije i diskrimnacije u toku borbe protiv virusa, i da se staraju da nijedna grupa ne bude zanemarena tokom odgovora na pandemiju.\nPrištinski portal “Gazeta Sinjali” objavio je krajem prošle nedelje spisak sa imenima 210 ljudi, uglavnom Srba koji se, kako se navodi, nalaze u izolaciji zbog Kovida 19. Portal je, pored imena ljudi, objavio njihove godine rođenja i opštine u kojima žive, navodi da se radi većinski srpskim opštinama.\nObjavljivanje spiskova osudila su novinarska udruženja i Misija OEBS-a na Kosovu.\nUdruženje novinara Srbije i njegov ogranak na Kosovu osudili su postupak portala „Gazeta Sinjali“ i zatražili da se ti podaci hitno uklone sa interneta, zahtevajući reakciju OEBS-a, UNMIK-a, EU i institucija u Prištini.\nUNS i UNS na Kosovu poručili su da je nedopustivo objavljivanje podataka iz zdravstvenih kartona, kao i podataka koji stigmatizuju ljude po nacionalnoj i etničkoj pripadnosti.\nMisija OEBS-a na Kosovu izrazila je zabrinutost zbog objavljivanja imena osoba kojima je navodno određena izolacija zbog situacije izazvane pandemijom koronavirusa.\nOEBS je naglasio da su lični podaci "svakog pojedinca zaštićeni zakon" a da “samo odgovorne institucije mogu objavljivati takve informacije i to samo u određenim okolnostima kako to dopušta zakon”


A2 Key / A2 Key for Schools - Škola stranih jezika Studio Oskar\nA2 Key je prvi nivo Kembridž ispita i na skali Zajedničkog okvira Saveta Evrope nosi oznaku nivoa A2, početnog nivoa. Početni nivo se dostiže nakon 180 do 200 sati učenja. Njim se potvrđuje da je savladan osnovni nivo svakodnevnog pisanog i govornog jezika. Ispit oponaša situacije iz realnog života i namenjen je polaznicima čije je vladnje jezičkim veštinama engleskog jezika na osnovnom nivou.\nPočevši od 2011.godine, kandidati se takođe mogu registrovati za A2 Key for Schools verziju testa. A2 Key for Schools prati isti format kao i A2 Key, a i zahtevani nivo znanja je identičan. Jedina razlika se ogleda u tome što je sadržaj obrađenih tema na A2 Key for Schools ispitu specijalno prilagođen interesovanjima i iskustvu kandidata školskog uzrasta.\nPrvi deo – Čitanje i pisanje (70 minuta)\nOvaj deo ispita procenjuje sposobnost polaznika da razumeju jednostavne novinske članke, poruke, zabeleške i oznake. Od kandidata se traži da popune prazna mesta u jednostavnim tekstovima i formularima i da sastave kratku poruku (20-25 reči) na osnovu čega se ocenjuje rečnik kojim polaznik vlada.\nDrugi deo – Slušanje (38 minuta)\nOvaj deo ispita procenjuje sposobnost polaznika da razume informacije i činjenice sa snimljenog obaveštenja ili monologa koji se sluša u toku ispita.\nTreći deo – Govor (8-10 minuta)\nZajedno sa još jednim kandidatom i ispitivačem, polaznik će odgovarati na jednostavna pitanja o sebi i svojim interesovanjima i na druga slična pitanja. Ovaj deo ispita procenjuje osnovne veštine komuniciranja.\nSvaka veština (čitanje, pisanje, slušanje i govor) nosi 25 % od ukupne ocene. Ako kandidat na ispitu postigne “položio/la” (“Pass”) ili “položio/la sa zaslugama” (“Pass with Merit”) dobiće A2 Key sertifikat na nivou A2. Dostizanje ovog nivoa pokazuje da kandidat razvija svoje jezičke sposobnosti i da je spreman za naredni izazov.\nKandidati koji pokažu sposobnost iznad nivoa A2 ostvariće “položio/la sa izuzetnim uspehom” (“Pass with Distinction”) i dobiće A2 Key sertifikat u kojem će biti navedeno da su pokazali sposobnost na nivou B1. Ovom oznakom sertifikat ne postaje sertifikat B1 nivoa, već samo ukazuje na to da kandidat može da započne sa pripremom B1 nivoa. Oni kandidati čiji uspeh bude niži od nivoa A2, ali je u okvirima A1 nivoa, dobiće A2 Key potvrdu u kojoj će biti navedeno da je kandidat pokazao nivo jezika na nivou A1.


Ako NATO zatraži uključićemo se u ukrajinski sukob\nSeverna Makedonija se zalaže za diplomatsko rešenje spora između Rusije i Ukrajine, ali postoji mogućnost da se uključi u eventualni konflikt, ukoliko tako nešto zatraži NATO, rekla je ministarka odbrane Slavjanka Petrovska.\nTakav potez bi bio moguć samo uz saglasnost predsednika Severne Makedonije Steve Pendarovskog.\nPetrovska je, takođe, navela da makedonske oružane snage već pripremaju analize mogućeg angažmana u ovom konfliktu, ali je istakla da odluka o eventualnom učešću makedonskih vojnika nije doneta.\nMakedonsku javnost uznemirile su izjave ministarke odbrane Slavjanke Petrovske, a predsednik Stevo Pendarovski je javnosti pojasnio da se sprovode procedure za povećanje borbene gotovosti, ali da nije doneta odluka o vojnom angažovanju u eventualnom vojnom sukobu.\n- Republika Severna Makedonija, kao deo NATO-a, zajedno sa ostalim članicama učestvuje u procesu planiranja načina da se Alijansa približi rastućim tenzijama u tom regionu. Inače, NATO nije doneo odluku o vojnom uplitanju u eventualni sukob, već je to samo obavezna procedura za podizanje nivoa mobilnosti u situaciji pojačanih tenzija u regionu koji se graniči sa nekoliko članica Alijanse - rekao je Pendarovski za makedonski portal Plusinfo.\nAKCIJA UNS-A I PREDSEDNIKA SRBIJE: Vakcinacija 105 novinara Severne Makedonije u Vranju\nNOVI ZEMLJOTRES U BITOLJU: Potres jačine 4,5 stepeni uznemirio građane\n11. 01. 2022. u 18:51\nBUGARI ODLUČILI: Blokada za Skoplje, Tirani zeleno svetlo\n10. 01. 2022. u 23:55\nUSLOVI SOFIJE ZA ČLANSTVO SKOPLJA U EU: Bugarska od SAD zauzvrat traži ukidanje viza, a od Brisela ulazak u "Šengen"\n04. 01. 2022. u 15:24\nUkrajina NATO Severna Makedonija Stevo Pendarovski


WTF raskinuo ugovor sa La Just kompanijom\nDanas je na sajtu Svetske tekvondo federacije obajvljena vest da kompanija La Just više nije oficijalna oprema na WTF takmičenjima.\nUsled tehničkih problema sa elektronskom opremom La Just kompanije, koji su se desili neposredno pred Svetsko prvenstvo u Koreji (01.-06.maja 2011.god. u Gyeongju), već se postavljalo pitanje hoće li se ta oprema pojaviti na najznačajnijem događaju - Olimpijadi. Predstavnici ove kompanije su obećavali da su to samo manje poteškoće, koje će biti ispravljene do Svetskog prvenstva. Uveliko je kompanija Swiss Timing ocenjivala rad kako La Just tako i Dae Do opremu, kao drugog mogućeg predstavnika elektronske opreme. Kako tehnički problemi nisu otklonjeni, izabrana je Dae Do kompanija za generalnog predstavnika elektronske opreme na Olimpijskim Igrama u Londonu 2012.god. kao i kvalifikacionim turnirima za iste.\nIako ova činjenica nije značila raskid ugovora sa La Just-om, WTF se našao pred sudom usled ne ispunjenja određenih ugovornih klauzula. Rešenje tužbe je došlo u najnezodgnijem momentu i to samo par dana pred kvalifikacioni turnir u Baku (Azerbejdžan), te sprečilo korišćenje Dae Do opreme, kako je bilo planirano. Ponovna tužba je upućena WTF-u zbog ne korišćenja La Just opreme i ne isplaćene sume dobijene prethodnom tužbom, te je WTF sada dužan 4.000.000$.\nI pored želje da La Just bude predstavnik na oficijalnim takmičenjima WTF-a, izuzev Olimpijskih Igara i kvalifikacionih turnira, do toga nije došlo. Razlog je ne ispunjenje dva uslova postavljena pred La Just kompanijom:\nponuditi adekvatno rešenje tehničkog problema koji je oprema pokazivala,\nobezbediti Svetskoj tekvondo federaciji podatke prodaje na svetskom nivou, koji odgovaraju prethodno prijavljenim ciframa a predviđeni sporazumom.\nKako ova dva uslova nisu ispunjena do 26.avgusta, kada je dat krajnji rok kompaniji La Just, Svetska tekvondo federacija je 27.avgusta zvanično raskinula ugovor sa ovom firmom.\n- Iako je postojala želja da ova kompanija i dalje bude član svetske tekvondo porodice, pored svih naših pokušaja da izmirimo naše "nesuglasice", nismo uspeli u tome. Našim zahtevima nije dat pozitivan odgovor niti ispoštovan krajnji rok, te smo primorani da raskinemo ugovor sa ovom kompanijom. Sve one federacije koje održavaju turnire pod pokroviteljstvom WTF-a a za predstavnika elektronske opreme predvidele kompaniju La Just, bi trebalo da se jave kancelariji WTF-a za dalja uputstva. - poručio je generalni sekretar WTF - g.Jin Suk Yang, zahvaljujući se pritom na strpljenju i poverenju u poruci nacionalnim federacijama.


Nibensova preduzeća idu u stečaj - Bizlife.rs\nNibensova preduzeća idu u stečaj\n15:16 Sremska Mitrovica, 09/11/2011\n„Pokušaćemno u dogovoru sa bankama da za svako individualno preduzeće uradimo reorganizaciju kroz stečaj“, rekao je ministar Ćirić novinarima posle potpisivanja ugovora o dodeli bespovratnih sredstava za podsticanje investicija italijanskom preduzeću „Lames“.\nAgencija za privatizaciju raskinula je u četvrtak kupoprodajne ugovore za četiri preduzeća, članice „Nibens grupacije“. Razlozi za raskidanje ugovora su neispunjavanje većeg broja ugovornih obaveza u svakom preduzeću – neodržavanje kontinuiteta poslovanja, neizvršavanje investicionih obaveza, odredbi socijalnog programa, raspolaganje imovinom suprotno odredbama ugovora i neplaćanje kupoprodajnih rata.\nPoznavaoci prilika kažu da su neke banke, opet iz njima poznatih motiva, odbile da preduzeća budu restruktuirana, što je podrazumevalo reprogram duga na deset godina. Očekivalo se da će u tom periodu ova preduzeća otplatiti zajmove, a odlaskom u stečaj, prognozira se, mogu da izvuku tek 10 odsto pozajamljenih para.\nKako piše „Politika“ u javnosti se već sumnja da banke, koje su prvo dale, pa odbile saglasnost na restruktuiranje, zapravo „čiste” tržište za dolazak nekog novog i to stranog igrača koji bi preuzeo njihove poslove. U ovakvoj spekulaciji nameće se pitanje da li će taj neki novi igrač bankama nadoknaditi uložene milione.\nGubitak banaka je neminovan zato što ne mogu naplatiti dug ni iz založene imovine, menica i obezbeđenja državnim plaćanjima. Za neke od njih, u slučaju nekih kredita, sredstva obezbeđenja su stavljena na novac koji država uplaćuje putarima za izvedene poslove, što znači da ih putari, praktično nisu ni videli, jer ih je banka automatski skidala (ili će ih skidati) s računa kada prispeju.\nRadnici ovih preduzeća u više navrata su tražili rešavanje njihovog statusa posle hapšenja vlasnika „Nibene grupacije“ Mila Đuraškovića, protiv koga je takođe u prošli četvrtak Tužilaštvo za organizovani kriminal podiglo optužnicu.\nĐurašković je sa grupom saradnika uhapšen u maju. I pored nastojanja da banke, najveći poverioci postignu dogovor oko reprograma dugovanja preduzeća iz Nibens grupe, rešenje nije nađeno. Ćirić je kazao da je obaveza ministarstva da omogući deblokadu računa tih preduzeća kako bi ona počela normalno da rade.\nMinistar je objasnio da gotovo sva preduzeća imaju posao, kvalitetne radnike te mora da im se pomogne, ali da je neodgovorno ponašanje Đuraškovića dovelo 5.000 ljudi u nezavidnu situaciju. Dugovanja putarskih preduzeća koja su poslovala u okviru „Nibens grupacije“ dostigla su iznos od oko 180 miliona evra.\nstečaj agencija za privatizaciju nibens grupa Srbija


Izrael i SAD se još uvek nisu složili o prodaji aviona Hrvatskoj - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Izrael i SAD se još uvek nisu složili o prodaji aviona Hrvatskoj\nIzrael i SAD se još uvek nisu složili o prodaji aviona Hrvatskoj\nIzrael i SAD se još uvek nisu složili o prodaji 12 borbenih aviona tipa F-16 Hrvatskoj, na osnovu sporazuma vrednog preko pola milijarde dolara, dok Hrvatska navodi da je odluku o tome potrebno doneti do petka, preneli su izraelski mediji.\n0Piše: Beta 02. januara 2019. 21.12 Izmenjeno: 21.13\nKada se izraelski premijer Benjamin Netanjahu sastao s državnim sekretarom SAD Majkom Pompeom u Braziliji u utorak Izrael je dobio „skoro sve što je tražio“, rekao je danas novinarima visoki diplomatski zvaničnik na povratku iz petodnevne posete Brazilu.\n„ Izrael je imao osam zahteva i na sedam je dobio odgovor. Jedino pitanje koje ostaje za diskusiju je prodaja aviona Hrvatskoj“, objasnio je neimenovani zvaničnik.\nSAD traže da se sa aviona tipa F-16 s koje su prodale Izraelu pre nekoliko decenija, a ta zemlja ih je unapredila, skine izraelska tehnologija koja im je dodata, pre nego što se prodaju. Zvaničnik je rekao da je taj problem „ duboko zaglavljen u birokratiji“.\nIzraelski mediji prenose izveštaje hrvatskih koji navode da se očekuje da Hrvatska poništi odluku da kupi avione ako nema izraelske nadgradnje.\nNa veb-sajtu Aksios (Axios) je objavljeno da je Netanjahu lično pokušavao da to reši i da je o tome razgovorao sa bivšim ministrom odbrane SAD Džejmsom Matisom u nastojanju da se ublaže američki uslovi za sporazum.\nU novembru je izraelski TV Kanal 10 javio da je Vašington bio gnevan što je Izrael dodao avionima unapređene elektronske sisteme izraelske proizvodnje, što im je dalo prednost nad američkim u licitiranju za unosni tender.\nIzrael protestovao jer je jordanska ministarka gazila po slici izraelske zastave


Fajzer podneo zahtev za vakcinisanje dece u Srbiji – DnevniZurnal\nby admin 08/06/2021, 16:33 1.3k Views\nPrioritet je svakako bezbednost dece, efikasnost i kvalitet cepiva, pa ćemo u odnosu na to izdati dozvolu Fajzeru u narednim danima i omogućiti vakcinaciju za tu starosnu kategoriju – kaže direktor Agencije za lekove dr Saša Jaćović\nNacionalna Agencija za lekove i medicinska sredstva Srbije (ALIMS) juče je primila zahtev kompanije Fajzer za odobrenje korišćenja te vakcine i kod dece starosti od 12 do 15 godina u Srbiji, a odluka o tome biće doneta narednih dana, rekao je danas direktor Agencije dr Saša Jaćović.\n“Naši stručnjaci su se edukovali kako u zemlji tako i u inostranstvu, te ćemo nezavisno od toga raditi našu procenu. Prioritet je svakako bezbednost dece, efikasnost i kvalitet cepiva, pa ćemo u odnosu na to izdati dozvolu Fajzeru u narednim danima i omogućiti vakcinaciju za tu starosnu kategoriju”, istakao je dr Jaćović.\n“Preduslov je da dete nije pod nekom drugom infekcijom, te će se u neposrednoj konsultaciji sa pedijatrom ta deca vakcinisati. Mi sarađujemo sa institutom “Batut”, a stručno-metodološko uputstvo koje oni izdaju, biće orijentir zdravstvenim radnicima na koji način će se vršiti imunizacija te populacije”, objasnio je direktor ALIMS-a.\n“SZO je dolazila pre dve godine da vidi kako se proverava kvalitet lekova na tržištu i dobili smo nivo zrelosti tri. Četvorka je najviša ocena koju ima svega nekoliko zemalja u svetu, a ALIMS je sa ocenom tri među 50 najboljih u svetu. Građanima Srbije to treba da pokaže da mogu da veruju agenciji zato što se procene rade nezavisno i na najvišem ekspertskom nivou”, rekao je on.\n“I druge kompanije imaju u planu da prošire starosnu granicu da bi vakcine bile dostupne i za te kategorije stanovništva u svetu, i svakako da im je to prioritet”, zaključio je on.\nby admin 28/09/2021, 18:11\nby admin 27/09/2021, 21:03\nby admin 26/09/2021, 20:10\nKada je ovaj organ ugrožen – UGROŽEN VAM JE SAM ŽIVOT: 5 znakova da je vaše zdravlje u ozbiljnoj opasnosti …\nby admin 26/09/2021, 12:06\nPredrag Kon: Pojedini profesori Medicinskog fakulteta su radni vek posvetili antivakcinalizmu – Znamo da je u prošloj godini umrlo preko 10.000 ljudi zbog kovida 19 – A GDE SU OBDUKCIJE?\nby admin 26/09/2021, 11:38\nNAJŠOKANTNIJI INTERVJU DECENIJE: Legendarni srpski doktor otkriva sve ono što neće da nam kažu …\nby admin 24/09/2021, 20:51


Dvogodišnje kašnjenje auto-puta do Čačka - Istinomer\n„Koridor 11, odnosno auto-put od Beograda do Čačka, mora da bude završen do početka 2017. godine”. Ovo je u decembru 2014. izjavila potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nZorana Mihajlović / Foto: Fonet, Nenad Đorđević\n„Koridor 10 treba da bude završen do 2016. godine, a Koridor 11 od Beograda do Čačka mora biti gotov do početka 2017. godine“, poručila je tada, ističući da će do Zlatibora moći da se stigne za nešto više od jednog sata.\nAli, u avgustu naredne 2015. godine ministarka je rok za završetak radova pomerila za pola godine i napomenula da će Koridor 11 od Obrenovca do Preljine, u dužini od oko 105 kilometara, biti završen u punom profilu auto-puta do sredine 2017. godine. “Ministarka je povodom obeležavanja Dana građevinara Srbije, 8. avgusta, obišla radove u Stublenici na trasi od Obrenovca do Uba i najavila da će deonica od Lajkovca do Ljiga, koju gradi kineska kompanija Šandong hajspid grupa, biti završena kao što je planirano do sredine 2017. godine, dok će deonica od Ljiga do Preljine, na kojoj je angažovana azerbejdžanska firma Azvirt, biti okončana do avgusta 2016. godine.”\nObilazak radova na Koridoru 11, jun 2016 / Foto: Fonet, Slobodan Miljević\nMeđutim, dva meseca pre tog roka, u junu 2016, tadašnji mandatar za sastav nove Vlade Srbije Aleksandar Vučić obišao je radove na deonici Ljig-Preljina i izjavio da će ona biti otvorena 25. avgusta, ističući da će “već sledeće godine (2017) građani jednim od najlepših auto-puteva moći da idu ka Čačku i Užicu, Zlatiboru i ka Crnoj Gori”. “Vučić, koji je danas obišao radove na izgradnji Koridora 11, rekao je da će 25. avgusta biti otvoreno 40,4 kilometara puta od Ljiga do Čačka, dok će sledeće godine biti otvorene i sve druge deonice. Podsetivši da jedino deonica od Surčina do Obrenovca, koja će Koridor 11 povezati sa Beogradom, još nije ugovorena, Vučić je rekao da očekuje da će i to biti završeno prilikom posete kineskog predsednika Si Ðinpinga Beogradu. Deonica Ljig-Preljina je duga 40,3 kilometara, a zvanični rok za završetak radova je 25. avgust. Precizirao je da je deonica Koridora 10 od Uba do Lajkovca završena, a da treba da se završi deonica između Lajkovca i Ljiga, deo od Obrenovca do Uba, kao i Surčina i Obrenovca, te istakao da se rokovi ne probijaju i da nema kašnjenja„.\n“Gradimo drugačiju Srbiju u kojoj možete da računate na rokove i na rad”, kazao je Vučić u junu 2016.\nIpak, i rok za završetak deonice Ljig-Preljina (25. avgust) je probijen, pa su vozila tom trasom krenula tek u novembru 2016.\nIdućeg leta, u avgustu 2017. ministarka Mihajlović je, kako je saopšteno, “nenajavljeno obišla deonicu od Obrenovca do Uba”. Izjavila je da je razočarana kako odmiču radovi. “Zbog kašnjenja na ovoj deonici, koju gradi kineska kompanija ‘Šandong hajdspid grupa’, i dogodine će se, bar neko vreme, od glavnog grada do Čačka putovati znatno duže od jednog sata. Deonica od Beograda do Preljine, duga 120 kilometara, trebalo je da bude završena do kraja ove godine”.\nZorana Mihajlović, avgust 2017 / Foto: Ministarstvo GSI\nDeonica auto-puta od Obrenovca do Uba duga je 26 kilometara, a posle tri godine završeno je, saopšteno je u avgustu 2017, samo oko polovine ugovorenog posla. „A deonica od Uba do Lajkovca, iako završena još pre tri godine, nije puštena u saobraćaj. Reč je o čuvenoj trasi koja ide iz ‘njive u njivu’, tako da tim gotovim delom auto-puta ne može da se vozi sve dok se na nju ne nadovežu deonice od Obrenovca do Uba i od Lajkovca do Ljiga. Te dve deonice trebalo je da budu gotove u novembru, ali radovi kasne. Na Koridoru 11 radi se odnedavno i na deonici od Surčina do Obrenovca, dugoj 17,6 kilometara, a njen završetak se očekuje krajem 2019. godine“, pisala je „Politika“ u leto 2017.\nKroz nekoliko meseci, početkom novembra 2017, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, saopštilo je da je podnelo krivičnu prijavu Tužilaštvu za organizovani kriminal protiv 14 odgovornih lica sa bivšim ministrom Milutinom Mrkonjićem na čelu, jer su na trasi Ub-Lajkovac uočena brojna oštećenja, a utvrđeno je da su majstori ugradili glinu u osnovu auto-puta. “Ova trasa, koju su prozvali ‘auto-put iz njive u njivu’, nikada nije puštena u saobraćaj, a 4,5 kilometara, od ukupno 12,5 koji su asfaltirani, moraće da se radi iz početka, za šta će biti potrebno oko milijardu dinara, odnosno nešto više od osam miliona evra prvobitni rok za završetak deonice dužine 12,5 kilometara je bio decembar 2012. godine. Od početka radova 2010. do 2014. godine, kada je okončana, potpisano je ukupno 11 aneksa na osnovni ugovor, kao i tri aneksa na Ugovor o dodatnim radovima, čime je povećana cena radova, uz produžavanje rokova za obavljanje posla. Izvođači su i od novog ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture tražili dodatne anekse, ali su odbijeni”, pisale su “Večernje novosti”.\nDeonica od Obrenovca do Uba / Foto: Ministarstvo GSI\nOd najave podnošenja krivične prijave do danas prošle su skoro dve godine, ali ishod je nepoznat. Istinomer je pokušao da o ovome dobije informaciju u Ministarstvu građevinarstva, ali odgovor nije stigao.\nIako je krajem 2017. završetak deonice od Obrenovca do Čačka bio još daleko, ministarka Mihajlović je najavila početak radova na novoj deonici Preljina-Požega za maj 2018. “Srbija na Koridoru 11 počinje sledeće godine isto važnu deonicu, a to je Preljina – Požega, ja mislim da je to jedna od najvažnijih deonica na Koridoru 11… koju, dakle, počinjemo da radimo sledeće godine najkasnije do maja. Dve godine je potrebno da se ta deonica uradi.” (TV Telemark, 31. 12. 2017. godine)\nA i predsednik Vučić je na samom kraju 2017. obećao završetak „svih Koridora“, pa i deonice od Obrenovca do Čačka. „Radimo puteve više nego ikada, završićemo sve koridore u sledećoj (2018) godini, sem deonice Surčin – Obrenovac, imaćemo kompletan završen Koridor 11 do Čačka. Kreće izgradnja Čačak – Požega da, koliko možemo, zaobiđemo Ovčarsko – kablarsku klisuru“, kazao je tada Vučić.\nMeđutim, kako se približavao kraj 2018. godine sve češće su se mogle čuti optužbe na račun Ministarstva građevine. To su činile građevinske kompanija koje su izvodile radove na izgradnji deonice od Uba do Lajkovca.\n„Putevi Užice“ i zemunski „Planum“, izvođači radova na sanaciji deonice autoputa Ub-Lajkovac, najavili su da će “tužiti Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i tražiti odštetu od 728 miliona dinara, jer im je taj posao oduzet”. To je u decembru 2018. izjavio generalni direktor „Puteva Užice“ Leko Korićanac.\nA sredinom maja ove godine, kada se činilo da se epopeja sa izgradnjom ove deonice auto-puta privodi kraju, ministarka Mihajlović izjavila je da će trasa od Obrenovca do Čačka biti puštena do Vidovdana, 28. juna. Prethodno je, u aprilu, gostujući u Dnevniku RTS, obećala da će “103 kilometara puta na Koridoru 11 između Obrenovca i Preljine pre leta biti pušteno u rad”.\nI predsednik Vučić je u maju, prilikom obilaska radova na izgradnji mosta preko Save i Kolubare, potvrdio obećanje ministarke Mihajlović.\nFoto: Fonet, MGSI\n“Mi ćemo auto-put Obrenovac – Čačak, u narednih mesec i po dana u potpunosti da otvorimo za saobraćaj. Dakle imaćete auto-put Obrenovac – Čačak već za mesec i po dana“, najavio je tada Vučić.\nA da će turisti i ove letnje sezona ka Zlatiboru i Crnoj Gori ići preko Ibarske magistrale bilo je jasno polovinom juna kada je ministarka Mihajlović kazala da će “auto-put od Obrenovca do Ljiga, u dužini od oko 63 kilometra, biti završen i pušten u saobraćaj do 15. avgusta”.\nMinistarka Mihajlović na Korodoru 11, avgist 2019 / Foto: Fonet, MGSI\nNajzad, deonica od Obrenovca do Čačka biće za saobraćaj otvorena danas, a ministarka Mihajlović najavljuje da će trasa od Surčina do uključenja na auto-put, dužine 17,6 kilometara, biti završena sredinom decembra. Izjavila je da „veruje da će 1. marta naredne godine početi radovi na deonici Novi Beograd – Surčin, i da ćemo za dve godine praktično imati gotov auto-put od Novog Beograda do Čačka“.\nPredviđeno je da se auto-put, po predlogu predsednika Vučića nazvan „Miloš Veliki“, poveže sa delom koji iz Bara vodi do Boljara, odnosno do granice Srbije i Crne Gore. Ministarka je podsetila da su u maju počeli radovi na deonici Preljina-Požega, koja je, istakla je, vrlo zahtevna, i dodala da će taj deo puta biti gotov za dve i po godine.\n„Projektanti Instituta CIP iscrtali su trasu auto-puta od Požege do Boljara na granici sa Crnom Gorom. Taj deo Koridora 11 biće tema razgovora premijera Aleksandra Vučića i kineskih kompanija zainteresovanih za njegovu izgradnju ili kroz kredite ili uzimanjem koncesije. Projekat je vredan oko milijardu i 600 miliona evra. Pravac preko Sjenice je kraći 40 kilometara i jeftniji za 500 miliona evra. Usvojena trasa auto-puta Požega–Ivanjica–Boljare duga je 107 kilometara i projektovana je za brzine od 100 i 120 kilometara na čas“, izvestila je u maju Radio-televizija Srbije.\nNaslovna fotografija: Fonet, TV Fonet\nAleksandar Vučić Koridor 11 Ljig Obrenovac Preljina Zorana Mihajlović


Suženih opcija pred Široki - Sportske.net\nSuženih opcija pred Široki\nPobeda kao imperativ, važnost meča koju ne treba posebno naglašavati i sužene opcije kada je u pitanju ishod meča protiv Širokog u koji Partizan ulazi bez kapitena.\nTrener Partizana Duško Vujošević rekao je danas da njegove košarkaše čeka teška utakmica protiv Širokog u 17. kolu Jadranske lige i dodao da je ekipi potrebna pobeda zbog svega što je očekuje u nastavku takmičenja.\n"Čeka nas jedna ozbiljna utakmica, veoma teška, s obzirom da Široki ima pravi domaći teren."\n"Na nama je da uložimo maksimum koncentracije i da nivo kvaliteta koji imamo dovedemo u funkciju, da utakmicu od njenog početka iskontrolišemo na najbolji mogući način i da pobedimo. Ne treba da pričamo o tome koliko je bitno da zabeležimo pobedu, zbog svega onoga što nas čeka u nastavku šampionata u okviru Jadranske lige", rekao je Vujošević za klupski sajt.\nOn je rekao da kapiten Vladimir Lučić sigurno neće igrati zbog povrede koju je dobio na utakmici sa Cibonom, dok su svi ostali "zdravi i maksimalno motivisani".\nŠiroki je posle 16 kola na pretposlednjem mestu regionalnog takmičenja sa pet pobeda i 11 poraza.\n"Sama činjenica da je Široki višegodišnji šampion BiH i poslednjih nekoliko sezona sa značajnom ulogom u okviru Jadranske lige dobar je pokazatelj da igramo protiv ekipe koja ima svoj odredjeni kvalitet i čija pozicija na kojoj se trenutno nalaze objektivno ne odgovara kvalitetu koji poseduju", kazao je Vujošević.\nTrener crno-belih da stranci koji su pojačali Široki, Džonaton Džons i Rašuon Frimen, dali dodatni kvalitet timu posle odlaska najboljeg igrača Darka Planinića u Makabi.\n"Oni su u odnosu na prvi deo sezone izmenili sastav. Otišao je njihov najbolji igrač Planinić, što je dobra ilustracija koliko oni kvalitetno rade sa mladim igračima. Medjutim, oni su iskoristili tu mogućnost i doveli su dvojicu veoma kvalitetnih stranaca, na poziciji plejmejkera i na poziciji četiri i pet, a oni su dali dodatni kvalitet timu koji je igrao u prvom delu sezone", kazao je on.


Dragan Delić: Još uvek daleko od kraja korone - Gradski SERVIS\nDragan Delić: Još uvek daleko od kraja korone\nNaziv korona virus dolazi od latinske riječi corona, čije je značenje kruna ili aureola, a odnosi se na karakteristični izgled virusnih čestica (viriona) – imaju obod koji podsjeća na krunu.\n„Postoji heterogena situacija u svetu i Srbija ne može da se uporedi sa zemljama Zapadne Evrope. Kod nas vakcinacija nije uspela zato što nije bila ni brza, ni masovna. Problem je bio jer nije bilo edukovano stanovništvo, što lekari nisu imali proaktivan stav po pitanju vakcinacija, nepostoji i poverenje između zdravstvenih radnika i pacijenata, nije poštovan Zakon o zdravstvenoj zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, a tu je i politizacija – previše se politika umešala i u vakcine i u organizaciju epidemijskih mera“, objasnio je Delić, prenosi „Nova.rs“.\n„Te mutantne forme mogu da dođu tokom jeseni i zime i one mogu da zaobiđu našu imunološku zaštitu koju smo stekli ili preležanom infekcijom ili vakcinom“, napomenuo je Delić.\n„Trebalo bi razlučiti koji su to virusi koji u ovom trenutku cirkulišu u populaciji“, istakao je on.\nIndaleko, delić, korona\nPrevious post Obradović o petoj nacionalnoj frekvenciji: REM štiti jednoumlje\nNext post Borska topionica neće raditi do septembra\nPrevious post:Obradović o petoj nacionalnoj frekvenciji: REM štiti jednoumlje\nNext post:Borska topionica neće raditi do septembra


Ekološke organizacije čekaju javni sastanak koji im je obećao Rio Tinto | Nova Ekonomija\nEkološke organizacije čekaju javni sastanak koji im je obećao Rio Tinto\nEkološke organizacije i građani zatražili su sastanak sa predstavnicima kompanije Rio Tinto jer žele dodatna pojašnjenja uticaja Projekta "Jadar" na životnu sredinu. Pokret "Odbranimo reke Stare Palanine" (ORSP) traži da sastanak bude otvoren za javnost, jer smatra da tako o projektu može da se informiše najširi krug ljudi.\nDeo meštana lozničkog kraja okupljenih u Udruženje "Zaštitimo Jadar i Rađevinu" nedavno su održali protest ispred predstavništva Rio Tinta u selu Brezjak, jer tvrde da ima "mnogo nepoznanica" u vezi sa eksploatacijom litijuma koju ta kompanija planira da započne.\nOni strahuju da tehnologije koje će rudarski gigant koristiti u eksploataciji minerala neće biti dovoljno "zelene", te da će pogubno uticati na životnu sredinu. Kako je tada preneo N1, predstavnici Rio Tinta napustili su kancelarije uoči protesta, odbivši da razgovaraju sa okupljenima.\nČlan Pokreta "Odbranimo reke stare planine", Aleksandar Jovanović-Ćuta, kaže za Novu ekonomiju da nisu direktno komunicirali sa Rio Tintom.\nPrema njegovim rečima, građani i predstavnici ekoloških organizacija pokušali da prisustvuju prezentaciji projekta koju je kompanija organizovala u Beograd.\n"PR služba Rio Tinta zabranila nam je da uđemo na javnu prezentaciju u Hotelu Metropol (u Beogradu) iako smo se uredno prijavili da učestvujemo na radnom doručku koji su organizovali", kaže Jovanović.\nNakon toga su ih, kako navodi, iz Rio Tinta zvali i rekli da će organizovati sastanak sa ekološkim pokretima i nevladinim organizacijama, ali da oni taj sastanak još čekaju.\n"Postavili smo uslov da budu prisutni predstavnici medija i celokupne javnosti. Ako ne, onda će tu biti naše kamere. Ne želimo da prepričavamo o čemu se razgovaralo na sastancima iza zatvorenih vrata, ako neko nešto ima da krije, mi u tome ne učestvujemo", objašnjava Jovanović.\nOn ocenjuje da je najveći problem to što se ne zna kako će tačno projekat eksploatacije rude jadarit uticati na životnu sredinu.\n"Stručnjaci, poput Dragane Đorđević, naučnog savetnika iz Instituta za hemiju Univerziteta u Beogradu, kažu da u ovom slučaju ne postoji tehnologija koja nije 'prljava'", kaže Jovanović.\nSa druge strane, podseća da predstavnici Rio Tinta i resorna ministarka Zorana Mihajlović kažu da će ekologija i zaštita životne sredine biti na prvom mestu, tvrde da postoji "zatvoren sistem" i nulto zagađenje.\n"Ako je tako, dajte da vidimo koji je to sistem i gde to funkcioniše? Ima tu mnogo pitanja", kaže Jovanović.\nRIO TINTO TVRDI DA OTPAD OD JADARITA NEĆE BITI OTROVAN, GRAĐANI MU NE VERUJU\nDragana Đorđević sa Instituta za hemiju navodi da će se jadarit kopati i obrađivati sumpornom kiselinom na 250 stepeni Celzjusa, a energija će se dobijati iz fosilnih goriva, što je takođe štetno za životnu sredinu.\n"Za razlaganje su potrebne hiljade i hiljade tona koncentrovane sumporne kiseline dnevno... Desiće se trajno zagađenje prirode, poljoprivrede, raseljavanje, trovanje i oboljevanje stanovništva", smatra Dragana Đorđević.\nRio Tinto sa druge strane tvrdi da će se prerada jadarita vršiti u jedinstvenom i savremenom industrijskom postrojenju, kao i da je samu tehnologiju razvio tim vodećih domaćih i međunarodnih stručnjaka, koja je stabilna, inovativna i testirana.\n"Do sada je obavljeno preko 2.000 testova kako bi se obezbedilo optimalno rešenje za dobijanje krajnjih industrijskih proizvoda, litijum-karbonata, borne kiseline i natrijum-sulfata, a proces prerade je prošao pet nezavisnih revizija od strane relevantnih stručnjaka za različite oblasti", naveo je Rio Tinto predstavljajući svoj projekat.\nNapominje da tehnologija prerade jadarita obuhvata proces pripreme mineralne sirovine u cilju dobijanja koncentrata (drobljenje i mokro klasiranje), zatim rastvaranjem, nakon čega sledi kristalizacija krajnjih proizvoda.\nKOMPANIJA PROTIV KOJE PROTESTUJU GRAĐANI BIĆE STRATEŠKI PARTNER VLADE SRBIJE\nŠTA ŽELE GRAĐANI, ŠTA TVRDI RIO TINTO O PRENAMENI ZEMLJIŠTA?\nAleksandar Jovanović iz ORSP-a kaže da o projektu eksplatacije litijuma treba da se organizuje ozbiljna rasprava, jer ljudi koji žive u Srbiji moraju da se pitaju da li žele takav projekat.\n"Rio Tinto je proteran sa desetine mesta u svetu jer su pravili pustoš. Onaj ko u njima vidi strateškog partnera, ne sme da zanemaruje tu činjenicu. Drugo, čak i da je taj projekat najbolji za nas, o njemu moraju da se pitaju građani ove zemlje".\nJovanović podseća da je zbog poslova Rio Tinta u lozničkom kraju izrađen plan posebne namene, gde se menja namena zemljišta, a da "ljudi koji tu žive o tome nisu obavešteni".\nOn ocenjuje i da je važno ko će raditi elaborat o uticaju Projekta "Jadar" na životnu sredinu, jer se u slučajevima izgradnje MHE pokazalo da je 90 odsto elaborata uradila jedna firma iz Kragujevca koja je afirmisala te projekte. Sa druge strane je, tvrdi, na terenu je bila zastupljena devastacija prirode.\nU najnovijem odgovoru za televiziju N1 Rio Tinto kaže da to nije tačno i da je sve urađeno po zakonu, kao i da njima nije dodeljeno zemljište, već je samo izvršena promena njegove namene.\n"Prostorni plan za područje posebne namene "Jadar" usvojen je u februaru 2020. godine, čemu je prethodio rani javni uvid u trajanju od 15 dana, a zatim i javni uvid u trajanju od 30 dana", tvrde u Rio Tintu.\nRUŠENJE ABORIDŽINSKIH PEĆINA POSLEDICA LOŠIH ODLUKA RIO TINTA\nRudarsko kompanija smanjuje bonuse nakon uništenja aboridžinskih pećina\nRio Tinto donirao 40.000 evra u Beogradu i Loznici\nVala bas i ja sam se uverio da ova dragana djordjevic tako pumpa stvari da sam se pitao sta stoji iza toga. Jel' nju i ove druge neko potplacuje da rio tinto ode i prodaaju sve kinezima? Jel to drzava stoji iz ove pobune ne bi li rio tinto pokupio stvari i otisao, da bi lovu lakse podelili sa kinezima???\ndragana djordjevic je potpuno neupucena u ovu problematiku. O ovom pitanju se po prvi put informisala citajuci naucne radove koje je pronasla pre mesec dana i to u vezi minerala koji nisu jadarit. najbolje da zatvore RGF i puste draganu da vodi geologiju i rudarstvo sve sto iznosi su veste manipulacije i neutemeljene informacije a sa svojom titula dr hemije podize frku i plasi narod koji tamo zivi i veruje joj. treba je zatvoriti zbog uznemiravanja javnosti.sramota za naucnu javnost


Incident u LAJKOVCU | Skandalozno\nIncident u LAJKOVCU: Ekipe Sektora za vanredne situacije Kolubarskog okruga su na licu mesta\nAmonijak koji curi iz ventila u postrojenju hladnjače firme “Fruvela” u Lajkovcu, preti da napravi ekološki incident.\nTrenutno se, kako pišu Večernje novosti, na licu mesta nalaze ekipe Sektora za vanredne situacije Kolubarskog okruga i vatrogasci koji dežuraju.\nNadležni ipak ističu da koncentracije amonijaka nisu visoke, te da okolini i varošici ne preti nikakva opasnost.\nAleksandar Brkić, vlasnik firme “Fruvela” kaže da se u postrojenjima hladnjače nalazi oko 10 tona amonijaka.\n– U toku je angažovanje specijalizovane firme koja će amonijak da istoči iz sistema, čime će biti otklonjena opasnost od eventualnog ekološkog incidenta. Hladnjača ne radi, jer je zbog duga u novembru prošle godine isključena struja. Neprekidno pratimo koncentraciju amonijaka i utvrđeno je da su u mašinskom odeljenju, gde se nalazi ventil koji propušta, koncentracija pet puta veća od dozvoljene – kaže Branko Ivanović, koordinator za vanredne situacije Opštine Lajkovac.\nAmonijak se neutrališe vodom, tako da njegova koncentracija u vazduhu ne prelazi dozvoljenu granicu.\nI Opština Lajkovac nastoji da se što pre angažuje specijalizovana firma koja će da iz sistema hladnjače istoči amonijak, kako bi se izbegla eventualni vanredni događaji. I nadležni iz Zavoda za javno zdravlje kontrolišu nivo amonijaka, postavljeni su specijalni uređaji koji mere koncentraciju.\nInače, tečni amonijak može da izazove jake opekotine, nadraživanje kože, posebno ako je vlažna. Takođe, može da uzrokuje trajna oštećenja očiju, čiji je potpun rezultat vidljiv tek nakon nekoliko dana.\nU slučaju da dođe do gutanja amonijaka, odmah nastaje nagrizanje i oštećenje želudačno – crevnih organa.\nČešće izlaganje koncentracijama koje su veće od maksimalno dopuštenih, može da uzrokuje hronične nadražaje očiju, sluznica nosa i gornjih disajnih puteva.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Incident u LAJKOVCU: Ekipe Sektora za vanredne situacije Kolubarskog okruga su na licu mesta"


Poskupljenje hrane u Americi u septembru izazvalo skok cena u velikoprodaji\nPoskupljenje energije i hrane je u septembru u Sjedinjenim Državama izazvalo skok cena u velikoprodaji. U današnjem izveštaju Sekretarijata za rad se navodi da su cene skočile za 0,8 odsto, odnosno da su za 6,9 odsto veće nego u istom mesecu prošle godine.\nIzvan promenljivog područja energije i hrane, cene su se sveukupno povećale za skromnih 0,2 odsto. Ekonomisti to nazivaju "osnovnom" stopom inflacije, a umerenost te stope znači da američka Centralna banka verovatno neće povećavati kamatne stope - da bi usporila rast cena.\nZamena mesta banaka\nU međuvremenu, "Benk of Amerika" (Bank of America) je objavila da je u trećem tromesečju ostvarila profit od pet milijardi i 900 miliona dolara, što je veliko poboljšanje u odnosu na gubitak od više milijardi dolara postignut u istom periodu prošle godine.\nMeđutim, banka je istovremeno pala na drugo mesto iza banke "Džej Pi Morgan Čejs" (JP Morgan Chase), koja sada raspolaže najvećom imovinom.\nTakođe danas, investiciona banka "Goldman Saks" (Goldman Sacks) je izvestila da je u trećem tromesečju izgubila 393 miliona dolara, jer su se smanjili prihodi od investicija zbog meteža na berzama. "Goldman" je u istom periodu prošle godine ostvario zaradu.


Dječija stolica u kabinetu predsjednika Narodne skupštine RS\nČubrilović: Mladi najveći potencijal\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović tokom sastanka u Banjaluci sa delegacijom Prve dječije ambasade u svijetu "Međaši" istakao je da su djeca i mladi budućnost i najveći potencijal Republike Srpske.\nDelegacija Prve dječije ambasade u svijetu "Međaši" poklonila je Čubriloviću dječiju stolicu koja simbolično upozorava svijet odraslih i predstavnike vlasti da stalno misle na djecu dok donose odluke, saopšteno je iz kabineta predsjednika Narodne skupštine Republike Srpske.\nČubrilović je zahvalio mladim ambasadorima zbog učestvovanja u ovom humanom projektu čiji je cilj promocija prava djece i pomoć najmlađim članovima društva.\nU znak zahvalnosti za društveni angažman, Čubrilović je poklonio mladim ambasadorima "Zmijanski vez", obećavši mladim ambasadorima da će Narodna skupština uvijek davati punu podršku njihovom radu.\nMlada ambasadorka Mišel Mišković izrazila je zahvalnost predsjedniku Čubriloviću na prijemu i podršci projektima koja štite i promovišu prava djece, te ga pozvala da posjeti Dječiju ambasadu u selu Međaši kod Bijeljine.\nU okviru projekta "Humanizacija odraslih preko svijeta djeteta", prva dječija stolica je postavljena u Skupštini grada Bijeljine, druga je od danas u kabinetu predsjednika Narodne skupštine Republike Srpske, treća ide u Parlamentarnu skupštinu BiH, četvrta u Savjet Evrope, a peta stolica u aprilu 2019. godine putuje u NJujork u Generalnu skupštinu UN.\ndječija stolica Nedeljko Čubrilović Parlament Srpske\nPredsjednik Narodne skupštine RS\nČubrilović: Opravdani zahtjevi za ukidanje Vijeća naroda\nČubrilović: Potrebne promjene Ustava


Analitičari: Mladić upamćen po Srebrenici\nKao komandant vojske bosanskih Srba tokom trogodišnjeg rata u Bosni i Hercegovini, general Ratko Mladić bio je odgovoran za najveći zločin u Evropi od kraja Drugog svetskog rata – genocid nad hiljadama muslimanskih civila u Srebrenici, koja je bila pod okriljem UN-a.\nMladić se takođe tereti za 43-omesečno bombardovanje Sarajeva od 1992 – 1996. godine, što je najduža opsada nekog grada u istoriji modernog ratovanja. Svakog dana tokom gotovo 4 godine, stanovnici Sarajeva bili su meta vojske bosanskih Srba pod komandom generala Ratka Mladića.\nRatko Mladić je rođen u selu Božinovići kod Kalinovika u Bosni i Hercegovini, 12. marta 1943. Odrastao je u Titovoj Jugoslaviji i pohađao vojnu akademiju u Beogradu, gde je napredovao do čina pukovnika.\nDanijel Server iz američkog Instituta za mir, kaže da je Mladić ukaljao svoj oficirski čin.\n“Sa teškoćom izgovaram oficirski čin ispred njegovog imena jer su njegove akcije bile ne samo neprofesionalne, već apsolutno ubilačke”, ističe Server.\nNa početku rata na prostoru bivše Jugoslavije, Mladić je prebačen u Knin, gde je komandovao Kninskim korpusom.\nGodinu dana kasnije, Mladić je 1991. vanredno unapređen u čin general-pukovnika, posle čega je preuzeo komandu nad snagama bosanskih Srba.\nAnalitičari kažu da će general Mladić ostati upamćen po napadu na Srebrenicu 1995. godine. Stručnjak za Balkan, Edvard Džozef podseća da je njegova vojska zauzela Srebrenicu na istoku BiH, koja je bila pod zaštitom Ujedinjenih nacija, gde su desetine hiljada bosanskih izbeglica potražile sklonište.\n"Jula 1995. srpske snage su zauzele Srebrenicu bez obzira na to što je grad bio pod zaštitom UN-a. Tamo su bili holandski vojnici i postojala je opcija da se naredi bombardovanje NATO-a. Međutim, izvedeni su samo neznatni vazdušni napadi, a holandske snage nisu efektivno zaštitile civile. Žene i deca su većinom proterani i poslati autobusima izvan Srebrenice, dok je više od 7 hiljada starijih i mlađih muškaraca pogubljeno u roku od nekoliko dana”, kaže Džozef.\nNovinar Duško Doder bio je izvan Srebrenice u to vreme i kaže da je prve informacije o genocidu čuo od starije žene koja je izbegla iz grada.\n“Dok sam je vozio pričala mi je da su skupljali hiljade ljude na stadionu i da su ih ubijali. Nisam mogao da poverujem u to, mislio sam da malo preteruje. U prvim člancima koje sam pisao, navodio sam da je broj ubijenih u stotinama jer nisam mogao da poverujem da je tako nešto moglo da se dogodi”, priseća se Doder.\nHaški tribunal je prvu optužnicu protiv Ratka Mladića i lidera bosanskih Srba Radovana Karadžića podigao 25. jula 1995, stavljajući im na teret ratne zločine u BiH, uključujući i genocid. Tokom trogodišnjeg građanskog rata (1992 – 1995.) u BiH oko 100 hiljada ljudi je izgubilo živote dok je više od milion ostalo bez krova nad glavom.\nPosle potpisivanja Dejtonskog sporazuma u novembru 1995, kojim je okončan rat u BiH, Mladić je u oktobru naredne godine smenjen sa dužnosti komandanta Vojske Republike Srpske, a zatim penzionisan ukazom tadašnje predsednice Republike Srpske, Biljane Plavšić.\nPo prestanku aktivne vojne službe Mladić je nekoliko godine živeo u Beogradu, gde je, kako neki analitičari smatraju, bio pod zaštitom tadašnjeg predsednika Slobodana Miloševića. Pošto je Milošević uhapšen i predat Haškom tribunalu, Mladićev trag se izgubio.\nEdvard Džozef smatra da je general Mladić morao da ima podršku srpske vojske i tajne službe kako bi bio u stanju da se skriva toliko vremena.\n“Jasno je da ne možete da se skrivate, pogotovo ako ste toliko upadljivi, a da nemate nekakvu pomoć. Drugo, mislim da to treba napomenuti, ako ste bivši vojni komandant, pogotovo general Mladić je imao veliki broj saradnika i duboku i snažnu podršku među stanovništvom – mnogo jaču nego što je imao Radovan Karadžić”, kaže Džozef.\nČarls Kapčan iz nevladinog Saveta za spoljnopolitičke odnose kaže da je hapšenje ratnog zločinca prvi korak u procesu pomirenja i jačanja odnosa među etničkim grupama u regionu.\n“Ako posmatrate situaciju na dugačke staze i ako stavite do znanja šta je bitno da se učini kako bi se došlo do pomirenja, ovakva hapšenja i suđenja igraju veoma važnu ulogu na nivou pojedinca jer to pruža osećaj da je zadovoljena pravda i da će okrivljeni za zločine protiv humanosti odgovarati za svoje postupke”, kaže Kapčan.\nAnalitičari se slažu da je sa hapšenjem generala Mladića, posle predaje Karadžića Haškom tribunalu, uklonjena velika prepreka koja je do sada stajala na putu evropskih integracija Srbije.


Takođe, brigadni general Duško Å½arković, koji je rukovodio prikazom "Sloboda 2017", uručio je Zahvalnice Ministarstva odbrane pripadnicima Oružanih snaga Ruske Federacije koji su bili angažovani na prikazu dela operativnih sposobnosti Vojske Srbije "Sloboda 2017" kojim je obeležen Dan oslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu.\nVulin je, tom prilikom istakao, obraćajući se okupljenim pripadnicima Oružanih snaga Ruske Federacije, da su sve nas, oni juče učinili ponosnim i srećnim, ističe se u saopštenju Ministarstva odbrane.\n"Ponosni smo zato što smo mogli da vam pokažemo u kakvoj slobodnoj i hrabroj zemlji živimo, ponosni što smo mogli da vam pokažemo kakva su nam deca, kakvi su naši ljudi, kakva je lepota naše zemlje i kakva je dobrota našeg naroda, ponosni što smo mogli da vam pokažemo kakvu Vojsku imamo i kakve ljude utoj vojsci. Srećni što ste nas udostojili vaše pažnje, vašeg dolaska, srećni što smo mogli da vidimo da ljudska veština, ljudska vrlina mogu da prkose zakonima prirode, srećni što smo bili sa prijateljima", rekao je Vulin.\nOn je dodao da je juče bilo lepo biti u Beogradu, bilo je lepo diviti se onim što ste pokazali da radite najbolje na svetu, bilo je lepo, bilo je ponosno, bili smo srećni.\n"Zato danas hoćemo da vam se zahvalimo, da kada se vratite kući, imate po čemu da nas se sećate, da ponekad pređete rukom po toj medalji, da nekad, kada među svim onim silnim priznanjima koja ste dobijali po svetu, nađete i ovo na kome piše Srbija, da se setite kad ste i zašto ste ga dobili i da se setite ljudi, koji su vam ga dali, ljudi koji su vam se iskreno divili, ljudi koji su vas iskreno zavoleli, ljudi sa kojima bi ste umeli da se smejete i da plačete", istakao je Vulin.\nTako je bilo i kroz istoriju, umeli smo i da se smejemo i da plačemo i nadamo se da će, vreme koje dolazi pred nama, donositi samo smeh, nikakve suze, naglasio je ministar Vulin.\nPrema njegovim rečima, juče smo svi bili srećni i ponosni dok smo gledali slobodno srpsko nebo na kome se nalaze samo prijateljski avioni, slobodno srpsko nebo na kome nema zla, sa koga ne dolazi pretnja, slobodno srpsko nebo koje bira ko će leteti po njemu.\n"Bili smo srećni i ponosni i zato vam se zahvaljujem. I kada se vratite kući, kada obradujete svoju decu, kada vas vide srećne što ste se se vratili zdravo i dobro, što ste nasmejani, pričajte im gde ste bili, pričajte o jednoj, možda maloj, ali velikoj zemlji, zemlji velikih i ponosnih ljudi, pričajte im o ljudima koji su vas voleli, pričajte im o zemlji u koju se vredi vratiti i da nam se vratite i da jednog dana, sa vama, istim ovim ulicama koračaju vaši sinovi, da im pokažete gde ste vi bili i gde ste želeli da se vratite. Hvala vam još jedom, i do skorog viđenja. Å½ivela sloboda!" poručio je ministar Vulin na kraju obraćanja.\nPriznanja iz nadležnosti ministra odbrane pripadnicma Oružanih snaga Ruske Federacije dodeljena su za izuzetan doprinos u zajedničkom angažovanju Ministarstva odbrane i Vojske Srbije i Oružanih snaga Ruske Federacije u obeležavanju Dan aoslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu i prikazu dela operativnih sposobnosti Vojske Srbije "Sloboda 2017".\nPripadnici ruske akro-grupe "Striži" nastupili su u petak na prikazu "Sloboda 2017" u završnici letačkog dela programa. Gosti iz Ruske Federacije, koji na lovačkim avionima MiG-29 izvode jedinstven program grupnih i solo akrobatskih manevara, građanima Srbije prvi put su se predstavili 2014. godine na vojnoj paradi "Korak pobednika".\nSvečanosti uručenja odlikovanja i zahvalnicima pripadnicima Oružanih snaga Ruske Federacije prisustvovali su i članovi kolegijuma ministra odbrane i načelnika Generalštaba Vojske Srbije.


Naslovnica NAJNOVIJE Privreda Jednokratna pomoć zdravstvenim radnicima – 10.000 dinara\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je da će svi zdravstveni radnici dobiti jednokratnu podršku od 10.000 dinara, a stalno povećanje plata od prvog januara.\n“Do kraja godine svi radnici u zdravstvu, njih 120.000, dobijaju jednokratnu podršku od 10.000 dinara”, rekao je Vučić.\n“Osim toga, od 1. januara zdravstvenim radnicima će biti najviše povećane plate u odnosu na ostale kategorije”, kazao je Vučić obraćajući se javnosti nakon sastanka sa direktorima kovid-bolnica.\nVučić je podsetio da su “samo u ovoj godini kumulativno oko 22 posto uvećane plate zdravstvenim radnicima”.\nPredsednik Srbije izjavio je da radovi na izgradnji dve nove kovid bolnice, u Batajnici i u Kruševcu, idu po planu i da će bolnica u Batajnici biti otvorena do 1. decembra, a da će ustanova u Kruševcu početi da prima pacijente najkasnije do kraja godine. Kako je naveo, izgradnja tih bolnica će, zajedno sa opremom, koštati 80 do 90 miliona evra.\n“Sve ovo mora neko da plati, država mora da plati i penzije i plate, a ako ekonomija ne radi, od čega ćemo da platimo? U ovom trenutku imamo u magacinu 955 stabilnih kliničkih respiratora, mobilnih 114, mi smo spremni, to nam je sve u rezervi”, dodao je predsednik Srbije.\nRekao je da smo mnogo novca potrošili boreći se protiv korone. “Mnogo, mnogo, mnogo para”, rekao je Vučić.\nVučić je, nakon sastanka sa direktorima bolnica, rekao da je razgovarano o više stvari: kako da se suprotstavimo zabrinjavajućim brojevima novozaraženih, kako da se obezbedi funksiconisanje zdravstvenog sistema, o opremanju bolnica, domova zdravlja i tome kako da ostali pacijenti koji nisu oboleli od kovida ne budu uskraćeni za zaštitu.


Objavljena ukradena prepiska „glavnog stručnjaka za Rusiju“ - 15.07.2017, Sputnik Srbija\nHakeri su na internetu objavili ukradenu prepisku agenta informativnog biroa američkog Stejt departmenta koji je specijalista za Rusiju, javio je list „Forin... 15.07.2017, Sputnik Srbija\n© Sputnik / Vladimir Trefilov / Uđi u foto-galerijuGlobalni napad virusa-iznuđivača na IT sisteme svetskih kompanija\nU pismu je autor naveo da su među primaocima pisma „službenici CIA i drugih obaveštajnih agencija, mediji, nevladine organizacije i međunarodni fondovi“. Prepiska, prema njegovim rečima, „sadrži dokaze o tome ko je odgovoran za formiranje planova u zemljama širom sveta“.\n„Forin polisi“ iz bezbednosnih razloga nije naveo ime zvaničnika. Međurim, list „Komersant“ uspeo je sazna da je njegovo ime Robert Oto; arhiva sa njegovom prepiskom objavljena je 10. jula na sajtu „Pejstbin“.\nKako piše „Komersant“, značajan deo prepiske su reference na članke ruskih medija koje su Oto i njegovi primaoci slali jedni drugima, kao i objavljivanja na društvenim mrežama ruskih političkih i javnih ličnosti, od Alekseja Kudrina do Igora Strelkova.\nU prepisci se, na primer, nalazi profil šefa administracije predsednika Rusije Antona Vajnoa, sastavljen od podataka iz otvorenih izvora. Nekoliko pisama posvećeno je onima koji učestvuju na sastancima Saveta bezbednosti Rusije, kao i prelasku Vjačeslava Volodina iz Kremlja u Državnu dumu, piše „Komersant“.\nRuska ambasada kritikovala „Tajms“ zbog članka o hakerima\n15 Jul 2017, 17:27\nSagovornik „Forin polisija“ koji je bio u prepisci sa žrtvom hakera, nazvao je Otoa (bez pominjanja njegovog imena), „možda glavnim u obaveštajnoj službi za Rusiju u celoj američkoj vladi“. „On zna više o tome šta se dešava tamo nego bilo ko drugi“, rekao je on.\nStejt department je odbio da potvrdi ili negira autentičnost pisama i činjenicu da je došlo do hakovanja.\nNeki sagovornici lista smatraju da iza hakovanja može da stoji Rusija, ali drugi ističu da je za hakovanje elektronske pošte Otoa mogao da bude zainteresovan bilo ko. Prema rečima jednog od sagovornika „Forin polisija“, nedavno je hakovana pošta najmanje još jednog eksperta za Rusiju, naučnika iz Australije.


Tahiri: Beogradu danas dostavljena dokumenta o istrazi ubistva Olivera Ivanovića | Insajder TV - Više od vesti\nTahiri: Beogradu danas dostavljena dokumenta o istrazi ubistva Olivera Ivanovića\nKosovski ministar pravde Abeljad Tahiri rekao je da su kosovske institucije dostavile danas Srbiji tražena dokumenta o toku istrage ubistva lidera Građanske incijative SDP Olivera Ivanovića. Tahiri je dodao i da Prištini do danas nije odgovoreno na četiri zahteva za prikupljanje dokaza.\n"Samo saradnja može dovesti do otkrivanja izvršioca ubistva", rekao je za portal gazetaexpress.com Tahiri i pozvao srpske vlasti da sarađuju sa organima Kosova na tom slučaju.\n"Ministarstvo pravde je od dana ubistva Ivanovića izrazilo spremnost da u skladu sa međunarodnom pravnom saradnjom razmeni informacije sa srpskim vlastima. Ministarstvo je danas u saradnji s Državnim tužilaštvom dostavilo nadležnim insitucijama u Beogradu odgovarajuće zatražene informacije", rekao je Tahiri.\nKosovski ministar pravde je dodao da Priština do danas nije dobila odgovore iz Beograda povodom zahteva za obezbeđivanje dokaza.\n"Mi, kao Ministarstvo pravde i Osnovno tužilaštvo u Mitrovici čekamo odgovor na četiri zahteva upućena srpskim vlastima za obezbeđivanje dokaza", dodao je Tahiri.\nOn je rekao da bi dokazi koji budu prikupljeni kao rezultat saradnje institucija dve strane, bili od suštinskog značaja za istragu u cilju konačnog rasvetljavanja slučaja ubistva Ivanovića.\nOliver Ivanović ubijen je s leđa, sa šest metaka 16. januara u Severnoj Mitrovici ispred sedišta Građanske inicijative SDP čiji je predsednik bio.\nU Ministarstvu pravde Srbije Insajderu je rečeno da dokumentaciju još nisu primili. Oni podsećaju da prema procedurama sve informacije idu preko kancelarije Euleksa.\nPodsetimo, u petak je kosovski tužilac Aleksander Ljumezi izjavio da Srbija ne sarađuje u otkrivanju identiteta počinioca ubistva Olivera Ivanovića. Nakon toga, Tužilaštvo za organizovani kriminal u odgovoru Insajderu navelo je da će „sve dokaze u slučaju ubistva Olivera Ivanovića proslediti Kancelariji Specijalnog predstavnika EU u Prištini“.


Onlajn konferencija povodom obeležavanja Evropske nedelje novca 2021 - Udruženje banaka Srbije\nAktivnosti Evropske nedelje novca 2021\nOnlajn konferencija: Značaj edukacije korisnika finansijskih usluga za finansijski sistem i društvo u celini\nUdruženje banaka Srbije 26. marta 2021. godine u 12.00 časova održava otvorenu veb konferenciju povodom zatvaranja sedme Evropske nedelje novca.\nUdruženju je posebna čast i zadovoljstvo što će se na Konferenciji obratiti i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, uz čiju podršku po četvrti put uspešno realizujemo Evropski kviz novca. Ujedno ćemo ovom prilikom izdvojiti vreme za osvrt na sam kviz, koji je tradicionalno jedna od najvećih aktivnosti Evropske nedelje novca, te ćemo na Konferenciji proglasiti i pobednika nacionalnog takmičenja Evropskog kviza novca, uz prisustvo njihovih mentora.\nTakođe će se na Konferenciji predstaviti svi koji su podržali ovu inicijativu i dali svoj doprinos odredjenim aktivnostima u formi radionica, predavanja i drugim sadržajima, sa ciljem podizanja svesti o finansijskoj pismenosti, uključujući prvenstveno predstavnike banaka, ali i predsednika Zajednice srednjih ekonomskih skola, UNICEF Srbija, Agenciju za osiguranje depozita i UN Women organizaciju.\nZajedničke težnje i ciljevi svih organizacija koje podržavaju Evropsku nedelju novca jestu edukacija mladih, kojima na kreativan i zanimljiv način treba približiti različita znanja o finansijama, zatim edukacija korisnika finansijskih usluga i društva u celini o mogućnostima finansijskog sistema, očuvanje i jačanje poverenja građana u finansijski sistem i kako da donosimo odgovorne finansijske odluke.\nU nastavku možete preuzeti agendu konferencije, u kojoj ćete naći otvoren Zoom link putem kojeg se besplatno možete priključiti Konferenciji, kao i kraći prikaz svih aktivnosti koje će se održavati u toku ovogodišnje Evropske nedelje novca.\nHodogram aktivnosti ENN 2021


05-11-2018 19:33 Ratni izveštaji Jemen Svet Planeta\nSaudijska koalicija je tokom vikenda zabeležila veliki napredak u provinciji Hodejda u zapadnom Jemenu, zbog čega su trupe Huta bile primorane na povlačenje dalje prema luci.\nBorac jemenskih Huta (Foto: Jutjub)\nPrema rečima Jemenske republikanske garde, Saudijska koalicija uspela je u nedelju da osvoji oblast Seven Kilo nakon žestoke borbe sa snagama Huta u Hodejdi.\nŠtaviše, Saudijska koalicija je napredovala dalje istočno i severno od područja Seven Kilo, što im omogućuje da pucaju na Univerzitet u Hodejdi.\nSa velikim brojem boraca raspoređenih na obali Crvenog mora, Saudijska koalicija i njihovi saveznici uspeli su da napreduju protiv snaga Huta u poslednjih deset dana.\nPogledajte OVDE kako su Rusi presreli američki špijunski avion iznad Crnog mora.\nJemenske snage preuzimaju istočne oblasti jemenskog lučkog grada Hodejde


O nama – Studio Mediaweb\nNa domaćem webu smo prisutni od samih početaka, kreirajući 1996. godine neke od prvih kompanijskih web sajtova u Srbiji. Osim kvalitetne izrade sajtova u skladu sa potrebama klijenata, nudimo i naš provereni hosting & stručnu korisničku podršku.\nParalelno smo pružali i izuzetno retku uslugu na ovim prostorima – izradu multimedijalnih sadržaja za “enhanced CD” izdanja mnogih poznatih domaćih muzičara.\nInternet trgovinom se bavimo od 2001. godine kada smo pokrenuli našu perjanicu DVD Zona Shop (www.dvdzona.co.rs), već godinama najveću & najuspešniju internet prodavnicu originalnih filmskih i muzičkih izdanja u Srbiji, koja posluje sa klijentima ne samo u našoj zemlji već i u celom svetu.\nVišedecenijski uspešan rad nam pruža mogućnost da ponudimo konsalting u svim segmentima e-commerce poslovanja (osnivanje, skaliranje, SEO, SEM) zasnovan na stvarnom, realnom iskustvu, i prilagođen specifičnostima srpskog tržišta.\nMEDIAWEB PR, Beograd\nTekući račun: 160-255747-08\nMatični broj: 60129649\nTelefon: (+381) 64 11 92 654\nAdresa: Omladinskih Brigada 20, Beograd


RADIO&JULIJA - baletski rock spektakl - Sava Centar, Tiket Klub\nRADIO&JULIJA – baletski rock spektakl – Sava Centar\nRADIO&JULIJA – baletski rock spektakl\nTuesday, 19. Apr 2016 u 20:00h\nBalet i Radiohead – genijalan spoj baleta i rocka\n„RADIO&JULIJA“, baletski rock spektakl\nII čin savremeni balet „QUATRO“\nUtorak, 19. april 2016. godine\nJedna od najpoznatijih ljubavnih priča doživela je mnoge verzije i oblike, ali ovo je nešto sasvim drugačije.\n„Radio&Julija“ je baletska predstava inspirisana Šekspirovim najpoznatijim delom, a uz muziku popularnog britanskog benda Radiohead. Ovo je delo svetski priznatog koreografa Edwarda Cluga, a u ulozi Romea naći će se jedan od najpoznatijih baletana svetske baletske scene, Denis Matvienko.\nPosle deset godina igranja na scenama nacionalnih pozorišta Rusije, Amerike, Ukrajine, Australije, Kanade, Koreje, Singapura, Rumunije, Slovenije, gde je uvek bio ispraćen ovacijama, ovaj nesvakidašnji baletski rock spektakl po prvi put će se naći pred publikom u Beogradu.\nPoznati rumunski koreograf koji živi i radi u Sloveniji, Edward Clug, uspeo je da spoji naizgled nespojivo i stvorio modernu verziju poznate priče u kojoj Julija, koju igra Olga Timoshiva, ne umire.\n„Mogli biste ovo nazvati uvrnutom verzijom.. Moja namera nije bila da ponovo ispričam ispričanu priču, nego da priušim publici iskustvo iz druge perspektive“ objasnio je Clug. U stvaranju svoje verzije ove priče Clug kaže da se namerno udaljio od Šekspirove verzije. Iako „Radio&Julija“ ne prati doslovno originalnu priču, jednosatni balet postavljen u današnjem svetu predstavlja retrospektivu neispunjene ljubavi i sadrži sve bitne elemente poznatog Šekspirovog dela.\nU drugom činu, posle priče o Romeu i Juliji, beogradska publika će uživati u još jednom vrhunskom delu Edwarda Cluga pod nazivom „Quatro“. Baletski performans, koji predstavlja život metropole sa svim njenim ritmovima, konfliktima i nepredvidljivostima, ušao je u istoriju kada je nominovan u čak četiri kategorije za najprestižniju nagradu ruskog pozorišta „Zlatna Maska“. Muzičku podloguza ovaj deo predstave napisao je nagrađivani slovenački kompozitor i multiinstrumentalista, Milko Lazar. Posebnost ovog dela je što se muzika izvodi uživo na sceni, a piano i violončelo su deo scenografije.\nMassimo – Dom Vojske Niš\nSELAH SUE – Novi Bitefartcafe


Austrijanci ipak ne žele naš Telekom\nVesti izvor: Kamatica, Blic, Novosti\nPovodom spekulacija da Telekom Austrija namerava da se ponovo angažuje oko kupovine Telekoma Srbija, u ovom austrijskom koncernu su rekli da trenutno ovo pitanje „nemaju na dnevnom redu“.\n- Telekom Austrija (TA) u ovom trenutku ne razmatra mogućnost da se ponovo angažuje oko kupovine Telekoma Srbija s obzirom da nije raspisan tender za prodaju ovog srpskog operatera - rekao je portparol TA Aleksander Kledorf.\nNedavno je bečki ekonomski dnevnik Virtšaftsblat objavio da austrijski koncern Telekom Austrija (TA) neće učestvovati u privatizaciji kosovskog PTK, ali da namerava da se ponovo angažuje oko kupovine Telekoma Srbija.\nU Telekomu nisu želeli da komentarišu navode o mogućoj prodaji, niti o zainteresovanosti pojedinih kupaca. Činjenica je da samo država, kao većinski akcionar, odlučuje da li će i kada prodati svoje akcije.\nIpak, u prilog mogućoj prodaji Telekoma Srbija ide činjenica da nam samo do kraja ove godine treba blizu dve milijarde evra da bismo otplatili dospele rate državnog duga i finansirali manjak u državnoj kasi. Za to nam ne bi bila dovoljna prodaja jednog Telekoma.\nNa lanjskom tenderu država je za 51 odsto akcija tražila minimum 1,4 milijarde evra, što nije ponudio niko, pa čak ni Telekom Austrije u nastavku pregovora.\nDoduše, sada država u posedu ima 58 odsto akcija. Na ovo treba dodati još i paket od 20 odsto koliko je sam Telekom otkupio od nekadašnjeg grčkog partnera OTE. Postavlja se pitanje da li bi se, i za veći paket, u ovakvim kriznim uslovima na svetskom tržištu postigla dobra cena za srpsku kompaniju.\nEkonomisti smatraju da ovo, ipak, nije pravi trenutak za prodaju srpskog teleoperatora koji je lane zabeležio profit od čak 22,3 milijarde dinara i spada među tri najuspešnije ovdašnje kompanije.


2012: NIS najviše zaradio, a Srbijagas izgubio | Kamatica\nPočetna > tekst > 2012: NIS najviše zaradio, a Srbijagas izgubio\n2012: NIS najviše zaradio, a Srbijagas izgubio\nTekst objavljen: 13.06.2013 10:29\nNaftna industrija Srbije (NIS) bila je najuspešnije privredno društvo u 2012. godini, sa neto dobitkom od 49 milijardi dinara (oko 450 miliona evra), dok je na listi gubitaša vodeći Srbijagas sa neto gubitkom od 35 milijardi dinara (oko 320 miliona evra).\nNIS je sačuvao prošlogodišnju vodeću poziciju na listi "Sto naj... privrednih društava", koju objavljuje Agencija za privredne registre (APR), i po poslovnom prihodu i po netu dobitku.\nUkupni gubici privrede Srbije iznose 253 milijarde i udvostručeni su u odnosu na 2011. godinu. Sto firmi sa najvećim gubicima zaslužni su za 51 odsto ukupnih gubitaka i zapošljavaju 10 odsto ukupno zaposlenih u privredi Srbije. Među 100 najvećih gubitaša je devet javnih preduzeća.\nU APR ističu da to privredno društvo beleži značajan rast profitabilnosti, pa je njegov neto dobitak iz 2012. veći za petinu od onog iz prethodne godinu.\nIza NIS-a slede Telekom Srbija sa neto dobitkom od 11 milijardi dinara, i EPS Beograd (poslovni prihodi u iznosu od 128 milijardi dinara).\nNa listi gubitaša u 2012. prva dva mesta pripadaju privrednim društvima koja su u prethodnoj godini pozitivno poslovala.\nSrbijagas iskazao je najveći neto gubitak, dok je ova državna kompanija na drugom mestu po kumuliranim gubicima koji iznose 56 milijardi dinara.\nNa osnovu petogodišnje serije podataka o poslovanju, 35.030 preduzeća (38,3 odsto) u Srbiji predstavljaju zdrav deo njene privrede i glavnog nosioca njenog napretka. Bonitet te trećine preduzeća ocenjen je sa odličan, veoma dobar ili dobar, rekla je Ružica Stamenković. U njima radi 63 odsto od ukupnog broja zaposlenih u privredi, ona ostvaruju 75 odsto ukupnih prihoda i 80 odsto neto dobiti. Veoma slab bonitet ima 474 firme.\nZa Srbijagasom po visini prošlogodišnjih gubitaka slede Železnice Srbije sa 16,6 milijardi, pa Petrohemija sa 12,4 milijarde, Vip mobajl sa 8,3 milijarde i Putevi Srbije sa 7,8 milijardi.\nS druge strane, vodeću poziciju po visini nagomilanih gubitaka iz prethodnog perioda i dalje imaju Železnice Srbije sa gubicima od 139 milijardi dinara, pri čemu su po iznosu neto gubitka od 17 milijardi dinara na drugom mestu.\nUkupno gledano, srpska privreda je u 2012. godini poslovala s gubitkom od 63 milijarde dinara, a učešće javnih preduzeća u ukupnim gubicima svih privrednih društava iznosilo je 87 odsto.\nGubici javnih preduzeća u prošloj godini su iznosili 54 milijarde dinara i povećani su čak sedam puta u odnosu na 2011. Gubitak je iskazalo 198 javnih preduzeća, s dobitkom je poslovalo 280, a izveštaje nije dostavilo 12.\npreduzeća kompanije ekonomija gubitaši gubitak Srbija


U Idvoru predstavljena virtuelna izložba Pupin-Tesla i idvorski sajt U Idvoru predstavljena virtuelna izložba Pupin-Tesla i idvorski sajt – Personal magazin\nDogađajiInternetOperateriTehno - Nauka\nTelekom Srbija i Obrazovno-istraživačko društvo Mihajlo Pupin, uz podršku SANU, su četiri dana pred 159. rođendan ovog velikog naučnika u njegovom rodnom mestu Idvoru, predstavili aktivnosti kojima će tokom 2014.…\nTelekom Srbija i Obrazovno-istraživačko društvo Mihajlo Pupin, uz podršku SANU, su četiri dana pred 159. rođendan ovog velikog naučnika u njegovom rodnom mestu Idvoru, predstavili aktivnosti kojima će tokom 2014. na nacionalnom nivou biti obeležena Pupinova godina.\nTokom specijalno vođene ture kroz Zavičajni kompleks u Idvoru prezentovana je nova izložba Pupin – Tesla u Virtuelnom muzeju Mihajlo Pupin, kao i sajt www.Idvor.rs koji omogućava 3D šetnju kroz naučnikovo rodno mesto. Kompanija Telekom Srbija, koja je pomogla ova dva projekta, donirala je i veliki televizor Zavičajnom kompleksu kako bi svi posetioci mogli da gledanjem virtuala dopune svoje znanje o Pupinu. Takođe, u Zadužbini – Narodnom domu Mihajla Pupina postavljen je i QR kod sa osnovnim informacijama o lokacijama na srpskom i engleskom.\n„Želja nam je bila da na autentičnoj lokaciji predstavimo novu postavku u virtuelnom muzeju i da pozovemo sve da dođu ovde i lično. Oni koji to nisu u prilici – poznate, ali i manje poznate informacije i podatke o životu i radu Mihajla Pupina mogu da saznaju u virtuelnom muzeju, i da kroz Zavičajni kompleks prošetaju i jednostavnim obilaskom idvorskog sajta. Ukoliko je Idvor nekome daleko na ovaj način smo ga približili, a delo Mihajla Pupina živi već četiri meseca u muzeju koji je dostupan svakom građaninu sveta“, izjavila je Marija Bošković, direktorka Sektora za PR kompanije Telekom Srbija.\nProjektom Virtuelni muzej Mihajla Pupina, koji je počeo sa radom 29. maja 2013, odaje se počast brilijantnom naučniku, pronalazaču, profesoru, počasnom doktoru 18 univerziteta, dobitniku mnogih naučnih nagrada i medalja, počasnom konzulu Srbije u SAD. Posetioci imaju priliku da se upoznaju sa životnom pričom srpskog velikana kroz deset celina: putovanje kroz Idvor, Ameriku, profesorski rad i priznanja, tajmlajn, autobiografiju, naučni rad, nacionalno-političke doprinose, legat u Narodnom muzeju, legat u Univerzitetskoj biblioteci, kao i dobročinstva.\nPrva u nizu gostujućih izložbi u virtuelnom muzeju na adresi www.mihajlopupin.rs bliže opisuje odnos Pupina sa Nikolom Teslom a posetioci će biti iznenađeni da on nije bio konkurentski, kako mnogi tvrde. Svima koji nemaju priliku da posete Idvor na raspolaganju je sajt www.idvor.rs na tri jezika: srpskom, engleskom i francuskom.\n„Ova 3D prezentacija Zavičajnog kompleksa u Idvoru posebno nam je bitna jer je sam Pupin predstavljao Idvor gde god bi se našao i objašnjavao čak i kroz medije položaj i duh svog rodnog mesta. Sada po prvi put Idvor postaje vidljiv na mapi sveta“, rekla je potpredsednica Obrazovno-istraživačkog društva „Mihajlo Pupin“ i autorka projekta Aleksandra Ninković-Tašić.\n“Moje rodno mesto je Idvor, a ova činjenica kazuje veoma malo, jer se Idvor ne može naći ni na jednoj zemljopisnoj karti” – govorio je svojevremeno Mihajlo Idvorski Pupin, koji bi verovatno bio ponosan što mesto kroz koje je on šetao pre vek i po sada može da se vidi sa svake tačke na planeti.\nOvo su samo prve aktivnosti u susret 2014. koja će na nacionalnom nivou biti obeležena kao godina Mihajla Pupina i tada će povodom 160 godina od njegovog rođenja biti štampane poštanske marke. Njegovo delo biće uključeno i u obeležavanje 100-godišnjice Prvog svetskog rata.\nU Idvoru predstavljena virtuelna izložba Pupin-Tesla i idvorski sajt was last modified: October 7th, 2013 by Redakcija\nCisco obezbeđuje Wi-Fi mrežu i povezane usluge širom grada


PROGON ĆIRILICE: Njegoš na latinici - Smedia\nPODGORICA - Najboljim crnogorskim školarcima uz diplomu "Luča" deljena su Njegoševa dela "Luča mikrokozma" i "Gorski vijenac" i to na latinici. Čak je i imitacija rukopisa velikog pesnika na latinici! Sve ono što je stvarao i pisao na srpskom jeziku i ćirilici ovaj velikan, danas u njegovoj Crnoj Gori aktuelna državna politika pokušava da izbriše i genijalnog Rada Tomova "uvede u red novog crnogorskog identiteta".\n- To je smišljena podvala koja prevazilazi sva dosadašnja nepočinstva. Ne znam koja je potreba da se kod nas Njegoševa dela štampaju na latinici. Hrvatska sigurno Krležine knjige neće štampati na ćirilici - kaže Veselin Matović, profesor srpskog jezika i književnosti.\nProf. dr Jelica Stojanović ukazuje da se srpski jezik i...


Korhec: U Beogradu konsenzus da se finansiranje Vojvodine ne reši | Autonomija\n„Kao pravnik, mislim da je to deficit našeg pravnog sistema. Ako se zalažemo za vladavinu prava, pravnu državu, ustavnost i zakonitost, a u načelu se svako u državi zalaže za to, jer nemate političku silu koja će reći da želi anarhiju i šicarenje, ova situacija dokazuje da ta namera nije uvek iskrena“, istakao je Korhec, koji je ranije bio i pokrajinski sekretar za upravu i propise.\n„Međutim, druga odredba Ustava, koja kaže da Vojvodina svoje izvorne nadležnosti finansira iz izvornih prihoda i da se ti izvorni prihodi utvrđuju zakonom je prekršena. Naime, ustavni zakon je propisao rok u kojem se moraju zakoni uskladiti sa Ustavom i on je istekao krajem 2008. godine, a taj zakon i takve odredbe u zakonu nikada nisu zaživele“, ocenio je Korhec.\n„Tu postoji i veoma značajan problem kada je reč o ustavnosti, a koji nije toliko u vezi sa izvornim prihodima ili zakonima o prihodima Vojvodine, već za strukturu pokrajinskog budžeta. Mi do danas nemamo ispoštovanu odredbu da tri sedmine pokrajinskog budžeta moraju da idu na razvojne projekte. Trenutno imamo budžet Vojvodine u kojem mnogo veći procenat ide čisto na plate prosveti i tom pogledu vojvođanski budžet je protočni bojler, a ne budžet, jer pokrajina nema uticaja na raspodelu tih sredstava, već je to samo formalnost, kako bi se na neki način ispoštovala odredba od sedam odsto republičkog budžeta“, dodao je Korhec.\nOn je dodao da pokrajina, kada je reč o platama za prosvetu, ništa ne uređuje ili odlučuje i da je sve do poslednjeg dinara raspoređeno u resornom ministarstvu, te da ta sredstva samo na jedan dan prelaze u pokrajinski budžet da bi se ispoštovala odredba od sedam odsto, dok se odredba od tri sedmine nikada nije ispoštovala.\n„Zapravo Vojvodina nema ta sredstva i nije ih imala ni za vreme Demokratske stranke i nema ih ni sada“, dodao je Korhec.\n„Ustavni sud je taj koji treba da zaštiti Ustav i u tom pogledu možemo reći da je odgovornost najviše na toj instituciji. Međutim, Ustavni sud praktično, sem retkih izuzetaka, odlučuje o tim pitanjima tek na inicijativu ovlašćenih inicijatora ili predlagača postupka, a takvih predloga nije bilo godinama“, kazao je Korhec.\n„I bilo šta da Ustavni sud odluči, ovde se radi o propustu i nečinjenju Vlade i Skupštine i prostor Ustavnog suda je manji. On može da utvrdi da nije usklađen poreski sistem sa odredbom Ustava, ali ne može da donese zakon. I zato je preko potrebna politička odluka za rešavanje ove krize i očigledno da ne samo da nedostaje politička volja za to, već zbog svega što se desilo od 2006. godine možemo zaključiti da postoji konsenzus da se to pitanje ne reši“, ocenio je Korhec.\n„Možemo reći da u političkoj eliti u Beogradu postoji konsenzus oko toga da ovo pitanje ne treba rešiti. Jer, svaka vlada može da pokrene njegovo rešavanje, ali mi nemamo čak ni nacrt tog zakona“, kazao je Korhec.


Šekler: Majmunske boginje se ne prenose lako, nema mesta panici – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Društvo/Šekler: Majmunske boginje se ne prenose lako, nema mesta panici\n257 2 minuta čitanja\nMajmunske boginje se ne prenose lako, a primjećeno je da najviše od ove bolesti obolijevaju muškarci od 20 do 40 godina, koji su bili u bliskom kontaktu sa drugim zaraženim muškarcem, rekao je za Tanjug virusolog i mikrobiolog Milanko Šekler.\nOn je istakao da ukoliko virus i stigne u Srbiju, nema razloga za brigu, jer smrtnosti od majmunskih boginja u Evropi gotovo i da nema, a farmakološka terapija je djeluje na adekvatan i efikasan način.\nPodsjetio je da rezervor za majmunske boginje nisu majmuni, kako se može pretpostaviti, jer ove vrste obolijevaju podjednako kao i ljudi, već rezervoar ove bolesti predstavljaju mnogobrojne vrste glodara koje žive u zapadnoj i centralnoj Africi.\n„Ovaj virus ne izaziva nikakve prevelike probleme kod ljudi, pre svega zato što se teško prenosi. Znači nije tako infektivan i vrlo mali procenat ljudi, od ukupnog broja osoba koja je bila u kontaktu sa obolelim, se razboli“, naglasio je Šekler.\nNa pitanje koji su simptomi i da li ima razloga za brigu, s obzirom na to da je manifestacija ove bolesti na koži „zastrašujuća“, virusolog je kazao da se u obzir mora uzeti i jedna neobična okolnost, a to je da su svi oboljeli do sada muškarci od 20 do 40 godina starosti.\nRekao je da je ustanovljeno da je određeni broj tih muškaraca bio u bliskom kontaktu sa drugim oboljelim muškarcem, precizirajući da „kada kaže u bliskom kontaktu, misli na homoseksualce“.\n„Najviše što je do sada obolelo ljudi, to je po par stotina njih, najčešće u zapadnom i centralnom delu Afrike u njihovim zdravstvenim uslovima, koji nisu ni uporedivi sa evropskim standardima rada zdravstvenih institucija“, rekao je Šekler.\nIstakao je da su mnoge stvari upitne kada je riječ o majmunskim boginjama poput toga zašto u nekim zemljama ima veliki broj zaraženih, dok se u drugim sporadično zarazi po nekoliko muškaraca i dodao da je ključno pitanje zašto nema slučajeva zaraženih žena.\nObjasnio je da virusi ostalih boginja ne prave nikakvu razliku po polovima i naveo je da je u afričkim uslovima smrtnost od ovih boginja iznosila oko 11 odsto, a posljednjih godina je smrtnost između tri i šest odsto, pri čemu je smrtnost veća kod mlađih kategorija – teži oblici bolesti su se pojavljivali kod djece, kod starijih ne.\nTakođe, Šekler je rekao i da virusi boginja vrlo slabo mutiraju budući da je riječ o DNK virusima, za razliku od korone koja je RNK virus.\nPoručio je da od majmunskih bogunja nema nikakve posebne preventive i da je dovoljno da se ljudi „normalno ponašaju“, kako bi se zaštili od ovog virusa – voditi računa o higijeni, prati ruke i izbegavati kontakt sa zaraženima.\n„Kod boginja je dobro što je bolesnik zarazan tek kada se pojave simptomi. Inkubacija može da traje od pet do 14 dana, a kada se pojave simptomi ta osoba je jako infektivna, jer iz svake kraste izlaze milioni čestica virusa“, kazao je Šekler.\nSmatra da ako majmunske boginje dođu u Srbiju, „ništa neće promijeniti živote miliona Srba, ukoliko se pojavi jedan ili dva slučaja oboljelih“.\nDodao je da u cijeloj Evropi nema smrtnih slučajeva sa jedne strane, dok sa druge, postoji dobra potporna terapija i antivirusni lijekovi koji umanjuju umnožavanje virusa, i ponovio da nema razloga za bojazan.


B92\t19.06.2019 15:47\nNakon toga je, sumnja se, uz pomoć drugih roditelja i učenika, taj test podelio ostalim maturantima, nezvanično saznaje B92.\nPodsetimo, test iz matematike koji je trebalo da bude održan u utorak, odložen je za četvrtak, jer su se testovi pojavili na društvenim mrežama.\nMinistar prosvete Mladen Šarćević rekao je da su Zavod za unapređivanja kvaliteta obrazovanja i Ministarstvo prosvete dobro uradili svoj posao, ali je zatajilo negde na terenu.\n"Neko je otvorio rezervnu kesu sa testovima i prodao test iz matematike. Ne znamo gde se to dogodilo, ali to će da utvrdi policija. Biće smena zbog ovoga", najavio je Šarčević.\nTokom jučerašnjeg dana Šarčević je u javnost izašao sa informacijom da je policija utvrdila da su tri žene učestvovale u ovom lancu odgovornosti za otkrivanje testova iz matematike.\nŽene iz škole u Zemunu su u lancu odgovornosti, kako je rekao Šarčević. On je govorio i o svojoj blanko ostavci, ali je premijerka Ana Brnabić izjavila da je ne prihvata.\nMali maturanti i danas protestuju zbog incidenta sa testovima.\nPodsetimo, celokupno polaganje male mature poništeno je 2013. godine kada su otkrivene, kako je tada zvanično objašnjeno, malverzacije s testovima iz srpskog i matematike.