OŠ „DOSITEJ OBRADOVIĆ“ DOBILA PRVI KABINET ZA VERONAUKU U OPŠTINI ZRENJANIN | ZR KLIK\nOŠ „DOSITEJ OBRADOVIĆ“ DOBILA PRVI KABINET ZA VERONAUKU U OPŠTINI ZRENJANIN\nZrenjanin- Osnovna škola „Dositej Obradović“ dobila je prvi kabinet za veronauku u opštini Zrenjanin zahvaljujući zalaganju veroučitelja Branislava Petrovića, direktorke škole Biljane Manić i donaciji dobrih ljudi, zrenjaninskih privrednika, koji su uložili značajna sredstva.\nBranislav Petrović veroučitelj u osnovnoj školi „Dositej Obradović“ zahvalio se donatorima na pomoći, kao i upravi škole na čelu sa direktorkom škole Biljanom Mandić na nesebičnoj pomoći i istakao veliki značaj kabineta za versku nastavu.\n-Zahvaljujući Gospodu Bogu i dobrim ljudima krenuli smo u adaptaciju prostorije 1. septembra, bilo je potrebno mnogo toga da se uradi. Radovi su završeni 15. oktobra i danas deca imaju priliku da prate nastavu u prvom kabinetu za veronauku u opštini Zrenjanin, a među dva, tri u celom Banatu- rekao je Branisalv Petrović i dodao da kabinet za veronauku mnogo znači crkvi, da ima jedan kutak gde deca mogu da dožive i osete ono što im veroučitelji predaju.\nOsnovnu školu „Dositej Obradović“ ima 468 đaka od kojih 80% pohađa veronauku rekla je direktorka škole Biljana Manić i istakla veliki značaj kabineta.\n-Bilo bi sjajno kada bi svaki predmet imao specijalizovan kabinet, koji je tematski vezan za ono što izučava. Uz pomoć veroučitelja Branislava i donatora uspeli smo da deci obezbedimo kabinet za veronauku- rekla je Biljana Manić i istakla veliko zadovoljstvo što su učenici srećni, radosni i zadovoljni otvaranjem jednog ovako lepog i korisnog kabineta.\nProstorija koja je preuređena u kabinet nekoliko godina nije bila u upotrebi, bilo je potrebno sve preurediti od poda, krečenja zidova, do novih đačkih klupa, a za materijalna sredstva pobrinuli su se zrenjaninski privrednici: drvara „Ogrev“, prevoznik „Sagot“, štamparija „Magus“, „Buzga beton trans kop“, „kamenorezačka radnja „Santovac“ i drugi zrenjaninski privrednici koji su želeli da ostani anonimni.\nKabinet za versku nastavu je opremljen zahvaljujući donacijom zrenjaninskih privrednika\nVerska nastava u školama podleže istim propisima i pravilima kao i drugi predmeti, ali veroučitelji kao otežavajuću okolnost imaju nedostatak adekvatnog prostora. Učenici koji pohađaju veronauku u ovoj školi imaće priliku da u adekvatnom i prelepom ambijentu prate i nauče sve o veri i našim korenima, a veroučitelju Branislavu pomoći da kvalitetnije realizuje nastavni program.


Vesti online / Sport / Fudbal / Đukić: U revanšu će Videoton biti pod pritiskom\nĐukić: U revanšu će Videoton biti pod pritiskom\nNa praznom stadionu u Humskoj Partizan u prilično lošem meču Partizan nije uspeo da stekne prednost, ali nema ni zaostatak u odnosu na Videoton uoči revanša poslednjeg kola kvalifikacija za Ligu Evrope.\nĐukić ima mnogo tema za razmišljanje pred revanš u Mađarskoj\nTrener crno-belih Miroslav Đukić sumirao je utiske posle utakmice, ali ni njemu nije najjasnije zbog čega srpski šampion nije bio na prepoznatljivom nivou.\n- Zaista spor ritam meča... Nismo nametnuli našu igru, da li je to strah od greške ili to što je protivnik bio zatvoren... Nismo ostvarili pas igru, pokušali smo preko Saleta (Saša Ilić), da dobijemo konekciju između špiceva, a ostaje nam još tih 90 minuta u gostima - kazao je Đukić, a prenosi Mondo.\n- Tamo će i Videoton morati da igra drugačije, biće sigurno više prostora, a mi moramo da povežemo igru između linija u veznom redu. Verovatno ćemo tamo biti slobodniji, bez straha, a oni će imati pritisak koji ćemo mi iskoritisti - objansio je trener Partizana.\nFUDBAL Prvi utisci Đukića posle velike pobede


Konferencija za medije - Blic Online\nRama: Saradnja sa Kosovom je prioritet nad prioritetima\nAlbanski premijer Edi Rama rekao je da je saradnja sa samoproglašenim Kosovom "prioritet nad prioritetima" za Tiranu i da je od suštinskog značaja da otklone granice između dve države.\nJedan "peva", a HOR mu čuva leđa: Zašto srpski političari RADE OVU BIZARNU STVAR?! (FOTO)\nJedan govori, a na desetine mu "čuvaju leđa"?! Baš tako se mogu opisati konferencije za medije srpskih političara, budući da je kod nas uhvatio korena taj bizaran, kolektivni trend predstavljanja političkog programa javnosti.\n„TEBE JE ŽENA IZBACILA, PA SI DOŠAO DA PROSIPAŠ PAMET“ Konferenciju za medije „MINISTRA MALEŠEVIĆA“ prekinula SVAĐA Banjalučana\nPres konferencija u Banjaluci, u susret velikim protestima protiv rasipništava, ni ovaj put nije prošla mirno. Odbornik banjalučke skupštine, Draško Stanivuković, za sve koji se boje izaći na proteste, jer im se preti otkazom, obezbedio je maske sa likom ministra prosvete i kulture Dane Maleševića, kako ih niko ne bi prepoznao.\nZBUNILA GA PLAVUŠA Tramp pomešao dve finske novinarke na konferenciji za medije (VIDEO)\nKao da su sve plavuše izgledale isto američkom predsedniku Donaldu Trampu tokom zajedničke konferencije za štampu sa finskim predsednikom Saulijem Ninistom u Vašingtonu.\nObamina poslednja konferencija za medije 18. januara\nOdlazeći američki predsednik SAD Barak Obama će u sredu, 18. januara, održati poslednju konferenciju za medije kao lider SAD.\n"Indipendent": Tramp mahao verovatno praznim papirima na konferenciji\nPapiri koje je na konferenciji za novinare novoizabrani predsednik SAD Donald Tramp predstavio kao centralni deo konferencije, najverovatnije su bili samo prazni listovi, piše britanski "Indipendent".\nPutin u Atini: Krim je deo Rusije i nije predmet diskusije\nRuski predsednik Vladimir Putin tokom posete Atini između ostalog rekao je i da neće učestvovati u diskusijama oko statusa Krima jer je to "gotova stvar".\nOvako Bojana pred sutrašnje finale najavljuje pobedu Srbije\nSrpska Areta Frenklin je bila i više nego uzbuđena kada je na konferenciji za medije videla novinare iz naše zemlje.\nNuvel vag pevali na završnoj konferenciji za medije na Nišvilu\nČlanovi francuskog sastava Nuvel vag (Nouvelle Vague) najavili su na konferenciji za novinare dobru atmosferu na večerašnjem koncertu na završnoj večeri džez festivalu “Nišvil” u Nišu.


U Kini uhapšeno više od 540 ljudi zbog onlajn kockanja china radio international\nU Kini uhapšeno više od 540 ljudi zbog onlajn kockanja\n2018-07-12 15:49:21 cri\nViše od 540 osumnjičenih uhapšeno je zbog organizovanja onlajn kockanja s bitkoinima na fudbalske utakmice u vrednosti od 10 milijardi juana (oko 1,5 milijardi američkih dolara), saopštila je juče policija u kineskoj provinciji Guangdung.\nOsumnjičeni su imali veze sa više od 20 kriminalnih grupa. Ugašeno je 70 mobilnih aplikacija i sajtova, kao i 250 grupa za četovanje. Zaplenjeni su serveri, kompjuteri, mobilni telefoni i bankovne kartice.\nPolicija je u maju uočila platformu za onlajn kockanje, koja prihvata bitkoin, i odmah je započela istragu.\nPlatforma je tokom osam meseci privukla 330.000 članova. Policija je uhapsila šest ključnih članova ove organizovane grupe u jugozapadnom, centralnom i južnom delu Kine, zamrznula više od 5 miliona juana i zaplenila virtualnu valutu u vrednosti od 10 miliona juana.\nDrugih 20 bandi je uhapšeno tokom Svetskog prvenstva.


Stiglo preko 200 hiljada kineskih Sinofarm vakcina u Crnu Goru\nDatum objave: 01.05.2021 08:38 | Autor: PR služba\nKontingent od preko 200 hiljada doza kineskih vakcina Sinofarm stigao je danas u Crnu Goru. Vakcine su nabavljene nakon direktnih bilateralnih pregovora između vlada Crne Gore i NR Kine.\nU ime Vlade Crne Gore na Aerodromu Podgorica isporuku Sinofarmovih vakcina dočekali su ministarka zdravlja dr Jelena Borovinić Bojović i generalni direktor Direktorata za digitalno zdravlje u Ministarstvu zdravlja Aleksandar Sekulić, dok su predstavnici zemlje proizvođača vakcina bili Liu Đin, izvanredni i opunomoćeni ambasador NR Kine u Crnoj Gori i Kayden Liang, iz predstavništva Sinofarma u Srbiji.\nIzražavajući zadovoljstvo što je danas u Crnu Goru stigao veliki kontingent kineskih vakcina, ministarka Borovinić Bojović se zahvalila NR Kini na izuzetnoj sardanji i tradicionalno dobrim odnosima, koji su rezultirali ovako velikom isporukom.\n- Obavještavam crnogorsku javnost da je danas u Crnu Goru stigao do sada najveći kontingent vakcina. 201 200 Sinofarm vakcina upravo je stiglo na crnogorski aerodrom, čime su se apsolutno stekli uslovi za započinjanje masovne vakcinacije. Koristim ovu priliku da pozovem sve građane i građanke Crne Gore da se odazovu na vakcinaciju i da budu apsolutno sigurni da je vakcina bezbjedna, efikasna i kvalitetna, naglasila je ministarka Borovinić Bojović.\n- Takođe, koristim ovu priliku da se u svoje lično ime, u ime premijera Vlade, gospodina Krivokapića, zahvalim gospodinu ambasadoru, njegovoj ekselenciji, građanima i građankama države Kine, Vladi i premijeru države Kine, što su nam omogućili započinjanje masovne vakcinacije u ovom ovako važnom trenutku. Ovaj događaj još jedna je potvrda tradicionalno dobrih, prijateljskih i iskrenih odnosa između država Kine i Crne Gore, kazala je dr Borovinić Bojović. Ona je podsjetila da je Crna Gora u prethodnom periodu od države Kine dobila donaciju od 30 000 vakcina, koje su, takođe, u tom trenutku, bile od veoma velikog značaja.\nMinistarka zdravlja je ponovo naglasila da je poštovanje epidemioloških mjera, preduslov kvalitetne i dobre vakcinacije i da proces vakcinacije zahtijeva određeno vrijeme, te zamolila građane da ispoštuju taj period i posebno obrate pažnju na epidemiološke mjere u vulnerabilnom, osjetljivom periodu vakcinacije. Ona je najavila početak masovne vakcinacije i apelovala na građane da se odazovu pozivu za vakcinaciju i prime vakcinu protiv COVID-19.\nIzvanredni i opunomoćeni ambasador NR Kine u Crnoj Gori Liu Đin kazao je kako je saradnja dvije zemlje tokom perioda pandemije pokazala tradicionalnu naklonjenost Kine crnogorskom narodu i pohvalio napore zdravstvenih radnika u borbi protiv COVID-19 .\n- Vjerujem da će kineska vakcina pomoći Crnoj Gori da što prije pobijedi u borbi protiv pandemije i da što prije zajedno otvorimo novo poglavlje svog života i rada, poručio je kineski ambasador, naglašavajući da su kineska i crnogorska vlada dogovorile nabavku potrebnih količina kineskih vakcina za našu zemlju.\n- Veliko mi je zadovoljstvo što smo ja i ministarka zdravlja ponovo dočekali dolazak vakcina Sinofarm protiv COVID-19. Današnja vakcina, koju je kupila crnogorska strana i one vakcina koje je kineska strana donirala prije dva mjeseca, nosile su sa sobom duboko prijateljstvo kineskog naroda prema narodu Crne Gore i pokazale tradicionalne prijateljske odnose naše dvije države i ispunile obećanje Kine da će kineska vakcina postati globalni javni proizvod, istakao je kineski ambasador.\nOn je pozvao međunarodne partnere na zajedništvo i saradnju, koja je, kako je kazao, ključna u borbi protiv pandemije.\n- Istovremeno dolazi i turistička sezona koja je veoma važna za ekonomski oporavak Crne Gore. Nadamo se da će današnja vakcina Crnoj Gori biti od velike koristi i apelujemo i na druge međunarodne strane da pruže pomoć Crnoj Gori. Međunarodna zajednica dijeli zajedničku budućnost. Bez međunarodne saradnje nećemo pobijediti u borbi protiv pandemije, poručio je kineski ambasador.\nMinistarka zdravlja i kineski ambasador potvrdili su nastavak dobrih praksi u saradnji protiv globalne pošasti, ali i na svim drugim nivoima, posebno uvažavajući tradicionalno dobre i prijateljeske odnose Kine i Crne Gore.\nFOTO I VIDEO: https://flic.kr/s/aHsmVtid8v


Izbeglice i migranti se greju na vatri u kampu Vučjak kod Bihaća, za koji predstavnici međunarodne zajednice i nevladine organizacije traže da se zatvori\nZaključkom od 22. oktobra 2019. godine da je Hrvatska spremna da se pridruži Šengenskom prostoru Evropska komisija namerno prelazi preko dokaza o nasilnom vraćanju migranata na hrvatskoj granici, saopštila je međunarodna organizacija za zaštitu ljudskih prava Human Rights Watch.\nObjavila je i video dokument u kome se dokumentuju takve zloupotrebe.\nAkcija Evropske komisije šalje poruku da ozbiljna kršenja ljudskih prava nisu prepreka šengenskom pridruživanju. Evropska komisija bi trebalo da istraži problem umesto da nagrađuje Hrvatsku.\n"Nezakonita, nasilna i nasumična vraćanja tražilaca azila i migranata iz Hrvatske trebalo bi da onemoguće Hrvatsku da se pridruži Šengenskom prostoru", rekla je Lidija Gall, viša istraživačica organizacije Human Rights Watch za Istočnu Evropu i Balkan. "Ignorisanje hrvatskog zlostavljanja migranata na njenim granicama pretvorilo je pravilo da je šengensko članstvo uslovljeno poštovanjem ljudskih prava, u praznu priču."\nU priloženom videu Human Rights Watch-a prikazani su intervjui s ljudima ubrzo nakon što ih je hrvatska policija u avgustu nasumično vratila u Bosnu. Snimljeni su i intervjui sa drugim žrtvama i svedocima nasilnih vraćanja, uključujući i gradonačelnika Bihaća, bosanskog grada preko hrvatske granice. Takođe pokazuje verodostojne tajne snimke hrvatskih policajaca koji prate grupe migranata preko granice u Bosnu i Hercegovinu, bez obavljanja odgovarajućeg postupka.\nU svojoj proceni Evropska komisija priznaje da uskraćivanje pristupa postupku azila potencijalnim tražiocima azila i navodi o upotrebi sile od strane hrvatske policije ostaju izazov. Zaključuje, međutim, da je stvaranje sistema za praćenje akcija hrvatske pogranične policije i obećanja hrvatske vlade da će istražiti navode o upotrebi sile protiv migranata dovoljno da se zaključi da je Hrvatska učinila dovoljno „da ispuni svoje opredjeljenje u vezi sa zaštitom ljudskih prava“.\nArbitrarno vraćanje tražilaca azila bez uvažavanja njihove potrebe za zaštitom u suprotnosti je sa zakonom Evropske unije o azilu, Poveljom EU o osnovnim pravima i Konvencijom o izbeglicama iz 1951. godine.\nHuman Rights Watch je dokumentovao arbitrarna kolektivna proterivanja iz Hrvatske u Srbiju i Bosnu i Hercegovinu od 2016. godine. U nekim slučajevima hrvatski pogranični policajci koristili su silu, udarali ljude pesnicama, šutirali i terali ih da trče između redova policajaca. Nasilje je primenjivano i prema ženama i deci. Za razliku od zakonitih deportacija, migrante nisu vraćali u mesta ulaska, već u udaljena pogranična područja, pri čemu su, ponekad, bili prisiljeni da prelaze ledene potoke.\nVisoki komesar Ujedinjenih nacija za izbjeglice (UNHCR), komesar Saveta Evrope za ljudska prava i druge nevladine organizacije reagovali su na upozorenja Human Rights Watch-a. Iako je predsednica Kolinda Grabar-Kitarović u julu napokon priznala da je granična policija pribegavala sili, hrvatske su vlasti više puta negirale optužbe, uključujući i navode Human Rights Watch-a, a u nekim slučajevima su optuživale grupe za pomoć i žrtve da su izmišljale činjenice kako bi hrvatska policija izgledala loše.\nHrvatske vlasti nisu preduzele istinske mere za zaustavljanje ovakve prakse, saopštio je Human Rights Watch. Na sastanku u maju, sa predstavnicima ove organizacije, državna sekretarka hrvatskog Ministarstva unutrašnjih poslova, Terezija Gras rekla je da će hrvatska policija istražiti sve pritužbe migranata zbog zlostavljanja policije, ali nije imala odgovor na pitanje koliko pritužbi su hrvatske vlasti primile, niti je mogla da objasni kako je migrant gurnut iz Hrvatske u Bosnu i Hercegovinu mogao podneti žalbu vlastima u Hrvatskoj.\nDa bi se pridružile šengenskoj zoni - gde su 22 države članice EU i četiri države koje nisu članice EU efektivno ukinule graničnu i pasošku kontrolu, države članice moraju ispuniti određene kriterijume utvrđene u zakonima EU, uključujući poštovanje prava na traženje azila. Član 4 zakona o šengenskim granicama EU kaže da države članice treba da postupaju u skladu sa pravom EU i „obavezama vezanim za pristup međunarodnoj zaštiti, posebno za princip zabrane proterivanja". Nasilna vraćanja kojima se ljudi sprečavaju da pristupe hrvatskom postupku azila krše član 4 Zakona o šengenskim granicama, navodi HRW.\nPre nego što uzme u obzir izveštaj Evropske komisije za odobravanje punog pristupa Hrvatske Šengenu, Evropski savet bi trebalo da pozove na ponovnu ocenu usklađenosti Hrvatske sa zakonom EU o šengenskim granicama.\nZagreb bi trebalo pritisnuti da pokaže konkretan napredak uspostavljanjem nezavisnog i efiksnog mehanizma nadgledanja i tražiti mu dokaze o temeljnim istragama nasilnog nasumičnog vraćanja migranata preko svojih granica.\nKomisija bi takođe trebalo da pokrene legalni postupak protiv Hrvatske zbog kršenja zakona EU, saopštio je Human Rights Watch.


Rimac i Tesla razvijaće novu generaciju baterija - BIGportal.ba\n28 Januara, 2021 28 Januara, 2021 043\nRimac Automobili Mate Rimca i Tesla Ilona Maska među dobitnicima su 2,9 milijardi eura bespovratnih sredstava koje će EU dodijeliti evropskim kompanijama da razviju novu generaciju ekoloških baterija. Tako je EU otvorila put novom industrijskom konzorcijumu.\nPotpredsjednica Evropske komisije za tržišni razvoj, Margrethe Vestager, kaže da je ovakav način potpore razvoju nove industrije neophodan, jer ni jedna članica Unije pojedinačno ne bi mogla da napravi isti učinak samostalno. Dodaje da je EK zato pomogla inicijativu država članica.\n“Današnji projekat primjer je kako politika tržišne utakmice djeluje uporedo sa inovacijama i konkurentnošću, kako se omogućavaju revolucionarne inovacije, istovremeno osiguravajući da se ograničeni javni resursi koriste za podsticaj privatnim ulaganjima i da omogućuju da se smanji narušavanje konkurencije”, kaže Vestager.\nZahvaljujući fokusu na sljedeću generaciju baterija, ovaj panevropski projekat doprinijeće velikom napretku na tržištu baterija.


Podignuta optužnica protiv Adnana Ćatića, optužen za utaju sedam miliona eura poreza - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nBosanskohercegovački bokser, Adnan Ćatić, suočava se sa velikom kaznom u Njemačkoj.\nNakon što je 5. aprila uhapšen pod sumnjom utaje poreza, protiv njega je podignuta i optužnica, potvrdio je njegov advokat Nils Krober.\nOn se tereti da je utajio porez od sedam miliona eura, te ukoliko se dokaže da je kriv prijeti mu višegodišnja zatvorska kazna, s obzirom na to da je 2012. godine već uslovno pušten na slobodu poslije optužbe za utaju poreza.\nOznačeno: adnan ćatić, optužnica, utaja poreza\nDžakmić prošao medicinske pretrage, udarac kamenom uzrokovao potres mozga\nPomoćni trener Fudbalskog kluba Sarajevo Muhamed Džakmić, koji je ovog vikenda pogođen kamenom u glavu za vrijeme utakmice protiv Zrinjskog u Mostaru, prošao je medicinske pretrage. Džakmić je nakon udarca patio od vrtoglavica i povraćanja te gubljenja svijesti, a ustanovljeno je da je doživio potres mozga, saopćeno je iz FK Sarajevo. Dan poslije utakmice su […]\nStižu nam pljuskovi i grmljavina, a onda ponovo slijedi “pakao od 40 stepeni”


Odgođena sjednica skupštine akcionara – #piskaralo.me\nOdgođena sjednica skupštine akcionara\n26/09/2016 piskaralo.me 0 Comment\nRedovna sjednica Skupštine akcionara Rudnika uglja, koja je trebalo da se održi prošle sedmice, odgođena je za 28. oktobar.\nAkcionari Rudnika uglja će na redovnoj sjednici razmatrati Deloitte studiju izvodljivosti za izgradnju drugog bloka Termoelektrane (TE) Pljevlja u dijelu koji se odnosi na pljevaljsku kompaniju.\nDioničari će razmatrati i odluku o uslovima i načinu izmirenja obaveza kompanije prema državi po osnovu poreza i doprinosa i refinansiranju dijela obaveza kompanije prema bankama.\nNa dnevnom redu sjednice je i razmatranje Fichtner studija o mogućnostima smanjenja troškova proizvodnje u Rudniku uglja i procjeni resursa i rezervi uglja u Pljevaljskom basenu.\nAkcionari će razmatrati i izvještaj o radu i poslovanju preduzeća u prošloj godini, finansijske rezultate poslovanja sa finansijskim iskazima, Informaciju o pravno-ekonomskoj analizi ugovora o nabavci dampera i rudarske mehanizacijeod Lager Posušje.\nDioničari bi trebalo i da izaberu članova Odbora direktora i razmatraju izvještaja o reviziji finansijskih iskaza kompanije za prošlu godinu.\nDržava posjeduje 31,11 odsto udjela u Rudniku uglja, italijanska kompanija A2A 39,49 odsto, Aco Đukanović 11,84 odsto, a Radoslav Tomić iz Beograda 1,1 odsto. Ostali akcionari imaju manje od jedan odsto udjela u kompaniji\n← Berba veća za 29 odsto\nĐukanović i dalje vjeruje: Crna Gora će biti jedna od najprestižnijih destinacija →\nVTB banka protiv KAP-a: Okončan arbitražni postupak\nRAE očekuju pravno razdvajanje EPCG


15-08-2018 07:21 Svet Planeta\nBroj žrtava u rušenju nadvožnjaka u blizini Đenove popeo se na 35, javlja Rojters pozivajući se na novinsku agenciju AGI koja je citirala zamenika italijanskog premijera Matea Salvinija.\nTrgedija (Foto: Jutjub)\n"Oko 35 ljudi je poginulo i veliki broj je ozbiljno povređen", rekao je Salvini novinarima na Siciliji.\nItalijanska policija objavila je zastrašujući video snimak na kome se vidi trenutak kada se srušio nadvožnjak na autoputu A10 u blizini Đenove i usmrtio najmanje 35 ljudi.\nStrahuje se, međutim, da bi broj žrtava mogao biti daleko veći.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić uputio je pismo saučešća predsedniku Republike Italije Serđu Matareli povodom velike tragedije kod Đenove.\n"Duboko su me potresle slike sa mesta nesreće. Molim Vas da porodicama poginulih, kao i onima koji tragaju za svojim najbližima, prenesete moje iskreno saosećanje, a povređenima najbolje želje za brz oporavak", naveo je srpski predsednik.\nKoga su SAD označile kao ključnog neprijatelja pogledajte OVDE.


Srbija dobija još dva MOBILNA OPERATERA | Skandalozno\nSrbija dobija još dva MOBILNA OPERATERA\nUskoro dva nova virtuelna operatera koji će koristiti mrežu postojećih telekomunikacionih kompanija. Novi operateri imaće sopstvenu telefonsku numeraciju – 0677 i 0678\nJOŠ dve kompanije uskoro će ponuditi korisnicima u Srbiji usluge mobilne telefonije. To su “Mundio mobile” i “Globaltel”, koji su dobili dozvolu da u našoj zemlji posluju kao virtuelni operateri. Naziv “virtuelni” dobili su zato što na novo tržište ne ulaze kupujući licencu za korišćenje frekvencija nego zakupljujući već izgrađenu mrežu od postojećih “klasičnih” operatera.\n– U RATEL-ov registar operatera upisana su dva virtuelna mobilna operatera “Mundio mobile” i “Globaltel”. Kad budu počeli da pružaju usluge objaviće i pod kojim brendom će poslovati na našem tržištu – kaže, za “Novosti”, Aleksandra Stefanović, savetnik u RATEL-u. – Oni će imati sopstvenu numeraciju, pa tako “Globaltel” dobija prefiks 0677, a “Mundio mobile” 0678.\nU RATEL-u ističu da očekuju da mobilni virtuelni operateri ponude usluge koje postojeći mobilni operateri ne nude, ali i da pojačaju konkurenciju. “Globaltel” je već najavio da će uslugu početi da pruža 13. decembra, kao i da će korisnici moći da aktiviraju više brojeva odjednom, i to bez SIM kartice.\n– Ponuda virtuelnih operatera treba da bude konkurentnija, što se teško ostvaruje, jer oni imaju manju korisničku bazu, a cene njihovih usluga su uslovljene veleprodajnim cenama koje diktira mobilni operater – ističe se u radu “Vrste i uloga virtuelnih mobilnih operatera na tržištu elektronskih komunikacija”, čiji su autori Tatjana Cvetković i Sanja Vukčević Vajs i Aleksandra Stefanović, inženjeri elektronike i telekomunikacija.\nMalo je poznato da “Telekom Srbija” ima svog virtuelnog operatera u Austriji. Njegovo preduzeće “Mtel Austrija” pruža usluge mobilne telefonije od oktobra 2015. Osnivač ove firme je “Mtel” iz BiH (članica “Telekom Srbija grupe”), a srpska kompanija je na ovaj način, praktično, pokrila tržišta Srbije, BiH, Crne Gore i Austrije.\n– Usluge mobilne telefonije “Mtel Austrije” prvenstveno su namenjene ljudima u dijaspori, koji žive u toj državi i često komuniciraju s prijateljima, porodicom ili poslovnim partnerima u Srbiji, BiH i Crnoj Gori – kaže, za “Novosti”, Predrag Ćulibrk, direktor “Telekoma Srbija”. – “Mtel Austrija” posluje kao virtuelni operater u toj zemlji i ponuda je usmerena ka određenim delovima društva, poput takozvanih etničkih zajednica, gde se korisnicima omogućavaju pozivi ka zemlji porekla po nižim, pristupačnim cenama.\nĆulibrk ističe da virtuelni operateri, čiji je početak rada najavljen u Srbiji, imaju definisanu ciljnu grupu korisnika – obično su to, osim etničkih zajednica, mladi ljudi, studenti, turisti… Učešće virutelnih operatera mobilne telefonije na evropskim tržištima najčešće se kreće do deset odsto ukupnog tržišnog učešća.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Srbija dobija još dva MOBILNA OPERATERA"


Izvor: B92, 23.Okt.2019, 09:11\nTo je izjavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić i poručio da je jedini odgovoran pristup da brinemo sami o sebi.\nTakva odluka, doneta uprkos reformskim naporima Albanije i Severne Makedonije, jasno je pokazala regionu da "nije sve do nas", istakao je Vučić >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << u intervjuu za "Fajnenšel tajms".\nPrethodno, rekao je on, susedi Srbije nisu bili zainteresovani, jer su očekivali mnogo više od EU.\nBritanski list podseća da je Srbija otvorila pretpristupne pregovore sa EU 2014. godine i zaključuje da je blok smatra manje pripremljenom za članstvo od SeverneMakedonije.\nMeđutim, regionalno nepoverenje i bilateralni problemi nakupili su se tokom ratova nakon raspada Jugoslavije i predstavljaće izazov za dublju saradnju, dodaje "Fajnenšel tajms".\nOdluka EU opravdala politiku učvršćivanja veza Srbije sa Kinom i Rusijom\nOdluka EU da ne otvori vrata Severnoj Makedoniji i Albaniji navela je region da shvati da ne može da se osloni samo na svoje zapadne susede, izjavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić i poručio da je jedini odgovoran pristup da brinemo sami o sebi...Takva odluka, doneta uprkos reformskim naporima...


„Mačva“ protiv Partizana na svom stadionu u nedelju – Podrinske\n„Mačva“ protiv Partizana na svom stadionu u nedelju\nDirektan prenos na Televiziji Arena sport\nU 16. kolu Super lige Srbije fudbaleri „Mačve“ u nedelju od 13 sati na domaćem terenu igraju protiv Partizana. Poslednju utakmicu takmičarskog karaktera protiv „crno- belih“ „crveno- crni“ igrali su pre 65 godina. Aktuelni šampion države favorit je u predstojećem susretu, ali domaćini na teren ne izlaze sa belom zastavicom, već spremni da pred svojom publikom prikažu dobru igru i postignu što bolji rezultat, ocenjeno je na konferenciji za novinare.\nŠef stručnog štaba „Mačve“ Dragan Aničić rekao je da će utakmica biti veliki i dugo očekivani spektakl za Šapčane.\n-Naravno da imamo neke svoje ambicije i trudićemo se da ne budemo samo učesnici tog spektakla, iako je Partizan favorit ne samo u ovoj utakmici, već i u celom prvenstvu. Videli smo da Partizan u nekim prethodnim utakmicama i kada nije na svom nivou igre, opet zabeleži pobedu, što je odlika velikih igrača i klubova. Nadam se da smo izvukli pouke iz prethodnih utakmica i videćemo da li smo nešto zaista i naučili iz utakmice sa Partizanom na startu prvenstva, u prvom kolu, u kojoj smo dobili pohvale za igru, ali to rezultat nije pokazao- rekao je Aničić.\nGolman Nenad Filipović istakao je da je utakmica šansa za „Mačvu“, koja neće izaći sa belom zastavom, niti ponoviti greške iz prethodnog susreta sa „crno- belima“.\n-Rezultat iz prethodnog susreta sa Partizanom je više bio plod naših grešaka, nego igre protivnika. Naravno da i Partizan kao favorit ima svoje i vrline i mane. Na nama je da pokušamo da njihove vrline anuliramo, a da mane iskoristimo kako bismo postigli najbolji rezultat za nas. Raduje me što će stadion „Mačve“ sigurno biti ispunjen i što će Šapčani imati priliku da gledaju kvalitetnu utakmicu. Ipak, na našem terenu se mi pitamo i ja verujem u ovu ekipu, kao i da će tih 11 igrača koje šef bude izveo na teren dati svoj maksimum i pokušati da ostvare najbolji mogući rezultat- podvukao je Filipović i dodao da posle visokog poraza od predstojećeg protivnika, na gostujućem terenu, ima motiv više da na ovoj utakmici pred svojom publikom da sve od sebe da ostvari povoljan rezultat.\nMladen Lazarević nekada je igrao u Partizanu i ocenio je da ga sada u dresu „Mačve“ očekuje teška utakmica protiv najbolje ekipe u zemlji, a pred njim i saigračima je prilika da isprave greške iz prvog susreta sa Partizanom.\n-Sigurno je da gajim ljubav prema Partizanu, jer sam u tom klubu igrao, ali prošlo je već deset godina od tada. Sada sam u „Mačvi“ i daću sve od sebe da ostvarimo povoljan rezultat. Sada igramo pred domaćom publikom, nadam se da će stadion biti pun i da ćemo mi imati šta da pokažemo. Budući da je ekipa Partizana neposredno pred meč igrala evropsku utakmicu, njihovo vreme za oporavak je kraće, a reprezentativna pauza koja sledi omogućiće im da verovatno i na ovoj utakmici nastupe u najjačem sastavu- naveo je Lazarević.\nFudbalski savez Srbije ovaj susret je proglasio utakmicom visokog rizika, pa će i mere organizacije i obezbeđenja biti pojačane, a pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u skladu sa Zakonom snimaće i fotografisati učesnike.\nKapije stadiona biće otvorene od 11 sati, a Fudbalski klub „Mačva“ apeluje na navijače da na utakmicu dođu ranije, kako bi prošli bezbednosnu kontrolu i na vreme zauzeli svoje mesto. Na stadion je zabranjeno unositi baklje, petarde i slične navijačke rekvizite, sitan novac, upaljače, flašice, metalne i staklene predmete. Prodaja ulaznica je na dan utakmice od 9 sati, a cene su sledeće: Jug 400 dinara, Istok 500 dinara i Zapad 1.000 dinara. Za ovaj meč važe sezonske karte, a ulaz je besplatan samo za decu mlađu od 10 godina. Po propisu superligaškog takmičenja, deca uzrasta do 16 godina mogu prisustvovati utakmicama jedino u pratnji punoletne osobe.\nDirektan prenos utakmice je na prvom programu Televizije Arena sport od 13 sati.


Izvor: RTS, 19.Maj.2017, 22:48\nPredsednik SAD Donald Tramp rekao je ruskim zvaničnicima u Beloj kući da je otpuštanjem direktora FBI Džejmsa Komija otklonio "veliki pritisak" sa kojim se suočio zbog aktuelne istrage o Rusiji i američkim predsedničkim izborima, objavio je "Njujork tajms". >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS <<\n"Upravo sam otpustio šefa FBI. Bio je lud, pravi pravcati ludak. Suočio sam se sa velikim pritiskom zbog Rusije. To je sada otklonjeno", rekao je Donald Tramp, prenosi Rojters.\nNjujork tajms se poziva na dokument u kojem je sumiran sastanak Donalda Trampa, a čiji je sadržaj njujorškom dnevniku pročitao neimenovani američki zvaničnik.\nPiše da se dokument zasniva na zabeleškama načinjenim unutar Ovalnog kabineta, a Rojters navodi da ne može još da potvrdi tačnost ove tvrdnje.\nZamenik državnog tužioca SAD Rod Rozenstajn znao je da će Tramp da otpusti šefa FBI Džejmsa Komija pre nego što je završio belešku u kojoj je izneo sopstvenu zabrinutost u vezi sa sada već bivšim direktorom FBI. To se navodi u izjavi Rozenstajna u koju je uvid imao En-Bi-Si njuz.\nPogledaj vesti o: FBI, Izbori, Nju Jork\nBlic: "Njujork tajms": Tramp rekao Rusima da je šef FBI "LUDAK"\nVašington -- Predsednik SAD Donald Tramp rekao je ruskim zvaničnicima u Beloj kući da je otpuštanjem direktora FBI Džejmsa Komija otklonio "veliki pritisak"...“Njujork tajms” se poziva na dokument u kojem je sumiran taj Trampov sastanak, a čije je sadržaj njujorškom dnevniku pročitao neimenovani...\nNew York Times: Tramp rekao Rusima da je šef FBI 'ludak'\nVAŠINGTON - Predsjednik SAD Donald Tramp kazao je ruskim zvaničnicima u Bijeloj kući da je otpuštanjem direktora FBI Džejmsa Komija otklonio "veliki pritisak" sa kojim se suočio zbog aktuelne istrage o Rusiji i američkim predsjedničkim izborima, objavio je danas New York Times, prenosi Rojters...Ovaj...\nIzvor: Telegraf.rs, 20.Maj.2017, 06:47\nPredsednik SAD Donald Tramp rekao je ruskim zvaničnicima u Beloj kući da je otpuštanjem direktora FBI Džejmsa Komija otklonio "veliki pritisak" sa kojim se suočio zbog aktuelne istrage o Rusiji i američkim predsedničkim izborima, objavio je danas "Njujork tajms"...List se poziva na dokument u...


EU ukida Fejsbuk za decu mlađu od 16 godina? | PC Press\nEU ukida Fejsbuk za decu mlađu od 16 godina?\n17. decembar 2015. 15. mart 2017. Aleksandra Šakić\nFejsbuk i mnogi drugi sajtovi mogli bi da se zaključaju za decu mlađu od 16 godina koja nemaju dozvolu roditelja ili staraoca za njihovo korišćenje. Deci mlađoj od 13 godina već je zabranjeno korišćenje ovih sajtova, ali prema nacrtu novog zakona EU ova granica bi trebalo da se podigne.\nPrema predloženom amandmanu, sajtovi kao što su Fejsbuk, i aplikacije poput WhatsAppa i Snapchata ne bi bili dostupni onima koji imaju manje od 16 godina, osim ako nemaju dozvolu roditelja za njihovo korišćenje.\nIako je ova inicijativa podigla veliku buru i dovela na ideju za peticiju, nova pravila će zapravo samo biti proširenje već postojećih.\nMnogi koji učestvuju u kampanji protiv ovog pravila smatraju da će njegovim prihvatanjem deca biti još ranjivija. Ograničavajući količinu informacija i prilika koje tinejdžeri imaju na internetu, deca bi mogla da propuste bitne informacije, tvrde protivnici pravila.\nStranice koje skladište korisničke podatke, kao što su društvene mreže, već ograničavaju decu prilikom korišćenja. Većina sajtova zahteva da korisnici imaju ne manje od 13 godina, iako veliki broj njih nema način za proveru godina svojih korisnika.\nTagovi: Facebook, WhatsApp\n← Zima uz HBO\nNominujte projekte za investiciju godine – “eKapija” raspisala konkurs za nagradu “Aurea 2016” →


07. Sep 2000 16:22 (GMT+01:00)\nPosle incidenta na frankfurtskom aerodromu\nKoreja traži izvinjenje SAD\nPJONGJANG - Severna Koreja zatražila je od Sjedinjenih Država formalno izvinjenje zato što su predstavnici američkih vlasti podvrgli grubom pretresu članove njene delegacije u utorak na aerodromu u Frankfurtu i sprečile ih da stignu na odredište, u Njujork, na Milenijumski samit u sedištu UN.\nU saopštenju Prezidijuma korejske Vrhovne narodne skupštine navodi se da su pripadnici obezbeđenja naredili članovima severnokorejske delegacije da skinu odeću radi pretresa "do gole kože" pre ulaska u avion američke kompanije "Ameriken erlajnz" za Njujork.\nČlanovi delegacije odbili su da se povinuju zahtevu pa im nije dopušten ulazak u avion. Šef delegacije, predsednik parlamenta i ustavni šef države Kim Jong Nam, posle tog incidenta je u znak protesta otkazao učešće na samitu i vratio se u domovinu.\nAmbasador Severne Koreje u UN Li Hjong Čol optužio je Amerikance da su se ponašali "kao huligani koji se uopšte ne obaziru na međunarodne pravne norme i praksu". SAD su izrazile žaljenje povodom incidenta, tvrdeći da je pretres na aerodromu izvelo osoblje "Ameriken erlajnza", a ne vladine službe.\nPosle incidenta na frankfurtskom aerodromu, Koreja traži izvinjenje SAD\nNastavak debate na Milenijumskom samitu UN u Njujorku\nApel izraelskog premijera na Milenijumskom samitu\nSvetski mediji o njujorškom skupu: Bez Miloševića, Sadama i Gadafija\nNemački ministar odbrane "stradao" na ulazu u Pentagon


Poreska Uprava :: Podzakonska akta :: Pravilnik o utvrđivanju dobara koja se smatraju polovnim dobrima, umetničkim delima, kolekcionarskim dobrima i antikvitetima\nPoreska uprava Pravna lica PDV Podzakonska akta Pravilnik o utvrđivanju dobara koja se smatraju polovnim dobrima, umetničkim delima, kolekcionarskim dobrima i antikvitetima\nPravilnik o utvrđivanju dobara koja se smatraju polovnim dobrima, umetničkim delima, kolekcionarskim dobrima i antikvitetima\n("Službeni glasnik RS" br.105 i 118/12)\nNa osnovu člana 36. stav 7. Zakona o porezu na dodatu vrednost („Službeni glasnik RS“, br. 84/04 i 86/04 – ispravka, 61/05, 61/07 i 93/12),\nO UTVRĐIVANjU DOBARA KOJA SE SMATRAJU UMETNIČKIM DELIMA, KOLEKCIONARSKIM DOBRIMA I ANTIKVITETIMA\n(„Službeni glasnik Republike Srbije” br.105/04 i 118/12)\nOvim pravilnikom uređuju se dobra koja se, u smislu člana 36. stav 1. Zakona o porezu na dodatu vrednost („Službeni glasnik RS“, br. 84/04 i 86/04), smatraju polovnim dobrima, umetničkim delima, kolekcionarskim dobrima i antikvitetetima.\nPolovnim dobrima, u smislu člana 1. ovog pravilnika, smatraju se pokretne korišćene stvari u stanju u kome su nabavljene, ili nakon popravke, a koje su pogodne za dalju upotrebu, osim umetničkih dela, kolekcionarskih dobara i antikviteta\nUmetničkim delima, u smislu člana 1. ovog pravilnika, smatraju se:\n2) originalne gravure, štampane slike i litografije, ako ih autor izradi rukom u ograničenom broju u crno-beloj tehnici ili u boji jedne ili više ploča, bez obzira na postupak i materijal koji je upotrebljen, osim ako je bio primenjen mehanički ili fotomehanički postupak;\n3) originalne skulpture i kipovi od bilo kog materijala, ako ih izradi autor, kao i odlivci skulptura čija je izrada ograničena na osam kopija, ako je kontroliše autor ili njegov naslednik;\n4) tapiserije i rukom tkani tekstilni zidni predmeti na osnovu originalnog umetničkog dela, pod uslovom da nema više od osam kopija svakog od njih;\n5) unikatni keramički predmeti izrađeni isključivo od strane autora i sa njegovim potpisom;\n6) slike u bakru izrađene isključivo rukom, ograničene na osam numerisanih kopija sa potpisom autora ili studija;\n7) umetničke fotografije koje snimi, odnosno odštampa autor ili koje su snimljene pod njegovim nadzorom, ako su potpisane i numerisane i ograničene na\n30 kopija u svim veličinama.\nKolekcionarskim dobrima, u smislu člana 1. ovog pravilnika, smatraju se:\n1) poštanske i taksene marke, poštanski žigovi, prigodni koverti prvog dana izdavanja, pisaći pribor i odštampane pismonosne pošiljke, frankirane ili ako nisu frankirane da nisu u opticaju ili nisu namenjene za upotrebu;\n2) kolekcije i delovi kolekcija i primerci od zoološkog, botaničkog, minerološkog, anatomskog, istorijskog, arheološkog, paleontološkog, etnografskog ili numizmatičkog značaja.\nAntikvitetima, u smislu člana 1. ovog pravilnika, smatraju se predmeti, osim umetničkih dela i kolekcionarskih dobara, koji su stari više od 100 godina.\nODREDBE PRAVILNIKA KOJE NISU UŠLE U PREČIŠĆEN TEKST\nPravilnik o izmenama i dopunama Pravilnika o utvrđivanju dobara koja se smatraju umetničkim delima, kolekcionarskim dobrima i antikvitetima\n(„Službeni glasnik RS“, broj 118/12)


Politika - datum: 2019-01-08 AMBASADOR RUMUNIJE, PREDSJEDAVAJUĆE EVROPSKOJ UNIJI, FERDINAND NAGI PORUČIO\nFerdinand Nagi Članstvo samo na osnovu konkretnih rezultata Sredstva dodijeljena Crnoj Gori kroz cijeli program pretpristupne pomoći predstavljaju i važnu podršku reformskim naporima. U budućnosti treba pojačati napore za zatvaranje već otvorenih poglavlja, naveo je Nagi\nSamo solidan bilans rezultata može olakšati napredovanje na evropskom putu. Konstruktivan interni dijalog predstavlja važnu podršku za postizanje ovog cilja, rekao je u intervjuu za „Dan” ambasador Rumunije Ferdinad Nagi. Kako je saopštio, Rumunija, koja će predsjedavati EU u prvoj polovini godine, podržava evropske integracije Crne Gore.\nProširenje EU na zemlje zapadnog Balkana biće sigurno visoko na agendi rumunskog presjedavanja EU tokom prve polovine godine. Na čemu će Rumunija insistirati tokom predsjedavanja EU kada su u pitanju Crna Gora i njene obaveze iz evropske agende?\n– Politika proširenja i region Zapadnog Balkana predstavljaće prioritetne teme rumunskog predsjedavanja Savjetu EU u prvom dijelu 2019.godine. Rumunija čvrsto podržava pridruživanje Crne Gore Evropskoj uniji, što je prije moguće, na osnovu vlastitih zasluga i na osnovu ispunjavanja kriterijuma za pristupanje. Sa te tačke gledišta, važan cilj za Crnu Goru je da bude u stanju da otvori sva pregovaračka poglavlja, zadržavajući fokus na interne pripreme koje bi omogućile postepeno zatvaranje nekih poglavlja. Od ukupno 35 pregovoračkih poglavlja, 32 poglavlja su već otvorena, poslednje na Međuvladinoj konferenciji 10. decembra 2018. godine, a tri poglavlja su privremeno zatvorena. Podržavaćemo napredak u pristupnim pregovorima za vrijeme našeg mandata u Predsjedništvu Savjeta EU, posebno otvaranje posljednjeg pregovaračkog poglavlja koje nije otvoreno (poglavlje osam) i, eventualno, zatvaranje nekih već otvorenih poglavlja, ukoliko budu ispunjeni uslovi potrebni za to. Nastavićemo da podržavamo i ohrabrujemo Crnu Goru da nastavi sa reformskim naporima kako bi se stvorio solidan bilans rezultata koji bi olakšao postizanje tog cilja.\nZavršetak ove faze je od suštinskog značaja za povećanje nivoa pripreme Crne Gore za pridruživanje evropskoj porodici, gdje ona pripada. Rumunija će nastaviti da pruža relevantnu ekspertizu i tehničku pomoć u ovom procesu i da razmjenjuje iskustava u područjima od interesa za crnogorsku stranu u okviru pregovora o pristupanju.\nKako ocjenjujete dosadašnji napredak Crne Gore na njenom evropskom putu i šta je ono na šta se tokom rumunskog predsjedavanja moramo fokusirati?\n– Značajan napredak koji je Crna Gora do sada učinila vidljiv je i pohvaljen na nivou EU, što se vidjelo i tokom otvaranja poglavlja 27 – zaštita životne sredine, na Međuvladinoj konferenciji u decembru 2018.godine. Crna Gora se i dalje smatra predvodnikom napretka u procesu proširenja. Za napredak evropskih aspiracija Crne Gore potrebni su opipljivi argumenti koji se mogu proizvesti samo pozitivnim rezultatima u procesu unutrašnje reforme. Naime, samo solidan bilans rezultata može olakšati napredovanje na evropskom putu. Konstruktivan interni dijalog predstavlja važnu podršku za postizanje ovog cilja.Sredstva dodijeljena Crnoj Gori kroz cijeli program pretpristupne pomoći predstavljaju i važnu podršku reformskim naporima. U budućnosti treba pojačati napore za zatvaranje već otvorenih poglavlja.\nIz Vašeg ugla, kakav će biti dalji evropski put regiona, posebno Crne Gore, u svjetlu svih aktuelnih dešavanja i očekivanja koje EU ima od nas?\n– Kao prijatelj i aktivni pristalica politike proširenja, Rumunija će nastaviti da ohrabruje i podržava korake koje je Crna Gora ostvarila u procesu integracije u Evropsku uniju. Iz perspektive vlastitog iskustva u procesu pristupanja Evropskoj uniji, svjesni smo da ovaj proces nije lak, posebno imajući u vidu naprednu fazu Crne Gore i, još više, to što se u ovoj fazi zahtijeva čvrsta politička volja i fokusiranje svih unutrašnjih napora da se prevaziđu teškoće, ostvari demokratska transformacija društva i postignu konkretni rezultati. Rezultate koje Evropska unija očekuje u reformskom procesu političari ne smiju smatrati strogim zahtjevima koji uslovljavaju formalni napredak u evropskim integracijama, već kao dio procesa transformacije koji će omogućiti crnogorskom društvu da postane istinski evropsko, u smislu vrijednosti i principa. Nadamo se da će vremenski okvir naveden u strategiji proširenja koju je Evropska komisija predstavila u februaru 2018. godine za evropske integracije Crne Gore – a to je 2025.godina –poslužiti kao dodatni motivacioni faktor za nastavak napretka koji će postepeno odrediti zatvaranje pregovaračkih poglavlja. Crna Gora ima priliku da demonstrira, nastavljajući kontinuirane napore, da je primjer za partnere u regionu. M. VEŠOVIĆ\nSlabosti naših partnera su i naše slabosti\nDa li dijelite stav da je i za samu EU bitno da Zapadni Balkan bude njen integralni dio i zašto je to od značaja?\n– Za Rumuniju, kao i za EU, politika proširenja predstavlja najprikladniji instrument za osiguranje prosperiteta, stabilnosti i sigurnosti čitavog evropskog kontinenta. Kao što je navedeno u globalnoj strategiji EU, slabosti naših susjeda i partnera su naše slabosti. Slijedeći ovu logiku, predanost EU u regionu zapadnog Balkana pretočena je u ulaganje u vlastitu sigurnost, prosperitet i stabilnost. Osnovni principi EU – koristi od ekonomske integracije i prednosti usvajanja evropskog modela razvoja – jesu faktori koji su zadržali snagu Unije, koja funkcioniše kao katalizator za mobilizaciju stabilizacionih i reformskih napora u regionu. Mehanizam proširenja je proces, a ne trenutak, i zahtijeva vrijeme i kontinuirani napor od država kandidata i bitno je zasnovan na transformaciji, i to ne samo država koje se pridružuju Evropskoj uniji, koje prolaze kroz proces demokratske transformacije jačanja institucija i modernizacije društva, već i Unije, koja postaje prošireni prostor zajedničkih vrijednosti, izraz jedinstva u različitosti i snažniji globalni akter. Osim toga, ne smijemo zaboraviti cilj ponovnog ujedinjenja evropske porodice u zajedničkom prostoru vrijednosti i principa. Kada se ispune kriterijumi, pristupanje zemalja kandidata sa zapadnog Balkana donijeće dodatnu vrijednost Evropskoj uniji, kao što su to učinila prethodna proširenja, što je doprinijelo raznolikosti evropskih kultura i tradicija.


"Srbi ne poznaju dovoljno Rusiju, Rusija kao fatamorgana" - B92.NET\nInfo / Društvo 62\n"Srbi ne poznaju dovoljno Rusiju, Rusija kao fatamorgana"\nNovi Sad -- Istoričarka Latinka Perović ocenila je da Srbi ne poznaju dovoljno Rusiju i da tu državu razumevaju samo folklorno.\nIzvor: Beta utorak, 10.05.2016. | 20:48\nTakođe, navela je da političke elite u Srbiji pokušavaju da "sede na dve stolice - i Rusija i EU".\n"Rusija je za Srbiju kao fatamorgana. Mi hoćemo u EU, ali pokušavamo da održimo balans čiji je nosilac bila Jugoslavija, ali koji Srbija danas ne može da preuzme", rekla je Latinka Perović na okruglom stolu "Srbija u geostrateškom pozicioniranju Rusije" u Novom Sadu.\nPrema njenim rečima Srbiju i Rusiju vezuje ideja "velike države", za čije očuvanje se koriste i nasilni načini, te da srpsko-ruske odnose treba gledati kroz naučni pristup, racionalno i kroz različite dimenzije.\nBivša ambasadorka Srbije u Rusiji Jelica Kurjak kazala je da je Srbija uvek imala "problem sa identifikacijom", a da je Rusija znala da iskoristi tu rastrzanost.\n"Srbija stalno sedi na te dve stolice - EU i Rusija, i mislimo da smo jako važni u tom sedenju, ali ustvari gubimo sebe", kazala je ona.\nKako je objasnila, Srbija je danas "konglomerat političkih partija" koje od uskih interesa ne vide celokupnu državu, a kao veliki problem u funkcionisanju države navela je i "da Srbija nikada do kraja nije sprovela reforme, a svoje reformatore je ili ubijala ili su se oni sami povlačili".\n"Kao i Rusiji, i nama je stalno odgovarao jedan 'gazda', ma kako se on zvao. Ta nespremnost da se iskorači u novo je suština i srpskog i ruskog identiteta", dodala je Jelica Kurjak.\nEkonomski novinar Dimitrije Boarov ocenio je sa stanovišta ekonomske politike da je mišljenje da se treba okrenuti ruskom tržištu proizašlo iz "porasta proruskih idelogija i reklamerstva Rusije kao alternative u domaćoj politici".\n"Javlja se sve više reklamera takvog koncepta, a činjenice govore nešto sasvim drugo. Prošle godine izvoz Srbije u Rusiju iznosio je 726 miliona dolara, a 1990. godine je on iznosio 1,197 milijard dolara. I taj nivo iz 1990. godine nikada za sve ovo vreme nismo dosegli", kazao je Boarov.\nDodao je da tako veliko tržište ne treba potcenjivati, ali da Srbija mora znati da je Rusija "u proseku zemlja siromašnih potrošača".\nOrkugli sto organizovao je Helsinški odbor za ljudska prava, uz podršku Fondacije za otvoreno društvo.


Projekat Muzeja Ponišavlja “Priča o ćilimu” - JuGmedia\nI pored teškoća zbog pandemije korona virusa, Muzej Ponišavlja u Pirotu uspešno privodi kraju realizaciju projekta prekogranične saradnje “Priča o ćilimu“ koji se radi u partnerstvu sa Istorijskim muzejom iz Čiprovaca u Bugarskoj.\nPrema rečima direktora Muzeja Saše Jovanovića, tokom 120 radnih sati, posetioci Muzeja su mogli na licu mesta da se upoznaju sa izradom pirotskih ćilimova.\n“Kroz ovaj projekat posetioci su mogli da u Muzeju vide kako se tka ćilim na vertikalnom razboju. Ćilimarka Maja Ćirić posetiocima je objašnjavala kako nastaje ćilim i pomagala im da se oprobaju u tkanju”, rekao je Jovanović,dodajući da je cilj prekograničnog projekta sačuvati od zaborava zanat,promovisali ovo kulturno blago i turističku ponudu Pirota i Čiprovaca.\nPrema njegovim rečima, svi izatkani uzorci biće u stalnoj muzejskoj postavci.\n“Urađen je i sedmominutni film o pirotskom i čiprovačkom ćilimu koji posetioci Muzeja mogu da vide”, rekao je Jovanović, dodajući da je ostalo da se realizuju još dva završna sastanka predstavnika oba muzeja.\n“Po broju posetilaca, prošla godina je bila rekordna za naš Muzej. U prvih šest meseci ove godine taj rekord je nadmašen za 30 posto”, istakao je Jovanović.


ŠVAJCARSKI „Neue Zürcher Zeitung“: EU i UN su nemoćne pred albanskim zločinima\nŠVAJCARSKI „Neue Zürcher Zeitung“: EU i UN su nemoćne pred albanskim zločinima\nIzveštaj Glavnog tužioca Specijalnog istraznog tima EU Klinta Vilijamsona o zločinima OVK jasno pokazuje da je međunarodna zajednica na Kosovu višestruko zakazala, piše ciriški list Noje cirher cajtung (NŽ).\nVilijamsonov izveštaj pokazao skandaloznu nemoć EU i UN\n“Ono što je izveštaj šefa tima Euleksa za istraživanje ratnih zločina posredno pokazao, zapravo je pravi skandal – skoro potpuni neuspeh međunarodnih predstavnika, Kfora, policije i međunarodnog pravosuđa da spreče te zločine ili da ih procesuiraju”, piše NŽ.\nU tekstu se navodi da postoje dva glavna razloga za neuspeh međunarodne zajednice.\nPrvi su teškoće stranih policajaca i sudija da u jednom stranom okruženju, bez znanja jezika i tokom kratkog boravka rade efektno i drugi, kako se ocenjuje, zaziranje ljudi iz EU i UN misije da snažnije “pritisnu” bivše gerilce, koji su u međuvremenu postali moćni.\nOni su se, ocenjuje NŽ, plašili nemira i ustanaka i tražili podršku “jakih ljudi”.Tako je nastala interesna zajednica, a “dil” je glasio – ja te neću tužiti, a ti ćeš zato da se pobrineš za mir u mom protektoratu”, navodi NŽ.\nList piše da Vilijamsonov izveštaj ne iznenađuje nikoga ko poznaje posleratne kosovske odnose.\n“Ne čudi što su trupe, poput OVK, pod komandom malih vladara rata brutalizovane preko gerilskog rata sa srpskim trupama, koje se nisu ustručavala masakra nad civilima, činile zločine”, piše list, navodeći da je, “takođe jasno i da je vođstvo OVK pri tom imalo interes da stvori etnički čisto Kosovo”.\nMeđutim cenu zbog zakazivanja međunarodnih institucija bi mogli da plati ne samo žrtve i njihove porodice, već možda još skuplje kosovsko društvo, ukazuje švajcarski dnevnik.\n“Nekadašnji mali ratni vladari sada su političari.Oni su, doduše, skinuli uniforme, ali ne bezuslovno i loše manire”, piše NŽ, navodeći da je stvoren sistem u kome politički patroni crpe sredstva iz državnih institucija i tako obezbeđuju svoju klijentelu.


SNS odgovara na saopštenje SSP - JUGPRESS\nSNS odgovara na saopštenje SSP\nPostavio: Jugpress 15 Decembra, 2021\nPolitički amaterizam SSP-a u Vranju je poslednjim saopštenjem u kome se postavlja pitanje gradonačelniku Slobodanu Milenkoviću u vezi sadnje drveća u decembru pomerio granice neznanja i neinformisanosti ove političke grupacije, saopštio je Gradski odbor SNS Vranje.\n” U domenu elementarnog znanja je činjenica da se svaki sadni materijal, narodski rečeno, stavlja u zemlju od završetka prvog do početka drugog vegetacionog perioda, ili za laike, od novembra do aprila meseca.\nNeshvatljivo je da oni koji se kriju iza očuvanja životne sredine i organizuju proteste batinaša i nasilnika pod nazivom ,,Ekološki ustanak” javno istupaju protiv realizacije komunalnog programa koja počinje sadnjom drvoreda. Uplašili se đilasovci svakog ozelenjavanja, jer kada je njihov finansijer i predsednik stranke Dragan Đilas vodio računa o gradskom budžetu, ,,primalo se “ samo zelenilo stranih valuta na računima u Mauricijusu i ko zna gde ne!\nZaboravili đilasovci da je 2010. godine uprkos protestu Odbora Skupštine Srbije za zaštitu životne sredine, ondašnji gradonačelnik Beograda, Dragan Đilas, prema ,,preporuci stručnjaka” naredio seču 300 stabala platana u beogradskom Bulevaru kralja Aleksandra.\nMaliciozna saopštenja SSP-a, nažalost, neće promeniti ni činjenicu da su ondašnji DS i njegov predsednik Dragan Đilas, Beograd uveli u teško stanje i nagomilali dugove na skoro milijardu evra!\nTolikim odlivom građanskog novca na ofšor račune je zaista dao primer brige o gradskom budžetu!\nI na kraju, kad već najavljujete pobedu na izborima i dajete garancije da ćete ispraviti svaku grešku nestručnih ljudi, neka tajkun kome ste potčinjeni svojim primerom počne od priznanja štete koju je pljačkom naneo državi i građanima, a za stručno usavršavanje da ne brinete, kazneno popravni sistem Srbije ima odlično organizovan obrazovni sistem.\nInače je po pravosnažnoj presudi, besplatan za sve kriminalce bivše vlasti”, navodi se u saopštenju SNS.


Ujedinjenje Rusije i Francuske noćna mora ID - 24.11.2015, Sputnik Srbija\nUjedinjenje Rusije i Francuske noćna mora ID\nFrancuski političari sve više su naklonjeni tesnoj vojnoj saradnji sa Rusijom u borbi protiv terorizma, posebno posle napada na Pariz. Ako Pariz i Moskva ujedine... 24.11.2015, Sputnik Srbija\nvesti, svet, francuska, fransoa oland, vladimir putin, barak obama, islamska država\n12:00 24.11.2015 (Osveženo: 12:01 24.11.2015)\n© AFP 2021 / MAXIM MALINOVSKYFransoa Oland i Vladimir Putin\nFrancuski političari sve više su naklonjeni tesnoj vojnoj saradnji sa Rusijom u borbi protiv terorizma, posebno posle napada na Pariz. Ako Pariz i Moskva ujedine svoje vojne napore, to bi moglo da postane prava „noćna mora“ za terorističku organizaciju Islamsku državu, smatra analitičar američkog lista „Nešenel interest“ Dejv Madžumdar.\nIako konkretni dogovori još nisu postignuti, vojna saradnja dve države više se ne može posmatrati isključivo kao „moguća“, navodi autor.\nFrancuski predsednik Fransoa Oland planira da se sastane sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom u Moskvi, kao i sa američkim kolegom Barakom Obamom u Vašingtonu.\nOčigledno je, pritom, da će Oland od SAD tražiti da sarađuju sa Moskvom, navodi autor.\n„Šta god da mislite o Rusima, činjenica je da su oni jedini koji su sposobni i koji žele da izvrše značajne akcije u borbi protiv terorizma. Mislim da je teško zamerati Francuzima zbog toga što razmatraju mogućnost saradnje sa Rusijom, posebno pošto je Obama objavio da događaji u Parizu neće biti osnova za preispitivanje strategije SAD u Siriji“, navodi Madžumar reči bivšeg francuskog diplomate Simona de Gilbera, saradnika Centra za strateška i međunarodna istraživanja.\nAnalitičar međutim smatra da upravo dejstva ruske avijacije nanose suštinsku štetu infrastrukturnim objektima Islamske države.


Kurti: Moramo tužiti Srbiju za genocid GracanicaOnline.Info\nKurti: Moramo tužiti Srbiju za genocid\nPrilikom odavanja počasti i polaganjem venaca na Spomen ploči palim NATO vojnicima u Pokleku kod Glogovca, kosovski zvaničnici su poručili da “moraju da tuže Srbiju za genocid”, prenose mediji na albanskom. U Pokleku je danas obeležena centralna manifestacija od ulaska KFOR-a na Kosovo.\nPremijer Kosova Aljbin Kurti istako je da se danas obeležava dan “oslobođenja Kosova”.\n“Srbija danas više ne može da nas napadne, iako se moderno naoružava, kupuje oružje od Rusije, Belorusije i drugih. Srbija se još uvek nije izvinila za masovne zločine koje je počinila pre 22 godine. Moramo tužiti Srbiju za genocid”, izjavio je Kurti.\nKurti je takođe dodao da je NATO pomogao da se zaustavi genocid nad albanskim narodom\n“12. juna slavimo mir, oslobođenje i slobodu, sećajući se svih žrtava koje su život dale za našu zemlju i našu nezavisnost”, kazao je Kurti.\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani naglasila je da NATO, zajedno sa Oslobodilačkom vojskom Kosova doneo slobodu Kosovu.\n“Ovaj dan je poznat kao “Dan mira”, ali stanovnicima Kosova je poznat kao “Dan oslobođenja i Dan slobode””, dodala je Osmani.\nI predsednik skupštine Glauk Konjufca je istakao doprinos OVK i međunarodnih misija u “borbi za oslobođenje Kosova”.\n“Pripadnici OVK, naši mučenici, dali su svoj život za slobodu i zahvaljujući njima, oslobođeni smo od srpske okupacije. Činjenica da je najveći vojni savez (NATO) pomogao narodu Kosova bombardujući Srbiju, zbog genocida koji je Srbija počinila prema narodu Kosova, je pokazatelj da je naša borba bila pravedna, ali i skupa”, rekao je Konjufca.\nTags: Aljbin Kurti Moramo tužiti Srbiju za genocid\nPrevious Mirni protesti veterana OVK u Prištini\nNext Petković: Kurti treba da svoje sunarodnike upozna sa zločinačkom prirodom terorističke UČK\n1. decembra 2021., 15:49


Tači poziva na nezavisnost suda, Kurti na čelu Vlade do izbora\nAljbin Kurti i Hašim Tači\nPredsednik Kosova Hašim Tači (Hashim Thaci) pozvao je 15. maja političke partije, civilno društvo i međunarodnu zajednicu da ne prave pritisak na Ustavni sud Kosova koji odlučuje o formiranju nove vlade.\nS druge strane, premijer Kosova na dužnosti Aljbin Kurti (Albin) najavio je da će njegova vlada nastaviti da radi sve do novih izbora.\nDok Tači poručuje da u vreme pandemije nikako ne treba demonstrirati zbog političke situacije u zemlji, jedan broj građana je na glavnom trgu u Prištini već probao kako bi izgledali protesti u vreme pandemije.\nUstavni sud Kosova bi do 29. maja trebalo da odluči da li je Tačijev dekret o određivanju novog mandatara vlade, Avdulaha Hotija iz drugoplasirane partije, Demokratskog saveza Kosova (DSK), ustavan ili ne. Do tada traje suspenzija dekreta. Ustavni sud odlučuje na zahtev poslanika Kurtijevog pokreta Samoopredeljenje.\nUstavni sud suspendovao Tačijev dekret, za sada bez glasanja o novoj Vladi\nTači je u petak na konferenciji za novinare poručio da niko ne može da blokira državu i državne institucije.\n„Niko nema pravo da uzurpira ni jednu kancelariju institucija, a posebno nakon odluke Skupštine Kosova (o izglasavanju nepoverenja vladi op.a.)“, kazao je Tači.\n„Ja ne želim da prejudiciram kakva će biti odluka Ustavnog suda, ali verujem u političku kulturu kosovskih lidera da će tu odluku Ustavnog suda poštovati. Takođe je veoma važno da ne bude pritisaka, prejudiciranja, pretnji, a ni u kom slučaju u vreme pandemije demonstracija, što je u suprotnosti sa savetima i standardima Nacionalnog instituta za javno zdravlje“, dodao je.\nNije govorio o tome ko konkretno pravi pritisak na sud.\nPremijer Kosova na dužnosti izjavio je u petak na konferenciji za novinare da Ustavni sud ima i ranije presude po sličnom pitanju, aludirajući na onu iz 2014. godine, a na osnovu koje kandidat za premijera treba da bude nominiran od političke partije ili koalicije koja ima najviše mesta u Skupštini. U aktuelnoj situaciji to je pokret Samoopredeljenje.\nUstavni sud Kosova: Mandatar iz partije ili koalicije sa najviše mesta\n"Ne verujem da će se Ustavni sud surpostaviti samom sebi i ne verujem da će dopustiti da predsednikovi dekreti budu autori pisanja Ustava. Predsednik treba da poštuje Ustav, ne može da ga piše, a Ustavni sud interpretira Ustav. Stvari su jasne ali naravno da postoje različiti interesi koji pokušavaju da ih zamagle", kazao je Kurti.\nPo njegovim rečima, predsednik (Tači) nije zadovoljan predsedničkim ovlašćenjima, te ga je iz tog razloga pozvao da napusti mesto predsednika i pridruži se predizbornoj kampanji.\nKako se Kosovo našlo u krizi\nSkupština Kosova izglasala je nepoverenje Kurtijevoj vladi 25. marta na zahtev koalicionog partnera, DSK, usled nesuglasica pre svega o merama tokom pandemije. Tači je nakon toga u nekoliko navrata od pokreta Samoopredeljenje, kao pobednika na izborima 6. oktobra, tražio ime novog mandatara, na šta Samoopredeljenje nije odgovorilo konkretnim imenom. Ustav Kosova inače ne predviđa rok u kojem prvoplasirana partija treba da odgovori predsedniku na zahtev o mandataru.\nTači je potom, nakon konsultacija sa svim partijama i izjašnjavanja većine da, zbog pandemije, nije vreme za nove izbore već za formiranje nove vlade, uz saglasnost sa DSK odredio Avdulaha Hotija iz te partije za mandatara nove vlade.\nKurti i njegov pokret reagovali su navodeći da Ustav Kosova predviđa da se nakon uspešnog raspuštanja Skupštine mogu jedino raspisati novi izbori, te da je neustavno da vladu formira neko ko nije iz pobedničke partije. Oni su naveli i da ni jednom nisu odbili da predlože ime mandatara. Po donošenju dekreta o novom mandataru, poslanici Samoopredelja su se obratili Ustavnom sudu.\nPremijer na dužnosti Aljbin Kurti je na zasedanju vlade ove nedelje povodom 100 dana od njenog formiranja rekao da su novi izbori jedini put napred i da će njegova vlada biti na dužnosti sve do tada.\n„Istina je da je vlada srušena, ali je isto tako istina da se narod uzdigao“, kazao je Kurti.\nRanije je izjavio da u slučaju formiranja nove vlade niko neće moći da spreči narod da protestuje. Kurti je dodao da, kao vlada, ne ohrabruju okupljanja, ali je pozvao građane da budu aktivni uz poštovanje mera nadležnih institucija.\nDSK je inače nedugo nakon dobijanja mandata za formiranje vlade postigao sporazum o zajedničkoj vladi sa sa Alijansom za budućnost Kosova takođe bivšeg premijera Ramuša Haradinaja (Ramush), Inicijativom za Kosovo Fatmira Ljimaja (Limaj), Srpskom listom i ostalim partijama iz redova manjinskih zajednica.\nKosovo se po prvi put suočava sa ovakvom situacijom, budući da su nakon svakog uspešnog izglasavanja nepoverenja vladi usledili novi izbori.\nU međuvremenu, oko 500 aktivista Fejsbuk grupe „Me kryeministrin“ (Uz premijera), među kojima i aktivisti Samoopredeljenja, 12. maja su u centru Prištine testirali kako bi izgledali protesti u vreme pandemije, uz poštovanje dozvoljene distance. Najavili su da će održati slično okupljanje sa 1.500 ljudi, a sve zbog, kako su rekli, "zahteva i zabrinutosti građana da se protesti ne mogu održati usled ograničenja zbog pandemije".\nPolicija Kosova je saopštila da, uzimajući u obzir mere na Kosovu uoči pandemije, organizatori javnih okupljanja moraju da uzmu u obzir poštovanje fizičke distance od dva metara, kao i pravo na izlazak od sat ipo vremena dva puta dnevno, koje je određeno na osnovu pretposlednjeg ličnog broja.\nVršilac dužnosti ministra unutrašnjih poslova Đeljalj Svećlja (Xhelal Svecla), inače iz pokreta Samoopredeljenje, izjavio je za kosovske medije da ima informacije da su svi oni koji su učestvovali na probi protesta ispoštovali mere državnih institucija.


Prevodi sa albanskog na slovenački jezik - Audio verzija\nPrevođenje sa albanskog na slovenački jezik\nU bilo kojoj od preko 20 naši poslovnica klijentima je na raspolaganju i prevođenje sa albanskog jezika na slovenački, što je usluga koja se odnosi kako na dokumenta, tako i na medicinsku, ali i građevinsku, tendersku, kao i poslovnu i tehničku dokumentaciju, odnosno tekstove, web sajtove, reklamne materijale i mnoge druge sadržaje. Prevodioci i sudski tumači će obraditi vaša dokumenta u skladu sa pravilima zakona, te uz njihovu prevođenje sa albanskog jezika na slovenački izvršiti i overu sudskog tumača. Na taj način klijenti dobijaju dokumenta koja mogu da se koriste kao i svaka druga pravno validna dokumenta.\nSa albanskog jezika na slovenački prevodimo tekstove iz apsolutno svih oblasti, a vršimo profesionalno prevođenje svih internet sadržaja, kako online kataloga tako i web sajtova prodavnica odnosno softverskih programa i aplikacija. Prevodioci i sudski tumači će u skladu sa vašim zahtevima izvršiti i prevod za sadržaje koji se odnose na oblast marketinga, to jest kataloge, plakate, brošure, reklamne flajere i letke, kao i PR tekstove, a kada je to potrebno možemo da izvršimo i prevod sa albanskog jezika na slovenački za vizit kartice. Udžbenike i književna dela takođe prevodimo u ovoj kombinaciji jezika, a možemo da vam ponudimo i usmeno prevođenje sa albanskog jezika na slovenački, kao i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje.\nSve vrste časopisa, kao i članke iz novina ćemo takođe obraditi kada je to potrebno, a usluga koje se odnosi na prevod sa albanskog jezika na slovenački za sve vrste audio i video materijala, podrazumeva i njihovu sinhronizaciju, to jest titlovanje. Pored serija, zabavnih, dečijih, informativnih i obrazovnih emisija, prevodilac i sudski tumač obrađuju i reklamne poruke, kako one namenjene emitovanju na televiziji, tako i one koje će biti puštane na radiju, ali i dokumentarne, animirane, igrane i crtane filmove.\nUz prevod dokumenata koja čine poslovnu, građevinsku, odnosno medicinsku, tehničku i dokumentaciju za tendere, prevodioci i sudski tumači Akademije Oxford će na vaš zahtev izvršiti i prevođenje sa albanskog jezika na slovenački za dokumenta koja se podnose nadležnim institucijama, kao i za sve tipove saglasnosti, uverenja, izjava i potvrda (uverenje o nekažnjavanju, potvrda o visini primanja i o slobodnom bračnom stanju, odnosno o stanju računa u banci, saglasnost za zastupanje, uverenje o neosuđivanosti i druga dokumenta ove vrste). Takođe prevodimo i punomoćje za zastupanje, odnosno tekovine Evropske Unije, ali i sve vrste sertifikata i licenci, kao i ugovore i ostala pravna akta. Klijente kod nas očekuju i prevodi onih dokumenata koja se odnose na oblast obrazovanja i nauke, kao što su rezultati naučnih istraživanja, seminarski i naučni radovi, te diplome i dodaci diplomi, prepis ocena, odnosno potvrda o redovnom školovanju, ali i svedočanstva o završenim razredima osnovnih i srednjih škola, te uverenje o položenim ispitima, nastavni planovi i programi fakulteta i ostala dokumenta ove vrste.\nKod slanja dokumenata na prevodi treba da nam pošaljete i originalna dokumenta na uvid, jer jedino tako sudski tumač može da izvrši overu prema pravilima koja nalaže zakon. Zato se sam proces slanja dokumenata razlikuje u odnosu na one sadržaje za koje se ne vrši overa, pošto njih klijenti mogu i da pošalju i da dobiju obrađene putem mejla. A dokumenta dostavljaju preporučeno preko “Pošte Srbije”, odnosno kurirskom službom na našu adresu ili ih donose lično, dok obrađena dokumenta takođe mogu da preuzmu lično ili da zahtevaju dostavu na adresu. Kako dostava na adresu, podrazumeva angažovanje kurirske službe, to se ova usluga naplaćuje odvojeno od prevoda i overe. Takođe klijenti treba da pre početka obrade dokumenta dobiju potrebne informacije da li je potrebno staviti i haški pečat, jer ako jeste moraju da se raspitaju da li se stavlja pre ili posle završetka obrade dokumenata od strane prevodilaca i sudskih tumača.\nPrevodi tekstova iz oblasti turizma sa albanskog jezika na slovenački\nStručnjaci u našem timu će izvršiti prevod tekstova iz oblasti turizma sa albanskog na slovenački jezik, te vam omogućiti da dobijete obrađene sadržaje u najkraćem mogućem roku. Sem njih prevodimo tekstove čija tema je vezana za oblast građevinske industrije, komunikologije, medicine i tehnologije, odnosno finansije, ekonomije i bankarstva, kao i tekstove vezane za oblast ekologije i zaštite životne sredine, nauke, farmacije, menadžmenta, ali i komunikologije, marketinga i mnogih drugih naučnih disciplina.\nPosebno ističemo uslugu koja podrazumeva obradu audio i video sadržaje uz njihovu prevođenje sa albanskog na slovenački jezik, kod nas možete dobiti i titlovanje, to jest uslugu sinhronizacije tako obrađenih sadržaja, te ih odmah možete prikazivati na televiziji, u bioskopu, na internetu, to jest gde god želite.\nTakođe na vaš zahtev će prevodilac i sudski tumač izvršiti prevod za sve sadržaje iz oblasti marketinga, poput brošura, plakata, reklamnih flajera, odnosno letaka, kao i PR tekstova, vizit kartica, kataloga i ostalih.\nPrevođenje sajtova sa albanskog na slovenački jezik\nDa bi prevod sajtova sa albanskog jezika na slovenački mogao da bude smatran profesionalno urađenim, neophodno je primeniti sva pravila optimizacije prevedenih sadržaja. Ali upravo tako prevodioci i sudski tumači Akademije Oxford obrađuju ne samo sajtove, već i ostale internet sadržaja (katalozi, prodavnice, softveri i drugi).\nVršimo i usmeno prevođenje sa albanskog jezika na slovenački, ali i uslugu redakture već prevedenih materijalna. Kada je u pitanju usmeni prevod samo od zahteva događaja zavisi da li će prevodilac i sudski tumač primeniti konsekutivno i simultano prevođenje, ali i prevođenje uz pomoć šapata.\nSve vrste časopisa, kako stručne tako i ilustrovane, ali i mnoge druge, ćemo takođe prevesti u ovoj jezičkoj kombinaciji, a prevodioci i sudski tumači obrađuju i književna dela, ma kako ona bila obimna, kao i članke iz novina i udžbenike.\nPrevođenje medicinske dokumentacije sa albanskog na slovenački jezik\nDokumenta koja ulaze u sastav medicinske dokumentacije ćemo obraditi u skladu sa zahtevima naših klijenata, tako da možemo da vam ponudimo prevod sa albanskog jezika na slovenački, ne samo za lekarske nalaze, već i za uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, odnosno specifikacije medicinskih proizvoda, kao i svu dokumentaciju o medicinskim proizvodima. Takođe vršimo prevod i za ona dokumenta koja čine poslovnu, odnosno ličnu, tendersku, građevinsku i tehničku dokumentaciju, ali i dokumenta vezana za oblast nauke, odnosno obrazovanja.\nPrevodioci i sudski tumači obrađuju i sudske presude, odnosno punomoćje za zastupanje, licence, tekovine Evropske Unije, sve vrste sudskih žalbi, rešenja, odluka, presuda i tužbi i ostala nepomenuta pravna akta. Ona dokumenta koja se podnose nadležnim institucijama, kao što su različiti tipovi saglasnosti, izjava, potvrda i uverenja, takođe ćemo najpre prevesti sa albanskog jezika na slovenački, a zatim overiti pečatom sudskog tumača.\nKlijenti kojima su potrebni prevodi bilo kog dokumenta sa albanskog jezika na slovenački su u obavezi da se samostalno raspitaju da li je potrebno za njihova dokumenta izvršiti i overu haškim pečatom, što je moguće samo u okviru osnovnog suda u našoj zemlji, ali i da na uvid dostave originale na uvid. Ukoliko se ispostavi da je neophodno staviti Apostille pečat na dokumenta za koja su vam potrebni prevodi sa albanskog jezika na slovenački morate saznati i da li se ovaj pečat stavlja na samom početku obrade ili tek nakon što se izvrši prevod i overa sudskog tumača.\nPoslovnica albanski na slovenački slovenački na albanski\nza albanski i slovenački jezik


Prvi put smo na "malenom tragu" u vezi s razresnjem ubistva Olivera Ivanovića, rekao je predsednik Aleksandar Vučić.\nOn je dodao da prvi put imamo neka operativna saznanja o tome, koja imaju i neke logike.\n"Prvi put smo na tragu nečemu sto nige nelogično, ali, da li je tačno - to ćemo proveravati", rekao je Vučić odgovarajući na pitanja novinara u KCS.\nUpitan da komentariše nedavna hapšenja više lica, koja, prema navodima medija, prištinske vlasti pokušavaju da povežu s ubistvom Ivanovića, Vučić je rekao da bi bilo neozibljno da se tako ponašaju, da on lično jedva čeka da mu tako nesto pošalju, ali da bi to bio samo nastavak prakse, koju, kako kaže, pristinske vlasti praktikuju od početka istrage.\n"Iako nam nije omogućemo na vodimo istragu na bilo koji način, sad smo na malenom tragu, a oni su još od početak pozivali i saslušavali ljude sa severa, neke i po tri sata, s namerom da potvrde ono što oni misle - da je taj i taj ubio Olivera Ivanovića, ali su svaki put morali da odustanu", rekao je VUčić.\nKako je rekao, ne misli da neko s tim sada hapšenjima može da se igra, "toliko neozbiljan valjda nije, a uveren je i dalje da će se, ne garantuje kada, otkriti istina. Dodao je još da neke od uhapsenih potražuje i Srbija, a jedna od njih je na poternici zbog ubistva, ali je Ivanovića.\nEkrem Ljuftiu: Saradnja će ubrzati istragu\nVučić: Neka nas mrze, to govori o njihovoj, i o našoj veličini\nVučić: Ne prihvatamo pritiske\nVučić: Nema dolaska na vlast na silu, protesti ali po zakonu


Republika / NOVA METODA POLICIJE U HONGKONGU: Farbaće demonstrante da bi ih kasnije lakše prepoznali\nčetvrtak, 8. 8. 2019.| 23:16\nPolicija Hongkonga ubuduće će u sukobu sa demonstrantima koristiti specijalnu boju, kojom će prskati sve koji budu izazivali nerede, kako bi kasnije mogli da ih prepoznaju. Predstavnik policije je rekao da su obezbedili "prenosive mašine za rasprskavanje boje" i da će ih koristiti, pre svega, da bi obeležili, kako kažu, nasilnike koji se kriju pod maskama. Ova "metoda", objašnjavaju u policiji, biće primenjena prilikom intervencije "da ne bi stradali ljudi koji žele mirno da protestuju".\nOrgani reda tvrde da će boja koju će upotrebljavati biti jestiva, a time i bezopasna. Policija je podsetila građane Hongkonga da ima pravo da boju ubacuje i u kontejnere sa suzavcem, ukoliko proceni da je to neophodno.\nDemonstracije u Hongkongu počele su 9. juna zbog zakona koji predviđa mogućnost izručenja centralnim vlastima Kine. Taj zakon je kasnije suspendovan, ali protesti nisu prestali jer građani traže ostavke članova vlade Hongkonga. Dosad je uhapšeno više od 500 demonstranata, a u sukobima je povređeno desetine policajaca.\nSAD i Australija upozorile svoje građane na opasnost putovanja u Hongkong\n9. juna počeli su protesti u Hongkongu\nNOŽ U LEĐA PUTINU! Erdogan sa predsednikom Zelenskim: Krim je Ukrajina\nU međuvremenu, SAD i Australija upozorile su svoje građane na opasnost putovanja u Hongkong.\n- Protesti i sukobi su se prelili i u druge kvartove, osim onih u kojima je policija dopustila skupove - navodi se u upozorenju koje je objavljeno na internet stranici američkog generalnog konzulata za Hongkong i Makao.\nAustralija je takođe pozvala na oprez svoje državljane koji žele da posete Hongkong, koji je zbog dvomesečnih protesta suočen sa najvećom krizom otkako se 1997. iz britanskog vratio pod suverenitet Kine.\nPeking protestantima: Ne igrajte se vatrom\nKina je poručila demonstrantima da će se "opeći" ako budu nastavili da se igraju vatrom. Zvanični Peking poručio je pobunjenim građanima da ne treba da potcenjuju rešenje vlade, te potvrdio da su antikineske snage umešane u proteste u Hongkongu. Prethodno je premijerka Keri Lam upozorila da se Hongkong nalazi na ivici opasnosti i optužila aktiviste da koriste zakon za izručenje kao paravan za realizaciju sopstvenih ciljeva.\nKina Hong Kong Peking Protesti Demonstracije


Džikić: Mladi igrači su shvatili da mogu mnogo – Super Košarka\nABA Izjave (ABA I) Prva Liga (ABA) SK - INTERVIEWS\nDžikić: Mladi igrači su shvatili da mogu mnogo\nOstvareni rezultati košarkaša Budućnosti su premašili očekivanja sa početka sezone. Međutim, momci koje vodi Aleksandar Džikić ne žele da stanu.\nIzvor: ABA, Budućnost Voli\nSvesni da sledi završnica sezone odlučni su u nameri da se bore do poslednjeg atoma snage, kako za trofej u ABA ligi, tako i za trofej u Crnoj Gori. U ponedeljak uveče moraju da pobede FMP kako bi sačuvali mesto broj dva i prednost domaćeg parketa u polufinalnim duelima sa Cedevitom.\n“Mnogo utakmica mi sada prolazi kroz glavu kada pričamo o Evropi. Bilo je sjajnih partija, ostvarili smo rezultat kojim zaista moramo da budemo zadovoljni. Stigli smo među osam najboljih ekipa u Evrokupu i to je zaista ogroman uspeh” rekao je Džikić.\n“Mnogo puta sam rekao, mladi igrači su shvatili da mogu da igraju na pobedu protiv ekipa iz najužeg kruga favorita Evrokupa i to je izuzetno bitno. Sada smo u situaciji da će u polufinalu Evrokupa najverovatnije biti tri ekipe protiv kojih smo igrali ove sezone, a možda i četiri! To sve govori o našim rezultatima. Bitan je kontinuitet rada. Moramo da unapredimo sve što je do sada urađeno dobro, a da eliminišemo uočene nedostatke”, naglasio je Džikić.\nStrateg Budućnosti je naglasio da će ekipa u svakom meču ići na pobedu i da je sada fokus na meču koji sledi protiv FMP Železnika.\n← Crnogorski kadeti na turniru u Zrenjaninu\nABA: Mornar na +31 pred Ostende i Zvezdu →


Foto: U Centru nisu planirana povećanja naknada\nStalnu novčanu pomoć putem Centra za socijalni rad u Zenici ostvaruje 735 korisnika. Prema podacima iz ove ustanove, u decembru prošle godine za ovu namjenu isplaćena je 91.000 KM.\nNa mjesečnom nivou za jednočlano i dvočlano domaćinstvo stalna novčana pomoć iznosi 124,10 KM, tročlano 136,51 KM, četveročlano 150,16 KM, peteročlano 165,18 KM, a za šesteročlano i veće domaćinstvo 167,90 KM.\nZa decembar 2017. godine stalna novčana pomoć je iznosila 91.003,10 KM.\n- Iznosi stalne novčane pomoći nisu se mijenjali od februara 2017. godine, kada su usklađeni s prosječnom plaćom u ZDK za prošlu godinu. U ovom trenutku nisu planirana povećanja ovih naknada našim korisnicima – kazali su nam iz zeničkog Centra za socijalni rad.\nPutem ove ustanove socijalno ugrožene osobe mogu ostvariti i druge materijalne pomoći kao što su privremena i jednokratna novčana pomoć, zatim pravo na dječiji dodatak, pravo na naknadu umjesto plaće ženi - majci u radnom odnosu, za vrijeme odsustvovanja s posla zbog trudnoće, porođaja i njege djeteta kao i za vrijeme trudnoće i porođaja žene - majke koja nije u radnom odnosu.\nOsim toga, putem Centra za socijalni rad korisnici, između ostalog, mogu ostvariti i pravo na smještaj u ustanovu socijalne zaštite, na smještaj u drugu porodicu, osposobljavanje za život i rad, privremeni smještaj i zbrinjavanje u sigurnoj kući.\nZenica Centar za socijalni rad\nSaobraćajna nesreća u Zenici: Zbog klizave ceste završila u rijeci


Songs of the soul – Balkanska turneja 2017 - Meditacija.org\nAnanda - muška grupa iz Velike Britanije, dirnula je srca publike svojim ekspresivnim pevanjem i neobičnom kombinacijom raznih instrumenata\nŠamita je izvela jedinstvene interpretacije Šri Činmojevih melodija u tradicionalnom stilu klasične muzike na violončelu\nŠri Činmoj je verovao da je muzika univerzalni jezik srca, da ona uklanja sve prepreke među narodima, jezicima i kulturama. Za života (1931-2007) je komponovao preko 22000 pesama. Osim što je bio kompozitor, bio je takođe i pisac, pesnik, slikar, sportista i neumorni humanitarac i zagovornik mira.\nNeke od izjava o muzici Šri Činmoja\n"Kakva moć leži u muzici ovog čoveka. Moj muzički duh je veoma, veoma duboko impresioniran."\n- Leonard Bernštajn, kompozitor i dirigent\n"Izuzetno sam Vam zahvalan za najlepši trenutak mog života."\n- Pablo Kazals, čuveni violončelista\n- Jehudi Menjuhin, čuveni violinista\n- Zubin Mehda, jedan od najpoznatijih savremenih dirigenata\n- Ravi Šankar, velikan klasične indijske muzike\n- Roberta Flek, višestruka dobitnica Gremi nagrade\n- Filip Glas, poznati američki kompozitor\n- Kvinsi Džons, legendarni muzički producent


Impičment - Blic Online\nDvoje najmoćnijih ljudi u Vašingtonu, predsednik Donald Tramp i predsedavajuća Predstavničkog doma, demokrata Nensi Pelosi, nisu razmenili ni reč već pet meseci.\nBivša ambasadorka Sjedinjenih Američkih Država u Ukrajini Mari Jovanovič upozorila je da su SAD usvojile “nemoralnu” spoljnu politiku koja poverenje zamenjuje pretnjama, strahom i konfuzijom, preneo je “Gardijan”.\nSMENJENI POTPUKOVNIK I DALJE NA UDARU TRAMPA Predsednik SAD-a predlaže vojsci da DISCIPLINSKI kazni Vindmana\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je danas da vojska treba da razmisli o tome da disciplinski kazni službenika Saveta za nacionalnu bezbednost Aleksandra Vindmana, koji je svedočio protiv njega u procesu impičmenta, javlja Rojters.\n"TO JE NAJNEČUVENIJI MOGUĆI NAPAD NA USTAV" Republikanski senator najavio da će glasati za Trampov OPOZIV\nRepublikanski senator Mit Romni najavio je da će glasati za opoziv predsednika SAD-a Donalda Trampa koji je optužen da je zloupotrebio svoja ovlašćenja, prenosi Njujork Tajms.\nU Sjedinjenim Američkim Državama sve je u znaku suđenja američkom predsedniku Donaldu Trampu, ali i početka predizborne trke. Tako su i prva dva dana ove nedelje protekla u pravom haosu, a po svemu sudeći će isto biti i sa trećim.\nDAN "D" ZA TRAMPA U Senatu se odlučuje da li će se njegova agonija nastaviti ili će biti OSLOBOĐEN SVIH OPTUŽBI\nDanas će se na suđenju američkom predsedniku Donaldu Trampu odlučivati o njegovoj daljoj sudbini - ili će se proces u Sentu nastaviti ili će se biti oslobođen svih optužbi i nastaviti da bude šef države.\nSuđenje u procesu opoziva predsednika Donalda Trampa u Senatu u sredu je ušlo u novu fazu - pitanja senatora koji imaju ulogu porotnika. Senatori imaju dva dana, po osam sati, da postavljaju pitanja Trampovom pravnom timu i demokratama iz Predstavničkog doma koji imaju ulogu tužioca, na suđenju na kojem je Tramp optužen za zloupotrebu položaja, zbog zahteva Ukrajini da istraži političkog rivala Džoa Bajdena i opstrukciju istrage Kongresa o tom pitanju.\nProces opoziva predsednika SAD Donalda Trampa nastavlja se u utorak, 21. januara, kada će u Senatu biti izneti uvodni argumenti. Proces u gornjem domu američkog Kongresa formalno je počeo u četvrtak.


Knjižare - Page 3 - Literatura - Forum B92\nStarted by chandra , Apr 14 2006 12:15\nPosted 15 September 2008 - 18:44\nevo ja sam kuio kod lagune, narudzbenica mi je dosla u roku od nedelju i po do nemacke, i pozitivno sam iznenadjen, jer su ih brzo poslale i paket je bio dobro zasticen (knjige u foliji...). sledeci put kad kupujem, dobijam clanacki popust, pa ce me knjige u sledecem vremenu kostati mozda samo 4-6 evra.\nMedeni,fala na informaciji,na Laguninom sajtu nisam našla neke detalje u slučaju ako bih naručila više knjiga nemam pojma kakva je procedura sa carinjenjem,visinom poštarine i sl...inače,dok sam bila u Srbiji,naručene knjige preko Lagune, stignu drugog dana od naručivanja,krajnje profesionalni,ažurni za razliku od recimo Derete ...\nEdited by lena21, 15 September 2008 - 19:02.\n#32 Medeni Mesec\nPosted 16 September 2008 - 17:06\nimas dole informacije na situ, gde pise pomoc ili slicno. prva knjiga u inostranstvo kosta 8 evra i svaka sledeca 2,5 evra postarine...u nemackoj se carina za knjige tek od vrednosti od 22 evra, sad ne znam, kako se to racuna (plus postarina?). ali meni nisu kasirali carinu, jer knjige imaju smanjeni pdv od 7% i negde sam citao, da se carina nize od 5 evra ne kasira.\nPosted 17 September 2008 - 18:11\nZvuči primamljivo,u svakom slučaju pravim prvu narudžbinu pa ću iskustva preneti dalje.


Republika / Bundesliga počinje 18. septembra\nsreda, 1. 7. 2020.| 23:15\nUprava Nemačke fudbalske lige (GFL) razmatra mogućnost da nova sezona u Bundesligi počne 18. septembra.\nGFL je danas saopštila da mora da pronadje način da uskladi kalendar takmičenja sa završetkom ove sezone Uefinih takmičenja. Planirano je da se Liga šampiona i Liga Evropa, koje su prekinute zbog pandemije koronavirusa, završe do kraja avgusta.\nSezona 2020/2021 mora da se završi na vreme za Evropsko prvenstvo, koje počinje 11. juna. Turnir je trebalo da se odigra ovog leta, ali je pomeren zbog pandemije.\nLiga je saopštila da od klubova traži povratne informacije. Jedna od mogućnosti je da se skrati zimska pauza u sezoni ili da se odigra više utakmica tokom radne nedelje, ali je broj utakmica ograničen zbog ugovora sa emiterima.\nKlubovi žele da makar ograničeni broj navijača bude na stadionu sledeće sezone, ali o tome se GFL danas nije oglasila.\nSport Fudbal Nemačka Bundesliga


Poplave na Kosovu (foto/video) - Crno beli svet\nPoplave su zabeležene širom Kosova. Porušeni mostovi, poplavljene oranice, kuće, pa čak i delovi gradskih kvartova… Najveća šteta je svakako za one koji žive u blizini lokalnih reka koje su se gotovo sve izlile.\nŠteta se i dalje obračuvana, jer se voda nije u potpunosti povukla. Štaviše, prema upozorenju Republičkog hidrometeorološkog zavoda Srbije na Ibru kod Raške vodostaji su u porastu, kreću se iznad granice redovne odbrane od poplava i imaće tendeciju manjeg porasta u naredna 24 časa. Koliko je vodostaj Ibra porastao pogledajte i na fotografijama zabeleženim u Leposaviću, gde je u blizini reke poplavljeno kompletno fudbalsko igralište, livade…\nO razmerama poplava tokom prethodnih dana govori i činjenica da je u početkom nedelje saobraćaj na putu Mitrovica-Priština, kod Vučitrna, bio otežan usled vode koja se slivala u blizini magistralnog puta.\nPogledajte u nastavku kako izgleda trenutna situacija na terenu, kao i šta smo zabeležili početkom nedelje u blizini magistralnog puta Mitrovica-Priština:


ZASJEDAO SENAT UNIVERZITETA U BIHAĆU: OD OSNIVAČA ZATRAŽENO OSIGURANJE NEDOSTATNIH FINANCIJSKIH SREDSTAVA | RTVUSK.ba\n-\tDanas je održana 54. redovna sjednica Senata Univerziteta u Bihaću. Između ostalog, raspravljalo se o Prijedlogu zaključka Senata vezano za osiguravanje dodatnih finansijskih sredstava u Budžetu USK, a za potrebe Univerziteta. Izglasao se i Pravilnik o izboru u akademska zvanja, a usvojene su i tačke dnevnog reda koje su se ticale redovnih obaveza Univerziteta.\nBIHAĆ, 29. oktobra - Skupština Kantona je rebalansom Budžeta, umanjila za skoro pola miliona maraka sredstva koja su namijenjena za bihaćki Univerzitet.\nNa današnjoj sjednici donesena je odluka da će se tražiti da se ta sredstva ponovo omoguće ovom Univerzitetu, jer je već nastao problem finansijskog pokrivanja procesa nastave, odnosno plaćanja kako zaposlenika, tako i vanjskih saradnika. Kako je kazao Fadil Islamović, rektor Univerziteta u Bihaću, ta sredstva su neophodna da bi se mogli pokriti troškovi nastave, te su zauzeli stav i formulirali zaključak kojim traže da se u preraspodjeli ta sredstva i osiguraju od strane osnivača.


Danas naoblačenje i zahlađenje, temperatura do 27 stepeni | Srbija | Direktno\n12. 07. 2020. 08:36 0\nDanas naoblačenje i zahlađenje, temperatura do 27 stepeni\nU Srbiji se očekuje naoblačenje i zahlađenje, ujutro i pre podne se očekuje mestimično kratkotrajna kiša, uglavnom u severnim i centralnim krajevima, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod.\nDuvaće umeren i jak, severozapadni vetar. Posle podne na severu, a uveče i noću i u ostalim krajevima očekuje se postepeno razvedravanje i slabljenje vetra.\nNajniža temperatura kretaće se od 14 do 18, a najviša od 21 do 27 stepeni Celzijusa, odnosno temperatura će biti niža za osam do 12 stepeni u odnosu na prethodni dan.\nU Beogradu će biti naoblačenje i zahlađenje, ujutro i pre podne povremeno kratkotrajna kiša. Duvaće umeren i jak severozapadni vetar. Posle podne i uveče će biti postepeno razvedravanje i slabljenje vetra. Najniža temperatura biće 16 stepeni, najviša 22 stepena.\nSrbija Vremenska prognoza RHZ\nNajjače kritike iz SAD do sada: Građani da biraju, RTS da se promeni


U okupiranoj Jugoslaviji, današnja Vojvodiina bila je podeljena na tri dela: Srem je pripadao takozvanoj Nezavisnoj Državi Hrvatskoj, Bačka Mađarskoj, a Banat, pod upravom domaćih Švaba, bio je neposredno vezan za Treći Rajh. U svakoj okupiranoj teritoriji fudbal je bio uključen u tokove koji su se u odnosnoj zemlji odvijali. Tako je fudbal u Bačkoj uključen u takmičenje u okviru Mađarske, Srema u okviru NDH.\nBanat se, međutim, bitno razlikuje. Domaći Nemci nisu igrali fudbal, jer je sve mlađe muško stanovništvo bilo mobilisano pa nije ni imao ko da se bavi fudbalom.\nU svim mestima gde je bilo uslova da se formiiraju klubovi pripadinika mađarske nacionalnosti, formirani su još u toku leta i jeseni 1941. godine. Sledeće 1942. godine organizovano je prvenstvo Banata u vidu takozvane mađarske lige, kojom su obuhvaćeni svi mađarski klubovi.\nSrbi počinju da igraju tek od leta 1942. godime. U mestima gde je, pored Srba, bilo i nemačko stanovništvo, Srbima nije dozvoljeno igranje fudbala i osnivanje klubova. Tako se u Velikom Bečkereku, Velikoj Kikindi, Vršcu, Beloj Crkvi i Pančevu, Srbima ne dozvoljava osnivanje fudbalskih klubova. Mađari, međutim, u tim gradovima, izuzev Vršca i Bele Crkve, imaju svoje klubove.\nAleksandar Kasaš\t17 Obzorja na Tisi\t28 Tiski cvet\t1 Kuglanje\t32 Partizani\t11 Železnica\t2 Dizači tegova\t13 Sport\t154 Umetnost\t34 KPJ\t63 1942\t1 Novo Miloševo\t2 Ljiljana Bognić\t3 Paulina Sudarski\t12 Polet\t5 Genocid\t2 Škole\t44 Muzika\t17 Zagorka Jegdić\t2 Muzej\t7


U Minhenu glavno zasjedanje na konferenciji o bezbjednosti\n7. februar/veljača, 2009.\nNjemački ministar spoljnih poslova Frank Valter Štajnmajer otvorio je juče trodnevnu bezbjednosnu konferenciju u Minhenu. Na konferenciji , osim mnogobrojnih svjetskih lidera, kao što su američki podpredsjednik Džo Bajden, njemačka kancelarka Angela Merkel, Francuski predsjednik Nikola Sarkozi. afganistanski predsjednik Hamid Karzai I premijer Irana Ali Laridžani, sudjeluje i član Predsjedništva BiH Haris Silajdžić. I Visoki predstavnik Miroslav Lajčak je otputovao u Mihnen na trodnevnu Konferenciju o bezbjednosnoj politici. Na konferenciji je danas glavno plenarno zasjedanje i paralelne panel diskusije. Američki podpredsjednik Džo Biden će danas, kako se očekuje, predstaviti nove smjernice američke spoljne politike.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Neophodno povući prave poteze\n07. 06. 2020. 19:28 >> 21:47 2\nNeophodno povući prave poteze\nSvaka kriza može da bude pozitivna ukoliko se povuku pravi potezi i dobro organizuje novi start, saopštio je crnogorski biznismen i filantrop Hajriz Brčvak i kazao da to može biti prilika da se stvari postave na svoje mjesto.\n„U tom slučaju smo u prednosti, pa sve ono što smeta i koči napredak možemo da promijenimo i postavimo sve na svoje mjesto“, rekao je Brčvak za Glasnik Privredne komore (PKCG).\nOn smatra da je neminovno je da će poslije zdravstvene krize prouzrokovane pandemijom koronavirusa uslijediti ekonomska, ali i da mnogi građani Crne Gore umiju dobro da se snađu u kriznim situacijama.\n„Ja sam bolje naučio sa malo, nego sa puno, tako da nemam straha, a ono što sam dao ne mogu izgubiti“, poručio je Brčvak.\nOn je dodao da je teško dati predloge Vladi kojim potezima da podrži privrednike u uslovima krize, jer ima mnogo stručnjaka i pametnih ljudi.\nBrčvak je kazao da se u Njemačkoj, gdje ima firmu, najavljuje recesija i do devet odsto, što bi prouzrokovalo najveću krizu od 1929. godine.\n„Naše kompanije su se spremile i sve smo uradili što je do nas. Ljudi su osigurani, dobavljači i porezi plaćeni. Ono što smo mogli da uradimo za svoj narod i svoju državu, uradili smo“, rekao je Brčvak.\nNjegova kompanija, koja zapošljava više od 450 radnika, bavi se izgradnjom optičkih mreža u Njemačkoj. Što se tiče Crne Gore, on za ovu godinu imao u planu kompletiranje objekta u Starom Baru i početak gradnje još jedne stambene zgrade u novom Baru.\n„Međutim, zbog trenutne situacije, kompletiranje našeg rizorta će se produžiti i odložiti za narednu sezonu. Što se ostalih investicija tiče, pratićemo pažljivo razvoj ekonomije u svijetu i Crnoj Gori, te shodno tome djelovati“, saopštio je Brčvak.\nOn je dodao da u Njemačkoj ima dovoljno ugovorenih poslova za naredne tri godine, ali da očekuje mali pad prometa i oporavak već od septembra.\n„Sa tom prognozom bi svi mi u kompaniji bili zadovoljni“, rekao je Brčvak.\nBrčvak, koji živi i radi u Njemačkoj, ostaće upamćen kao čovjek koji je uputio najveću pojedinačnu donaciju Nacionalnom koordinacionom tijelu za borbu protiv zaraznih bolesti od 100 hiljada eura i 180 hiljada USD i time pružio veoma značajan doprinos borbi protiv zaraze.\nPKCG Hajriz Brčvak


Ekološka bezbednost je osnovno pitanje bezbednosti u svetu poručio ministar Trivan na skupu sa OCD\nEkološka bezbednost je osnovno pitanje bezbednosti u svetu, poručio Ministar Trivan na skupu sa OCD\nSrbija 13.11.2017. | Komentari: 0Autor: Balkan Green Energy News\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan u razgovoru sa predstavnicima civilnog društva rekao je strategije održivog razvoja nisu donele nikakve rezultate u proteklih 40 godina i da je pitanje ekološke bezbednosti danas osnovno pitanje bezbednosti u svetu.\nNa Panel diskusiji sa predstavnicima civilnog društva koju je Ministarstvo organizovalo uoči odlaska delegacije Srbije na Konferenciju UN o klimatskim promenama u Bon, Trivan je naglasio da su klimatske promene najvažniji globalni ekološki problem, i da se tako mora i rešavati.\n“Ne postoji ni pojedinac, ni institucija koja može sama doći do konkretnih rešenja”, naveo je ministar i pozvao nevladine organizacije da direktno sarađuju sa ministarstvom u borbi protiv klimatskih promena koje će, podsetio je na procene stručnjaka, u velikoj meri pogoditi naš region.\nPrvi susret i razmena mišljenja između vladinog i civilnog sektora usledili su vrlo brzo nakon što je Trivan najavio da će novoosnovano Ministarstvo zaštite životne sredine biti mnogo otvorenije za civilno društvo. Obećao je da će ovakvi susreti ubuduće biti česti jer želi da u direktnoj komunikaciji čuje mišljenje ljudi koji na svoj način doprinose boljoj i zdravijoj životnoj sredini.\nPosebnu važnost bliske saradnje sa civilnim društvom i medijima, ministar je obrazložio potrebom jačanja svesti javnosti o borbi protiv klimatskih promena.\nTrivan je najavio da će se zakon o klimatskim promenama naći pred Skupštinom Srbije sledeće godine. Predstavio je i plan svog ministarstva koje će se, kako je rekao, fokusirati na pošumljavanje, kao “najefikasniji, najjednostavniji i najjevtiniji način borbe protiv klimatskih promena”, jer samo smanjivanje emisije gasova sa efektom staklene bašte nije dovoljno.\nVeoma mali broj zemalja u svetu koristi pošumljavanje u borbi protiv klimatskih promena, pa ni Srbija nije bila izuzetak, podsetio je ministar. “U ovom trenutku pošumljeno je 27 odsto teritorije Srbije, a mi planiramo da do 2040. godine pod šumom bude oko 40 odsto naše teritorije”.\nMeđu predstavnicima civilnog sektora koji su učestvovali na panelu su, između ostalih, bili i Sonja Liht, predsednica Beogradskg fonda za političku izuzetnost, Milan Ružić iz Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, Branislava Jovičić, predsednica Centra za promociju održivog razvoja – CPOR, Aleksandar Macura iz RES fondacije, kao i veliki broj predstavnika drugih organizacija civilnog društva koje se aktivno bave temom klimatskih promena.\nPanel diskusiju vladinog i civilnog sektora o klimatskim promenama, održanu 10. novembra, organizovalo je Ministarstvo zaštite životne sredine uz podršku Programa za razvoj UN (UNDP).\nZamenica Stalne predstavnice UNDP-a, Steliana Nedera ukazala je da se Srbija, ratifikovanjem Pariskog sporazuma o klimatskim promenama, obavezala da će biti još jedna od država koje će raditi na smanjenju emisije štetnih gasova, i da je to veliki ekološki korak.\nSkupština Srbije ratifikovala je Pariski sporazum o borbi protiv klimatskih promena krajem maja 2017.\nTags: Branislava Jovičić, Centar za promociju održivog razvoja, Goran Trivan, klimatske promene, Pariski sporazum\nREAD NEXT: Panel o zelenom preduzetništvu: Kako postati (zeleni) milioner\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Ekološka bezbednost je osnovno pitanje bezbednosti u svetu, poručio Ministar Trivan na skupu sa OCD


DOŠLJAK: „Dominantnost ideja DPS-a osjetila se prethodnih godinu“ – Portal Luca\nDOŠLJAK: „Dominantnost ideja DPS-a osjetila se prethodnih godinu“\nCilj Demokratske partije socijalista (DPS) je da se kroz reforme vrati na poziciju stožera državne politike i punim kapacitetom nastavi da brine o Crnoj Gori evropskih vrijednosti, kazao je član Predsjedništva te partije Draško Došljak\nOn je, na opštinskoj izbornoj konferenciji u Šavniku, rekao da se dominantnost ideja DPS-a najbolje i najjače osjetila u ovih godinu kada je, kako je naveo, na sceni do izražaja došlo srednjovjekovno idejno zarobljeništvo aktuelne vlasti.\n„Reforme DPS-a znače kadrovsko i programsko jačanje i sučeljavanje sa realnošću, našom i crnogorskom, u vremenu kada su ugroženi najvitalniji interesi građanske Crne Gore i to od ove marionetske vlade“, kazao je Došljak.\nPrema njegovim riječima, neznavena politika aktuelne Vlade Crnu Goru skreće sa kursa koji vodi ka Evropskoj uniji.\n„Nažalost, to je njihov cilj, a naš je da se kroz reforme vratimo na poziciju stožera državne politike i punim kapacitetom nastavimo da brinemo o Crnoj Gori evropskih vrijednosti. Šavnik, kraj koji ima Novicu Cerovića i Borislava Pekića, dobro razumije i tradiciju i Evropu“, naveo je Došljak.\nZbog toga su, kako je rekao, ideje i programi DPS-a u Šavniku u kontinuitetu na visokoj cijeni.\nIz DPS-a je saopšteno da je na konferenciji zajednički konstatovana neophodnost podmlađivanja novog saziva Opštinskog odbora, što je svakako jedan od glavnih aspekata kadrovskog jačanja partije.\n„Zaključeno je da su mladi pokretačka snaga i garant da sve ono što su radile prethodne generacije ima dobru šansu za dalji napredak“, navodi se u saopštenju.\nIz DPS-a su rekli da će novi saziv Opštinskog odbora u Šavniku brojati 66 članova – 44 novoizabrana i 22 po funkciji.


EU: Moguća izuzeća za izgradnju "Južnog toka" - euroenergy.rs\nEtingerov apel Moskvi\nEvropski komesar za energetiku Ginter Etinger pozvao je Rusiju da ne koristi gas kao oružje u ukrajinskoj krizi.\n"Gas i sektor energetike generalno ne treba da budu politička sredstva. Oni ne treba da postanu oružje u teškim vremenima, usred krize između Ukrajine i Rusije i između Evrope i Rusije", rekao je Etinger na konferenciji u Kijevu, posvećenoj energetskoj bezbednosti u Evropi.\n"Gasprom" je 16. juna obustavio isporuke gasa Ukrajini dok ne isplati deo duga, čiji je ukupan iznos 5,3 milijarde dolara.\n"Moramo da izbegnemo najgori scenario", ocenio je Etinger i založio se za "pragmatično rešenje i kompromis sa ruskim partnerima".\nHolcnerova je međutim opovrgla tvrdnje nekih medija da je "EU spremna da učini neke ustupke" kad je u pitanju usaglašavanje izgradnje "Južnog toka" s propisima Unije.\nMarlen Holcner je dodala da bi se "u tom slučaju videlo šta se može dogoditi", a stavila je do znanja da "ništa ne može zaustaviti Ruse da to zatraže, jer mi imamo i bilateralne razgovore".\nNa sastanku u petak u Berlinu će učestvovati evropski komesar Etinger, ukrajinski ministar za energiju Jurij Prodan i ruski ministar energetike Aleksander Novak, saopštila je Komisija u Briselu.\nEtinger je izjavio da se, kad je u pitanju izgradnja gasovoda "Južni tok", moraju imati na umu i okolnosti vezane za ukrajinsku krizu.\nEvropska komisija misli da svi ugovori koje je Moskva potpisala sa zemljama u Evropskoj uniji i Srbijom delom krše propise Unije.\nZvaničnici Evropske komisije su prethodno stavili do znanja da Srbija može izgraditi deonicu gasovoda "Južni tok" i, pošto nije članica EU, ne potpada pod zakone unutrašnjeg tržišta Unije.\nNaglasili su, međutim, da će to morati da bude saglasno propisima Evropske energetske zajednice, čiji je potpisnik i član i Srbija.\nTakođe je predočeno da tokom pregovora o članstvu Srbije i EU, srpska strana mora usaglasiti svoje zakone i sa propisima Unije na polju energije.\nMarlen Holcner je juče rekla da "bilo da je u pitanju Bugarska ili Srbija, ako one dobijaju ruski gas, taj gas mora proći preko teritorije Evropske unije, tako da, kao u svakom poslu na evropskoj teritoriji, moraju se poštovati evropski zakoni".\nOna je, na pitanje novinara kako EU gleda na saopštenje "Gasproma" da će izgradnja deonice kroz Srbiju početi u oktobru, objasnila da se ne može sprečiti da Srbija gradi gasovod, rekavši da kad je reč o "energetskim propisima koji bi mogli biti prekršeni, to bi usledilo u kasnijoj fazi kad bi gasovod počeo da radi".\nHolcnerova je dodala da se, u slučaju Srbije, ako gasovod počne da radi, može posegnuti za propisima (Evropske) Energetske zajednice koji se ne podudaraju sa zakonima Evropske unije.\nEU je od Bugarske zatražila da obustavi izgradnju gasovoda "Južni tok" na svojoj teritoriji, jer je ocenjeno da je prilikom odluke da se poslovi izgradnje dodele jednoj ruskoj kompaniji, prekršen propis unutrašnjeg tržišta EU o transparentnim javnim nabavkama i obaveznom tenderu za izvođače radova.