Zjapeća budžetska rupa - posledica nesaradnje sa Haškim tribunalom\nUpozorenja analitičara uglavnom se baziraju na odsustvu međunarodnih donacija i značajnijih stranih ulaganja u srpsku privredu. Tako novinar nedeljnika “Vreme” Miša Brkić smatra da se ekonomske posledice nesaradnje sa Haškim tribunalom u Srbiji osećaju još od prošle godine od kada više nema stranih donacija. Brkić kaže da je julsko zahuktavanje inflacije vrsta pokazne vežbe Srbiji šta bi sve moglo da se dogodi ukoliko ona ne ispunjava međunarodne obaveze.\n“Mislim da je proteklih šest meseci bila jedna vrsta pokazne vežbe šta zapravo međunarodna zajednica i međunarodne finansijske institucije mogu da učine jednoj zemlji ako ne ispunjava međunarodne obaveze. Ovog puta, dakle, prema Srbiji koja ne ispunjava preuzete međunarodne obaveze prema Haškom tribunalu. Dakle, evidentno je da u budžetu Srbije postoji jedna zjapeća rupa, ono što se zove budžetski deficit. Nepokrivena je, između ostalog, i zbog toga što ove godine ima manje donacija nego ranijih godina.”\nMiša Brkić kaže da Srbije i Srbije i Crne Gore nema nigde na agendama donatorskih konferencija i podseća kako je to bilo do pre godinu dana.\n“Ne treba zaboraviti da je Srbija baštinila negde oko milijardu i sedamsto miliona eura inostanih donacija. To nije mala pomoć. Veći deo tog novca se slivao u budžet Srbije i služio za održavanje makroekonomske stabilnosti.”\nS druge strane, u Vladi Srbije odbacuju tvrdnje o zahuktaloj inflaciji. Predrag Bubalo, ministar za ekonomske odnose sa inostranstvom:\n“Ja ne delim mišljenje da se inflacija zahuktala iz prostog razloga što mislim da će ona biti ispod deset posto u ovoj godini. Znamo da je našim makroekonomskim programom za ovu godinu bilo predviđeno 8,5 posto. Znači možda će biti nešto više od 8,5 posto ali se nadam da će biti ispod deset posto.”\nKao razlog za povećanje inflacije ministar Bubalo pre svega navodi enorman rekordan skok cene nafte na svetskom tržištu, koji direktno utiče na rast cena u našoj zemlji. Kada su u pitanju strane investicije, Bubalo priznaje da je tu došlo do određenog zastoja, i to prvenstveno zbog problema krajem prošle godine.\n“Parlamentarni izbori, itd, dok smo sada od konstituisanja Vlade, od onoga što je urađeno sa MMF, sa Londonskim i Pariskim klubom, i niz drugih stvari, pre svega pošto su sanirani određeni problemi sa Nemačkom, sa Italijom, za očekivati je ubrzani tok stranih direktnih investicija u drugom polugodištu ove godine, znači do kraja ove godine. Imali smo i određenih problema u tempu privatizacije zato što smo u tri-četiri meseca se više bavili ispitivanjem i preispitivanjem prethodne privatizacije nego što smo radili na privatizaciji.”\nI taj deo je otklonjen, kaže Bubalo, najavljujući privatizaciju “punom parom, tako da će to sve uticati i na popunjenost u budžetu, odnosno na manju potrebu dizanja nekih cena kojima bi se punio budžet”. O ekonomskim posledicama nesaradnje sa Haškim tribunalom za naš program govori Milan Kovačević, ekonomski ekspert i konsultant za strana ulaganja.\n“Svakako da mi trpimo vrlo veliku štetu zbog toga što ne sarađujemo sa Hagom, zato što u međuvremenu se odlaže vrijeme kada ćemo mi zaključiti sporazum o priključenju i saradnji sa Evropskom unijom, izostaju nam donacije, itd. Međutim, ne bih se složio da to ima direktne veze sa našom inflacijom.”\nKovačević kaže da se u svakoj zemlji veštom ekonomskom politikom može uskladiti količina novca, potrošnja i izbeći inflacija. I napominje da je to Srbija uspešno činila uzastopno tri godine.\n“Ove godine se dogodilo da je donijet budžet koji je bio pretjerano veliki s jedne strane, s druge strane malo je komotno opušteno povećana dalja potrošnja i to su razlozi za nastajanje inflacije.”\nA kad je u pitanju šteta zbog nesaradnje sa Haškim tribunalom, Kovačević kaže:\n“Ona se može najbolje izmeriti time što mi prosto gubimo dugački period vremena kada ćemo preći na jedan siguran i stabilan privredni rast i povećanje životnog standarda stanovništva. Znači, prosto gubimo vreme koje bi se moglo upotrebiti za uobličavanje ekonomije i životnog standarda ljudi.”


Generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg / Foto: FoNet, Z. Mrđa\nPrisustvo NATO-a na Kosovu, prevashodno kroz Kfor i uz saradnju s Prištinom i EU, doprinosi zaštiti i bezbednosti celog regiona, poručili su juče u Briselu lideri Atlantskog saveza i naglasili da će “u sklopu postojećeg mandata podržati razvoj bezbednosnih organizacija na Kosovu”.\nČelnici NATO-a su u Deklaraciji briselskog samita istakli da se taj razvoj bezbednosnih snaga na Kosovu ostvaruje kroz savetodavni tim NATO-a i tim za vezu, a naveli su da “primena pojačane interakcije s Kosovom napreduje dobro u smislu dijaloga i praktične saradnje”. “Pozdravljamo težnje Kosova da poboljša svoju sposobnost da zajamči zaštitu i bezbednost za sve građane, kao i da doprinese bezbednosti Zapadnog Balkana”, poreno je iz Brisela. Navodi se da će “svaka promena u ustrojstvu NATO snaga” na Kosovu “i dalje biti uslovljena uslovima na terenu, a ne kalendarskim rokovima”. Kako je istaknuto, jačanje veza NATO i Srbije korisno je za Atlantski savez, Srbiju i ceo region, a lideri NATO-a su u zajedničkoj izjavi “pozdravili stalni napredak u izgradnji partnerstva NATO-Srbija i podržali politički dijalog i praktičnu saradnju u tom cilju”. “Ponovo ističemo potrebu stalnog napretka u dijalogu Beograd-Priština, uz posredovanje EU, koji treba da vodi ka sveobuhvatnom sređivanju odnosa, uključujući oblik pravno obavezujućeg sporazuma”, istaknuto je u izjavi. “Podstičemo obe strane da ubrzaju napore za normalizaciju odnosa i potpuno sprovođenje postignutih dogovora”, dodali su čelnici NATO-a. U dokumentu se naglašava da je “Zapadni Balkan područje od strategijskog značaja, kako je to pokazala i naša duga istorija saradnje i operacija u tom regionu”.\nPoručeno je da su vrata NATO-a otvorena za sve države koje žele u članstvo, ako za to ispune uslove, što, kako je naglašeno, dokazuje i ulazak Crne Gore prošle godine i jučerašnji poziv Makedoniji da počne pregovore o članstvu, čime se sprovode u delo uslovi iz sporazuma Atina-Skoplje o imenu. Lideri Atlantskog saveza istakli su i da “potpuno podržavaju težnju BiH za članstvom”, naglašavajući da je NATO “predan teritorijalnoj celovitosti i suverenitetu stabilne i bezbedne BiH”.\nOdržana komemoracija u Potočarima, u Beogradu paljene sveće za srebreničke žrtve"Bežeći od reči genocid, mi smo pobegli od istine"


октобар 2017. – Страна 5 – RTV Panonija\n16/10/2017 Redakcija RTV Panonija 0\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević obišao je staru Osnovne škole „Đura Jakšić“ u Kaću gde su izvođeni radovi na poboljšanju uslova korišćenja objekta, i to obnova krova, zamena kompletne stolarije, obnova podova i zidova, izrada […]\nAP Vojvodina izdvojila 11 miliona dinara za obnovu biblioteke u Tekelijanumu\nDa li ste znali da i poljoprivednici imaju svoj dan? Kompanija Patent Co obradovala farmere u Vojvodini\n14/10/2017 Redakcija RTV Panonija 0\nPoljoprivreda čini jednu od ključnih privrednih grana i zato je potpuno opravdano da i poljoprivrednici imaju svoj dan, „Svetski dan poljoprivrednika“ koji se svake godine obeležava u oktobru. Poznato je da je stočarstvo pokretač poljoprivrede […]\nApatinska pivara – Jelen pivo PESMA\nMirović primio predsednike Svetske i Evropske sambo federacije\n13/10/2017 Redakcija RTV Panonija 0\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović primio je danas Vasilija Šestakova, predsednika Svetske sambo federacije (FIAS) i Sergeja Elisejeva, predsednika Evropske sambo federacije (ESF). Povod je Svetski juniorski šampionat u sambou, koji se održava na novosadskom […]\nNenad Grbić održao radni sastanak sa direktorima toplana i preduzeća za distribuciju prirodnog gasa\nPokrajinski sekretar za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj Nenad Grbić, održao je danas radni sastanak sa direktorima toplana i preduzeća za distribuciju prirodnog gasa sa teritorije AP Vojvodine, sa kojima je razgovarao o primeni obnovljivih izvora […]\nGeneralni sekretar Nordijskog saveta u Beogradu\nSrbija podržava sve što može da doprinese pomirenju na Zapadnom Balkanu, stabilnosti regiona, kao i njegovom napretku, poručio je danas predsednik Srbije u razgovoru sa generalnim sekretarom Nordijskog saveta ministara Dagfina Hejbrotena.\nAkcija JKP „Parking servisa“ „Parkiraj – vatrogascima ne smetaj“\nJKP „Parking servis“ je danas, na platou Spensa organizovao akciju „Parkiraj – vatrogascima ne smetaj“ u saradnji sa Vatrogasnim savezom Novog Sada i njihovim Centrom za rad sa decom i omladinom. Mališani uzrasta od 4 […]\nSastanak Vučić Gotemiler\nPredsednik Aleksandar Vučić sastao se sa zamenicom generalnog sekretara NATO-a Rouz Gotemiler. NATO prihvata opredeljenje Srbije da bude vojno neutralna, izjavila je u razgovoru sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, zamenica generalnog sekretara Alijanse Rouz Gotemiler, […]


Vlada Republike Srpske utvrdila je Nacrt zakona o vještacima Republike Srpske. Ovim zakonom uređuju se uslovi za obavljanje vještačenja, postupak imenovanja i razrješenja vještaka, postupak upisa i brisanja pravnih subjekata, kao i prava i obaveze lica koja obavljaju vještačenje.\nZakon o vještacima Republike Srpske ("Sl. glasnik RS", br. 16/2005 i 65/2008) u primjeni je od 2005. godine, a izmjene i dopune navedenog Zakona uslijedile su 2008. godine. Tokom primjene navedenog Zakona, uočene su brojne nepravilnosti, kao i neprecizna zakonska rješenja koja su dovodila do otežane primjene u praksi. S tim u vezi, ukazala se potreba da se preciznije definišu oblasti vještačenja, preciziraju opšti i posebni uslovi za imenovanje vještaka, definišu prava i obaveze vještaka, kao i princip utvrđivanja odgovornosti i nadzora nad radom vještaka, da bi se omogućila dosljedna primjena navedenih odredaba u praksi. S obzirom na to da bi ponovne izmjene i dopune, uključujući i izmjene i dopune iz 2008. godine, obuhvatile više od polovine teksta Zakona, obrađivač Zakona se opredijelio za pripremu i izradu teksta novog Zakona o vještacima Republike Srpske.\nVlada Republike Srpske usvojila je Izvještaj o realizaciji Akcionog plana Republike Srpske za korišćenje obnovljivih izvora energije za 2016. godinu. Zadužuje se Ministarstvo industrije, energetike i rudarstva da dostavi Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Izvještaj o realizaciji Akcionog plana Republike Srpske za korišćenje obnovljivih izvora energije za 2016. godinu u cilju pripreme prvog redovnog Izvještaja o napretku realizacije Akcionog plana za korišćenje obnovljivih izvora BiH i izvještavanja Energetske zajednice u skladu sa Direktivom o obnovljivim izvorima 2009/28/E3.\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o davanju saglasnosti na Prijedlog plana i Programa rada Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske za 2017. godinu.\nVlada Republike Srpske utvrdila je Prijedlog programa javnih investicija Republike Srpske za period 2017-2019. godina. Prema pomenutom programu u naredne dvije godine u Republici Srpskoj ugovorene su investicije u iznosu od 1.155,4 miliona KM, a kao prioritetne potrebe iskazane su dodatne investicije u iznosu od 6,7 milijardi KM za koje nisu obezbijeđeni izvori finansiranja.\nAnaliza sektorske strukture kapitalnih investicija u periodu 2017-2019. godina (prema resornoj nadležnosti za projekte) pokazuje da su i dalje najveće investicije u energetiku i saobraćajnu infrastrukturu, te sektore poljoprivrede i vodoprivrede, zdravstva i izbjeglica i raseljenih lica. Planirana ulaganja u navedene sektore iznose 89,83% ukupnih planiranih ulaganja u periodu 2017-2019. godina.\nNajveće učešće u finansiranju ugovorenih investicionih projekata u periodu 2017-2019. godina imaju ino sredstva u ukupnom iznosu od 915,6 miliona KM ili 79,25% (i to uglavnom krediti – 855,4 miliona KM i manjim dijelom grantovi – 60,2 miliona KM), dok domaća sredstva po svim osnovama (budžetska sredstva, vlastita sredstva učesnika u realizaciji projekata, domaći krediti) učestvuju u iznosu od 239,8 milion KM ili 20,75%.\nOd prioritetnih investicija bez obezbijeđenih izvora finansiranja najzahtjevniji projekti su iz oblasti industrije i energetike-uglavnom energetike (ukupno 3,7 milijardi KM ili 55,54%) i saobraćajne infrastrukture (ukupno 2,7 milijardi KM ili 40,02%).\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o isplati finansijskih sredstva nerazvijenim i izrazito nerazvijenim jedinicama lokalne samouprave, u iznosu od 500.000 KM.


Ako želite rešenje, ono mora da najpre da pobedi na referendumu u svojoj zemlji, a neće biti bezbolno za Srbe: Vučić o predlogu za Kosovo (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n16. april 2018 | 18:04\nPrimetio je, međutim, da sa kakvim god rešenjem da izađe, uveren je da će ono biti docekano "na nož"\nTreba da rešavamo stvari dijalogom i sa kakvim god predlogom izađem bću dočekan na nož, a za svako rešenje morate da pobedite na referendumu u svojoj zemlji, naglasio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić. On je, posle razgovora sa premijerom nemačke savezne pokrajine Baden-Virtemberg, Vinfridom Krečmanom rekao da je planirao da svoju platformu iznese krajem aprila, ali da nije siguran da će to i biti.\nVučić je na pres konferenciji koju je imao s premijerom nemačke pokrajine Banen Virtenberg Vindfirom Krečmanom odgovarajući na pitanja novinara rekao da će predlog, ako to bude moguće, uraditi tako da ne oslabi poziciju Srbije, ali i da garantuje da će vredno raditi kako bismo se približili kompromisnom resenju i postigli dogovor.\n- Jer toga nema, od toga ćemo dočekati samo teža i lošija vremena - poručio je, dodajući da naše probleme ne treba da ostavljamo deci, već da ih sada i sami rešavamo i to dijalogom.\n- Ako zaista želite rešenje onda morate najpre da pobedite na referendumu u svojoj zemlji. Jer, nije mi cilj da nešto kažem da bih zadovoljio nekoga na zapadu, a da do rešenja ne dođemo, već da zadovoljnim građane Srbije, ali ne tako da građani Srbije i dalje ne budu srećni, već da dobro znaju šta im je rešenje, a da njime ne budu poniženi - poručio je predsednik Srbije.\nU svakom slučaju, dodao je, na tom će resenju raditi ozbiljno, odgovorno i hrabro, sa željom da se rešenje pronađe.\n- Jedino u šta sam siguran je da ono neće biti bezbolno za nas Srbe - zaključio je.\nNEMAČKA JE ZA NAS KLJUČNA ZEMLJA\nNemačka je ključna zemlja za Srbiju, istakao je Vučić, navodeći da je samo trgovinska razmena s pokrajinom Baden Virtenberg, čiji je premijer Vinfrid Krečman danas njegov gost, da je ta razmena dostigla prosle godine 602,4 miliona evra, što je povećanje od 12,6 odsto.\nOvde su velike kompanije iz te pokrajine, poput Boša, ali u Pančevo dolazi CTF, uložiće 160 miliona evra, rekao je Vučić na pres konferenciji s Krečmanom, uz opasku da nama isto tako trebaju i stotine malih firmi iz Nemačke koje bi ulagale u Srbiju, te da zbog toga moramo dalje da radimo na tome da uslovi za ulagače budu sto povoljniji.\nVučić je zahvalio Krečmanu sto je u Beograd doveo delegaciju od sto ljudi, što, kako je rekao, govori o podršci koju pružaju Srbiji, ali i o njihovoj zainteresovanosti za budućnost Srbije:\n- Hvala na iskrenoj podršci evro putu Srbije, radićemo da postignemo te standarde, govorili smo i o svim drugim pitanjima koja Srbija mora da resava na evropskom putu.\n- Jasno da je Nemačka bukvalno ključna zemlja za Srbiju - rekao je predsednik Srbije i dodao da brojke o tome govore.\n- Ne stidimo se da kažemo da smo spremni da učimo od vas - kazao je Vučić i poželeo gostima iz Nemačke dobrodošlicu uz poziv da dolaze češće i da se osećaju kao kod svoje kuće.\nPremijer Baden-Virtemberga Vinfrid Krečman rekao je da su, iako Srbija "zaslužuje poštovanje" za ono što je do sada postigla, još uvek neophodne reforme pre svega u oblasti vladavine prava i pravne sigurnosti, da bi nemačke kompanije, a posebno mala i srednja preduzeća, mogle da posluju u Srbiji.\n- Važno je da mala i srednja preduzeća imaju dobre poslove zato što su upravo ona kičma naše privrede, ona ostvaruju 75 odsto naše ekonomske snage - rekao je Krečman na konferenciji s predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\n- Srbiji je mesto u EU, u to sam ubeđen - naveo je premijer Baden-Virtemberga.\nTagovi: Aleksandar Vučić, Baden-Virtemberg, Nemačka, Predsednik Srbije\nPera detlić 17.04.2018 10:40\nRešenje postoji i prosto je ko pasulj zašto postoji rezolucija 1244?!? Tu je rešenje, nema ptegovora sa teroristima, nijedna zemlja nepregovara sa teroristima, zašto bi mi????\nMilan 17.04.2018 07:20\nTesko je naci idealno resenje, ali Srbija ne odustaje od svojih stavova.\nKata 17.04.2018 06:35\nIzdržaćemo sav bol, samo da se nađe rešenje za problem koji nas tišti toliko dugo!


Radno vreme prodavnica, pijaca i pošta tokom praznika - Izazov\nRadno vreme prodavnica, pijaca i pošta tokom praznika\nRadio-televizija Srbije\t 30. decembra 2021. 16:07\nMaksi supermarketi će 31. decembra i 6. januara raditi do 18 sati, dok 1. i 7. januara neće raditi.\nVećina Idea, Roda i Merkator prodavnica 31. decembra i 6. januara, radiće skraćeno do 18 sati.\nNeradni dani za većinu prodavnica, uključujući i Idea onlajn prodavnicu će biti 1. i 7. januar, dok će od 2. do 6. januara važiti redovno radno vreme.\nProdavnice kompanije Lidl Srbija, u celoj zemlji 31. decembra radiće skraćeno do 18 sati, dok će 1. januara biti zatvorene.\nOd drugog dana nove godine, sve Lidl prodavnice radiće regularno, dok će na Badnji dan, 6. januara raditi do 18 sati, a na Božić neće raditi.\nJavno preduzeće "Pošta Srbije" saopštilo je da će od 1 do 3. januara, kao i na Božić, 7. januara, raditi dežurne pošte.\nSvih dana praznika, navodi se, Glavna pošta u Takovskoj 2 u Beogradu i pošta na aerodromu "Nikola Tesla" radiće neizmenjeno, non-stop, kao i pošte na gotovo svim graničnim i administrativnim prelazima.\nDodaje se da će 1. i 7. januara dežurati Glavna pošta u Takovskoj 2, pošta na aerodromu "Nikola Tesla", kao i pošte na graničnim i administrativnim prelazima.\nU nedelju, 2. januara, radiće i pošte u tržnim centrima u Beogradu i Kragujevcu, pošte u "Univereksport" objektima u Novom Sadu i okolini, pošte u turističkim centrima na Kopaoniku i Zlatiboru i druge dežurne pošte.\nKako se navodi, 3. januara radiće 54 dežurne pošte u celoj Srbiji, u Beogradu i svim drugim većim gradovima.\nDodaje se da će 31. decembra i 6. januara pošte sa celodnevnim radnim vremenom raditi skraćeno, do 17 sati, dok će 27 pošta u Srbiji raditi do 18 časova.\nSpisak tih pošta, kao i spisak svih pošta koje će dežurati tokom predstojećih praznika može se videti na sajtu JP "Pošta Srbije".\nKada je reč o beogradskim pijacama, radno vreme pojedinih biće promenjeno 1. i 7. januara, dok zelene pijace za praznike neće raditi.\nPoslednjeg dana ove godine zelene pijaće će raditi uobičajeno od 6 do 19 sati.\nPijace Zemun, Banovo brdo, Bele vode i Dušanovac 1. i 7. januara radiće od 6 do 14 sati, a 2. januara će tako raditi i sve zelene pijace.\nOtvoreni tržni centar u Novom Beogradu 1. i 7. neće raditi, kao ni pijaca cveća Krnjača.\nNa pijaci Dušanovac prodaja iz vozila neće biti 31. decembra, 1. i 6. januara, dok će 7. januara ova pijaca raditi uobičajeno od 19 do 6 časova.\nPijaca Palilula će 31. decembra radiće od 7 do 20 sati, dok 1. i 7. januara neće uopšte raditi, a 6. januara radiće od 7 do 18 časova.\nGaraža na pijaci Palula neće raditi 1. i 7. januara, radno vreme 2. januara biće do 15 sati, a 6. januara do 19 časova.\nGaraža na pijaci Zemun će 1, 2. i 7. januara raditi 24 sata, dok garaža na pijaci Zeleni venac neće raditi 1. i 7. januara, a 2. januara radiće do 15 časova.\nPrema obaveštenju beogradskog JKP "Parking servis", parkiranje u zoniranim delovima grada neće se kontrolisati i naplaćivati 1, 2, 3. i 7. januara, kada će biti zatvoreni i šalteri za rad sa strankama u ulicama Takovska 31 i Mileševska 51.\nNaplata i kontrola parkiranja od 4. i 8. januara u zoniranim delovima grada, kao i svi šalteri, radiće po uobičajenom radnom vremenu.\nProkuplje: Kazne za neodgovaranje


Beta 10. jula 2018. 21:45\nOrganizacija „Žene u crnom“ organizovala je večeras akciju „Srebrenica 8372“ na Trgu Republike u Beogradu tokom koje su odali poštu žrtvama genocida u Srebrenici 1995. godine i istakle broj 8.372 kako bi ukazale na broj srebreničkih žrtava.\nUčesnici akcije razvili su dugo crno platno i pročitali imena žrtava, a potom istakli velike transparente „Srebrenica“, „Odgovornost“ i „Solidarnost“, kao i table sa brojem žrtava ispred kojih su pred kraj akcije prosute latice belih ruža.\nPredsednica „Žena u crnom“ Staša Zajović rekla je novinarima da akcijom ta organizacija i njoj srodne organizacije iz cele zemlje obeležavaju najveći zločin u Evropi nakon Drugog svetskog rata i dodala da se u Srbiji na nivou države i društva i dalje poriče genocid u Srebrenici.\n„Dok se ne napravi raskid sa prošlošću, mi smatramo da se nastavlja neka vrsta genocida. Neophodno je da se poštuju sudski utvrdjene činjenice Medjunarodnih sudova, da se prizna dostojanstvo i patnja žrtava, kao i da se organizacijama civilnih društava dodeli trajna lokacija za izgradnju spomenika žrtvama genocida u Srebrenici. Srbija je jedina država do sada koja je prekršila Konvenciju o sprečavanju genocida“, rekla je Staša Zajović.\nNavodeći da predsednik države Aleksandar Vučić prednjači u poricanju genocida u Srebrenici, ona je dodala da i značajan deo opozicionih političara to čini.\n„Akcija je vid izgradnje živog memorijala simboličnog spomenika. Ove godine je dramatično to što postoji potpuno ignorisanje i nezainteresovanost. To pokazuje da je propagandom permanentne laži, falsifikovanja, relativizovanja i opravdanja genocida zapravo došlo do toga da je to jedna nevažeća i nepostojeća tema. Time oni na čelu države sa Vučićem žele da brišu sve tragove odgovornosti iz devedesetih“, rekla je ona.\n„Učinili su sve da 2015. godine spreče donošenje rezolucije o genocidu… Smatram da su činovi izvinjenja ceremonijalnog karaktera, cinični, sramotni i ponižavaju žrtve. To je nevažeće ako nije praćeno preuzimanjem odgovornosti za ono što se desilo devedesetih, a u čemu su bili aktivni učesnici bilo u vidu ratnih huškača i na različitm pozicijama“, rekla je Staša Zajović.\nSkup na Trgu Republike obezbedjivala je policija, a nekoliko metara od Žena u crnom jedan čovek je držao transparent „Hag – Laž“ i „Stop anti Serb hate propaganda“.\nVestice u crnom !\nRHZS: Sutra hladno i oblačno, uz slab sneg\nPrezentovan Konkurs za žensko inovaciono preduzetništvo


Vršnjaci Vršnjacima: solidarnom akcijom do jednakog pristupa onlajn nastavi za sve đake - Zoomer\nJedna od ključnih mera protiv širenja pandemije virusa COVID-19 u Srbiji prethodne godine bila je prebacivanje obrazovnog sistema sa nastave uživo na onlajn nastavu. Neupitno je važno zaštiti zdravlje učenika i učenica, nastavnika i nastavnica kao i svog drugog osoblja koje radi u obrazovnim institucijama, pogotovo kada zarazniji sojevi virusa preovladavaju, a broj dece sa teškom kliničkom slikom ubrzano raste. Istovremeno, onlajn nastava se suočava sa gorućim problemom nedostataka sredstava za rad u vidu funkcionalnih računara i mobilnih telefona, kao i univerzalnim pristupom stabilnoj internet konekciji koji predstavljaju nužne predispozicije onlajn nastave.\nIstraživanje Ministarstva prosvete pokazuje da je čak 52,3% nastavnika i nastavnica koji su u istraživanju učestvovali kao glavni problemi onlajn nastave izdvojili manjak potrebne tehnologije (računara, softvera i drugih) učenicima i učenicama. Čak 37% srednjoskolaca i srednjoškolki ne poseduje lični računar, a 15% nema nikakav pristup računaru, pametnom telefonu niti tabletu. Ovaj procenat je znatno veći kada se radi o učenicama i učenicima Osnovnih škola. Kako je pandemija je ostavila mnoge roditelje bez poslova, a stopa siromaštva ubrzano raste važno je da solidarno i udruženo pronađemo rešenje koje je u najboljem interesu kako đaka tako i zaposlenih u obrazovanju.\nSolidarna akcija Vršnjaci vršnjacima – online digitalne klupe nastoji da pomogne u rešavanju navedenih tehničkih problema onlajn nastave koji su nužni da bi sva deca imala jednak pristup nastavi. Grupa aktivistkinja i aktivista sa dugogodišnjim iskustvom pokrenula je inicijativu za obezbeđivanje neophodnih uslova za rad i učenje, pre svega prikupljanjem očuvanih korišćenih računara, tableta i pametnih telefona, i prosleđivanjem istih učenicama i učenicima kojima su potrebni zarad pristupa nastavi. Cilj je da se do jeseni obezbedi dovoljan broj računara i telefona kako bi nastava mogla neometano da se odvija putem interneta.\nStari računar/tablet/telefon koji radi (može imati manje ogrebotine), sa ili bez punjača možeš odneti na jednu od lokacija širom Srbije koje su pobrojane na sledećoj mapi.\nProsledi informaciju/ tekst/ fotografiju o akciji dalje; zaprati Facebook stranicu (pokrenuta je i Facebook stranica) akcije Vršnjaci vršnjacima, prati njihove objave, podeli ih na svojim društvenim mrežama. Ispričaj o akciji svojim prijateljima i prijateljicama, poznanicima i poznanicama, roditeljima i rođacima jer tako povećavaš broj onih koji mogu da doniraju tehnologiju, čak i ukoliko ti ne možeš\nNa mapi nema mesta u tvojoj blizini u koje bi mogao/la da odneseš tehnologiju? Organizuj se sa svojom ekipom ili organizacijom, sakupite tehnologiju ili pronađite prostor u kom bi i drugi iz vaše okoline mogli da je prikupljaju i priključite se akciji javljanjem na mejl vrsnjacivrsnjacima@unss.org.rs\nU akciji trenutno učestvuje preko dvadeset organizacija širom Srbije, a podržavaju je Unija srednjoškolaca Srbije – UNSS i Unija sindikata prosvetnih radnika Srbije.\nonlajn digitalne klupe\nPrethodni članakgg__help: moram da emancipujem muškarce, kad smo već toliko u ljubavi\nSledeći članakUREĐIVANJE s2:e10 / Treći srpski ustanak / Zoomer


Dermatolozi traže zabranu solarijuma – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nDermatolozi traže zabranu solarijuma\nBy Bojan Hrstić / 23. 04. 2017.\nČlanovi Udruženja pacijenata oboljelih od melanoma (raka kože) i dermatolozi danas su ponovili zahtjev da se u Srbiji zabrane solarijumi koji su naročito štetni za mlade.\n“Namjera nam je da ukažemo koliko je važno da svako vodi računa o svom zdravlju i da ide na redovne preventivne preglede”, rekao je novinarima predsjednik Udruženja pacijenata oboljelih od melanoma Savo Pilipović.\nOn je istakao da svake godine u Srbiji od melanoma oboli 650 ljudi, ali da je ta bolest izliječiva ako se na vrijeme otkrije.\nPodsjetio je da se broj oboljelih od te teške bolesti povećava svakih pet godina za 20 odsto, prije svega zbog nekontrolisanog izlaganja UV zračenju stanovništva u prethodnih 50 godina, a da se kod 80 odsto pacijenata bolest dijagnostikuje u kasnoj fazi.\n“Zabrinjavajuće je što je sve više mladih koji obolijevaju od melanoma i zato od Ministarstva zdravlja tražimo da se zabrane solarijumi”, kazao je Pilipović.\nPrije početka trke građani su na štandu Udruženja imali priliku da od dermatologa dobiju informacije o melanomu, simptomima bolesti, prevenciji i liječenju.\nNacionalna koordinatorka kampanje “Euromelanom” Udruženja dermatovenerologa Srbije Lidija Kandolf Sekulović je kazala da je nepodeljeno mišljenje ljekara da treba zabraniti solarijum.\n“Imamo podršku Ministarstva zdravlja koje je formiralo radnu grupu koja će predložiti kako da se zakonom reguliše zabrana solarijuma”, rekla je Kandolf Sekulović.\nPočeli izbori u Francuskoj, 50.000 policajaca i vojnika čuva birališta\nNavijači plaćali kovanicama putarinu, zbog sitnih kovanica blokiran auto-put


Srbiju volimo - Miroslavljevo jevanđelje,najvredniji srpski rukopis - na izložbi "Zaveti i poruke"\nU okviru izložbe "Zaveti i poruke" :Stefan Nemanja devet vekova, 24.oktobra u Narodnom muzeju u Beogradu biće izlože najstariji i najvredniji sačuvani srpski ćirilični rukopis Miroslavljevo jevanđelje.\nMuzej je saopštio da će posetioci tog dana moći da vide dragoceni rukopis od 12 do 20 časova. Narodna biblioteka Srbije je utvrdila poseban režim po kojem Miroslavljevo jevanđelje, može biti izlagano samo deset dana tokom jedne godine. Shodno tome, građani će posle 24. oktobra moći da vide rukopis prvog i poslednjeg četvrtka u mesecu tokom trajanja izložbe "Stefan Nemanja - devet vekova".\nJevanđelje je nastalo osamdesetih godina XII veka po narudžbini humskog kneza Miroslava, o čemu govori zapis na poslednjem listu knjige. Knez Miroslav je bio brat raškog velikog župana Stefana Nemanje, čijoj je devetstotoj godišnjici rođenja posvećena aktuelna izložba. Miroslavljevo Jevandjelje je relikvija koja je imala veoma burnu istoriju. Od srednjovekovnih manastira, pa sve preko Hilandara i skrivanja tokom Drugog svetskog rata, ova divna knjiga kao da je vodjena nekom tajnom silom koja ju je čuvala.\nO značaju koji prevazilazi lokalnu kulturu, svedoči i upisivanje Miroslavljevog jevanđelja u UNESCO-vu Listu svetske kulturne baštine, i to registar Sećanje sveta 2005. godine. Upis u ovu listu potvrda je izuzetnog značaja i vrednosti Miroslavljevog jevanđelja, a ujedno i obaveza njegovog očuvanja za dobrobit čovečanstva.\n"Šumadija fest" - rok spektakl u ...


Datum rođenja Florens Najntingejl 12. maj obeležava se kao Međunarodni dan medicinskih sestara i tehničara. Od 2012. godine kada je osvećen hram Svetih lekara i čudotvoraca Kozme i Damjana u krugu naše bolnice, od tada se Sveti Vasilije Ostroški obeležava kao zaštitnik i slava sestrinstva Opšte bolnice Valjevo.\nU nedelju 12. maja biće obeležen Dan sestrinstva i slava sv. Vasilije Ostroški u Opštoj bolnici Valjevo, najpre, Sv. Liturgijom od 8.30 časova u Hramu Sv.Kozme i Damjana, a potom prigodnim programom posvećenom Danu sestrinstva u Edukativnom centru od 10.15 časova.\nDomaćin ovogodišnjeg obeležavanja Dana sestrinstva i slave sestrinstva Opšte bolnice je sestrinstvo Službe ginekologije i akušerstva Opšte bolnice Valjevo.\nTrenutno je 29 posetilaca na sajtu\nUkupno posetilaca : 5077353


Premium MIX maca kapsule su dodatak prehrani čiji je primarni sastojak aktivirani ekstrakt žute, crvene i crne mace.\nPremium MIX maca kapsule su dodatak prehrani čiji je primarni sastojak aktivirani ekstrakt žute, crvene i crne mace. U jednom pakiranju nalazi se 60 celuloznih kapsula koje su pogodne za vegetarijance i vegane.\nSastojci: ekstrakt korijena žute, crvene i crne mace (Lepidium peruvianum Chacon), tvar protiv zgrudnjavanja: magnezijeve soli masnih kiselina, aerosil, celulozna kapsula. Sastojci u preporučenoj dnevnoj dozi (= 2 kapsule):\n60 kapsula( =15g)


Sajber hronika, 12.07.2017, 10:30 AM\nDvadesetdevetogodišnji Aleksandar Tverdokhlebov, bivši ruski, a sada američki državljanin koji živi u Los Anđelesu, osuđen je na devet godina zatvora zato što je rukovodio bot mrežom bankarskog trojanca pomoću koga je krao novac sa bankovnih računa.\nTverdokhlebov je karijeru sajber kriminalca započeo 2008., kada je postao aktivan na nekoliko ruskih hakerskih foruma. Američke vlasti kažu da je Tverdokhlebov postao veomaa cenjen u tim krugovima. Sa svojim poznanicima i prijateljima iz sajber podzemlja, Tverdokhlebov je razmenjivao hakerske alate, nelegalne usluge, i ukradene privatne i finansijske informacije.\nPored toga što je kupovao i prodavao ukradene podatke, Tverdokhlebov je napravio malver koga je koristio za krađu informacija o platnim karticama sa inficiranih računara. Američki istražitelji su utvrdili da je u periodu od 2009. do 2013. Tverdokhlebov rukovodio bot mrežom od skoro pola miliona inficiranih računara sa kojih je ukrao brojeve više od 40000 platnih kartica.\nTverdokhlebov nije samo prikupljao ukradene brojeve platnih kartica, već je koristio i usluge "money mules", ljudi koji su izvlačili novac sa hakovanih bankovnih računa. On je na njihove račune slao novac sa hakovanih računa, a oni su taj novac koristili za kupovinu skupih proizvoda, koje su kasnije prodavali po manjim cenama i deo zarade davali Tverdokhlebovu. Money mules su takođe pomoću lažnih platnih kartica izvlačili novac sa bankomata, i deo tog novca davali Tverdokhlebovu.\nTverdokhlebov je ubedio dva ruska studenta da posete SAD kako bi otvorili račune u bankama na svoje ime, a on je te račune koristio za pranje novca.\nTverdokhlebov je ovako "poslovao"neometano godinama, sve do februara ove godine kada su vlasti najzad uspele da otkriju njegov identitet i da ga uhapse.\nPrema sudskim dokumentima, istražitelji su uspeli da dođu do Tverdokhlebova zahvaljujući tragovima koje je ostavio razgovarajući preko ICQ sa Vadimom Polijakovim, tridesetdvogodišnjim ruskim sajber kriminalcem koji je prošle godine priznao krivicu za operaciju StubHub.\nIstražitelji su procenili da je Tverdokhlebov tokom svoje karijere sajber kriminalca prouzrokovao štetu koja je procenjena na 9,5 do 25 miliona dolara.\nPrilikom hapšenja policija je otkrila da je Tverdokhlebov imao četiri ključa za sefove u Los Anđelesu i Las Vegasu. Policija je u sefovima pronašla 272000 u apoenima od sto dolara.\nPošto su vlasti sumnjale da haker možda ima novac i na drugim mestima u SAD, sud je odbio da on bude pušten uz kauciju.\nTverdokhlebov je priznao krivicu prošlog petka su Las Vegasu. Osim godina koje će provesti u zatvoru, Tverdokhlebov će posle puštanja na slobodu morati da bude pod nadzorom još tri godine.


Reci "DA" zdravoj ishrani zbog ovih razloga — Wannabe Man\nReci “DA” zdravoj ishrani zbog ovih razloga\nPoslednjih godina najviše se govori o hrani kao uzročniku mnogih bolesti i problema koji se javljaju u organizmu, jer se sve manje vodi računa o tome koja i kakva se hrana koristi, a ne brine se mnogo o njenom poreklu. Hrana je svojevrsni manipulator, koji usmerava čitav tok funkcionisanja našeg organizma, ali i naše koncentracije, razmišljanja, uopšte celokupnog delanja. Iz tog, a i mnogih drugih razloga potrebno je da se odlučiš za zdrav način ishrane kao način života.\nKada se okreneš zdravoj ishrani telo počinje da doživljava pozitivne promene već u nekoliko narednih minuta. Uzimanjem hrane koja obiluje toksinima, činiš da se već u narednim minutima pritisak naglo poveća ili spusti, da osetiš tromost, nemogućnost da se pokreneš, do čega u stvari dovodi preveliki unos nezdravih masti i ugljenih hidrata. Zbog toga će, na primer, unošenje svežeg povrća u toku jednog obroka ili voća u toku užine već u prvim minutima pokrenuti povoljne procese, zbog čega ćeš se osećati odmornije i spremnije da istog trenutka uradiš mnogo toga, jer je to hrana koja ti je dala svu potrebnu energiju.\nKljučne reči dijetadijetefitneshranaishranakilogramimagazin za muškarcemršavljenjemuški magazinReci "DA" zdravoj ishrani zbog ovih razlogatreniranjevežbanjeWannabe Manzdrava hranazdrava ishranazdravlje


Naslovna/Banjaluka/PRIDRUŽITE SE Gorska služba spasavanja prima nove članove\nGorska služba spasavanja Banjaluka organizuje u aprilu pristupni kurs za prijem novih članova i poziva zainteresovane sugrađane da im se priključe.\nUslovi za prijem u GSS Banjaluka su da je kandidat starosne dobi između 20 i 35 godina, potvrda o ljekarskom pregledu koju izdaje Zavod za medicinu rada i sporta RS, te obavezno prisustvo predavanjima i vježbama u trajanju od dvije sedmice.\n– U slučaju da je kandidat stariji od navedenih godina, treba da u prijavi naglasi da li posjeduje vještine ili znanja koje su od važnosti za GSS, te će komisija za ocjenjivanje kandidata razmatrati prijem na kurs – precizirali su iz GSS-a.\nSvoje prijave, kao i eventualna dodatna pitanja ili nejasnoće po pitanju kursa, zainteresovani građani mogu poslati na adresu: [email protected]\nGorska služba spasavanja Banjaluka je dobrovoljna, neprofitna, humanitarna i stručna organizacija kojoj je osnovni zadatak spasavanje i pružanje prve pomoći unesrećenima na nepristupačnim terenima.\nGSS može da djeluje i u urbanim uslovima u slučajevima saobraćajnih nezgoda, elementarnih nepogoda kao što su poplave, visoki sniježni nanosi, niske temperature ili požari.\nBanjaluka gorska služba pomoć


Microsoft objavio hitnu zakrpu za kritičan propust u Internet Exploreru\nVesti, 19.08.2015, 09:23 AM\nKada Microsoft neki bezbednosni propust nazove "kritičnim", upozori da propust utiče na sve verzije Windowsa i objavi vanrednu zakrpu za propust, to je znak da treba obratiti pažnju.\nTako je juče Microsoft upozorio na novi do sada nepoznati bezbednosni propust koji nosi oznaku CVE-2015-2502, koji može omogućiti hakeru da preuzme kontrolu nad računarom preko Internet Explorera, pod uslovom da korisnik poseti web sajt koji napadaču služi kao zamka za žrtvu.\nMicrosoftov novi browser, Edge, koji se isporučuje sa Windows 10, nije ugrožen zbog ovog propusta, ali sve podržane verzije Internet Explorera, uključujući i verziju 11 jesu.\nMicrosoft je upozorio da ranjivi računari mogu biti inficirani posetom malicioznim web stranicama kada se koristi Internet Explorer, i da za uspešan napad nije potrebno bilo kakvo drugo učešće korisnika, osim posete nekom takvom web sajtu.\nDa bi napad bio uspešan, napadač mora da ubedi korisnika da klikne na link u poruci ili emailu koji će odvesti žrtvu na sajt koji je pod njegovom kontrolom, ili da natera korisnika da otvori fajl u emailu.\nKada je računar kompromitovan, napadač će imati ista prava kao i korisnik, što znači da ako ste prijavljeni kao administrator, haker može imati potpunu kontrolu nad vašim računarom. Posle toga, za njega će biti jednostavno da instalira malvere, krade informacije i menja podešavanja kako bi dalje kompromitovao bezbednost računara.\nU upozorenju koje je objavio Microsoft kaže se da se propust aktivno iskorišćava, ali nema više detalja o ovome. U posebnom kratkom pregledu propusta koji su zakrpljeni ovog meseca se kaže da su samo detektovani exploiti za ovaj propust.\nKorisnici bi trebalo da što pre instaliraju ažuriranje. Oni koji to iz nekog razloga ne mogu, mogu koristiti zaštitu koju nudi Enhanced Mitigation Experience Toolkit (EMET), što se posebno odnosi na preduzeća koja EMET mogu koristiti kao privremenu meru zaštite dok ne instaliraju zakrpu.


U Gradišci potpisani ugovori za izgradnju puteva vrijedni 880.000 KM - Akta.ba\n19.06.2021. 10:17 / Izvor: Glas Srpske\nU Gradišci su u petak, 18. juna, potpisani ugovori o izgradnji sedam kilometara asfaltnih puteva u devet ruralnih mjesnih zajednica u vrijednosti 700.000 KM i završetku modernizacije Ulice Petra Pecije u vrijednosti od 180.000 KM.\nUgovore je potpisao gradonačelnik Gradiške Zoran Adžić i predstavnici preduzeća Hidro-kop i Kozaraputevi iz Banjaluke.\n"Sa predstavnicima Kozaraputeva smo potpisali ugovor o nastavku izgradnje Ulice Petra Pecije u vrijednosti od 180.000 KM. Izgled te ulice nam je ideja vodilja kako bi trebale izgledati sve gradske ulice, sa pješačkim i biciklističkim stazama. Sa predstavnicima preduzeća Hidro-kop potpisali smo ugovor o izgradnji sedam kilometara asfaltnih puteva u devet ruralnih mjesnih zajednica", rekao je Adžić.\nDirektor firme Hidro-kop Radislav Babić rekao je da će ta kompanija asfaltirati lokalne i nekategorisane puteve na području Gradiške, da je vrijednost radova oko 700.000 KM i da je rok izgradnje 90 dana.\nDirektor Kozaraputeva Dejan Gaković rekao je da radovi na završetku modernizacije Ulice Petra Pecije u dužini od oko 200 metara počinju sljedeće sedmice.\nOn je naveo da modernizacija podrazumjeva izgradnju pješačkih staza, oborinske kanalizacije i izmještanje postojeće javne rasvjete.\nKada je riječ o rekonstrukciji magistralnih puteva na području Gradiške, Adžić je rekao su uputili apel Putevima Republike Srpske da se magistralni put u Kruškiku uredi kako bi se konačno riješio taj problem.\nOn je dodao da prema informacijama iz Puteva Srpske postoji obećanje da će magistralni put od nadvožnjaka u Čatrnji do Kozarske Dubice biti rekonstruisan i da će ove godine biti raspisan tender za rekonstrukciju magistralnog puta Gradiška – Klašnice koji uključuje tri kružne raskrsnice.\n"U planu je izgradnja kružne raskrsnice na lokaciji današnjeg Banjalučkog mosta, kao i dva kružna toka u Novoj Topoli", rekao je Adžić.


U prostorijama Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove je 19. maja 2022. godine organizovano preuzimanje geodetske opreme. Predmetna oprema je osigurana iz sredstava Projekta registracije nekretnina- Dodatno finansiranje (RERP AF), koji se finansira kreditnim sredstvima Međunarodne Banke za obnovu i razvoj - IBRD. Federalna uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove i navedene općine su učestvovale u sufinansiranju nabavke geodetske opreme (GNSS i totalne stanice).\nUspješno je okončana procedura javne nabavke geodetske opreme koja se putem zajedničkog finansiranja nabavljena za potrebe devet općinskih/gradskih službi nadležnih za geodetske poslove i katastar nekretnina, te su ovlašteni predstavnici jedinica lokalne samouprave (Općina Čitluk, Grad Goražde, Općina Neum, Grad Zenica, Grad Živinice, Općina Vogošća, Grad Mostar, Grad Čapljina i Općina Kupres) potpisali certifikate o primopredaji opreme i preuzeli totalne stanice.\nPodsjećamo da je osim totalnih stanica početkom godine izvršena isporuka 12 GNSS uređaja za 11 jedinica lokalne samouprave (Grad Zenica, Općina Breza, Općina Ilidža, Općina Ključ, Općina Novi Travnik, Općina Pale u Federaciji BiH, Grad Srebrenik, Općina Vitez, Grad Mostar, Grad Lukavac i Grad Gradačac).\nOprema je nabavljena u cilju efikasnijeg i boljeg funkcionisanja službi nadležnih za geodetske poslove i katastar nekretnina.


Vesti online / Sport / Tenis / Ako kiša dozvoli evo kada će Novak i Gael odigrati finale Istborna\nDosta problema imali su organizatori turnira u Istbornu sa vremenskim neprilikima, koje su pretile da značajno poremete raspored, ali na kraju će finala u obe konkurencijie biti odigrana u subotu, kako je i planirano.\nNe bi trebalo da bude problema sa kišom\nPrve će na teren dame - Karolina Pliškova i Karolin Voznijacki, a njihov meč je zakazan za 13.15 sati po srednjeevropskom vremenu.\nFinalni meč u konkurenciji tenisera, između Đokovića i Monfisa, neće početi pre 15.00 sati, a sve pod uslovom da meč teniserki ne potraje i kiša ne bude padala.\nVremenska prognoza za subotu je obećavajuća i govori da bi u Istbornu moglo da bude oblačno, ali bez padavina, sa temperaturom od 20 do 22 stepena Celzijusa u ranim popodnevnim časovima.\nTakođe, trebalo bi napomenuti da se Monfis u polufinalu požalio na bol u kolenu leve noge, ali se nada će biti spreman za duel sa Novakom, koji ga je savladao svih 13 puta u međusobnim duelima.


Beta | 14. dec 2019.\n„Svaka vrsta napada na novinare predstavlja pretnju sa teško predvidivim posledicama po društvo“, izjavio je Pašalić zahtevajući od nadležnih da u slučajevima ugroženosti novinara reaguju efikasno i odgovorno.\n„Ovaj vid nasilja, koji dobija nove oblike, počeo je negiranjem prava na kritičko mišljenje i slobodu izražavanja i preduslov je za pojavu svake vrste isključivosti“, ocenio je Pašalić.\n„Privikavamo se na uvrede, pozive na linč i vređanja, svakoga dana sve bestidnije“, ocenio je zaštitnik građana i dodao da će tražiti proširenje nadležnosti i u domenu zaštite novinara.\n„Ne pristajem da pojedinačnim oglašavanjem okončavam rešavanje problema bezbednosti novinara, te sam sa medijskim udruženjima pre dve godine inicirao osnivanje medijske platforme za evidentiranje napada i pritisaka na novinare i medijske radnike, a zbog potrebe uspostavljanja efikasnijeg mehanizma zaštite njihove bezbednosti“, rekao je Pašalić.\nNapadi na novinare Zaštitnik građana Zoran Pašalić\n← Gošće N1: Mediji se bave nasiljem nad ženama, ali uglavnom ne na pravi način (VIDEO)\nJeremić po završetku blokade RTS: Cela akcija mogla da traje 15 minuta →


Borisov: Bugarska podržava evropski put Zapadnog Balkana\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 21.Jan.2020, 16:10 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nBugarska dosledno podržava napore zemalja Zapadnog Balkana na njihovom putu ka članstvu u Evropskoj uniji, rekao je danas bugarski premijer Bojko Borisov u Davosu.\n"Čvrsto verujem da je budućnost zemalja Zapadnog Balkana u Evropskoj uniji jer evropski projekat neće biti kompletan bez njih", izjavio je Borisov na panelu "Diplomatski dijalog na temu Zapadnog Balkana", u okviru 50. Svetskog ekonomskog foruma u Davosu, na kojem učestvuje i predsednik Srbije Aleksandar >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Vučić.\nOn je dodao da je tokom hrvatsko predsedavanje EU planiran samit EU i Zapadnog Balkana, kako bi se fokus agende EU zadržao na evropskoj perspektivi regiona.\nPrema njegovim rečima, različite inicijative i formati regionalne saradnje u Jugoistočnoj Evropi uzajamno se dopunuju u procesu promovisanja političke, ekonomske i socijalne stabilnosti regiona.\n"Regionalna saradnja, međutim, nije alternativa za evropske integracije Zapadnog Balkana", naglasio je Borisov.\nOn je podsetio da su ove godine Bugarska i Severna Makedonija zajednički domaćini Berlinskog procesa i da je prioritet zajedničkog predsedavanja povezivanje u svim aspektima.\nJedan od glavnih projekata koji treba da se implementira je napredak u izgradnji saobraćajnoj koridora 8 koji će, kako je kazao, biti od ključnog značaja za region i poslužiti kao dobar primer povezivanja Zapadnog Balkana i susednih članica EU.\nBorisov je primetio da, pored Berlinskog procesa, postoje i drugi važni formati regionalne saradnje u Jugoistočnoj Evropi kao što je Proces Jugoistočno-evropske saradnje i Saveta za regionalnu saradnju.\nSrbijaDanas.com: BUGARSKA UZ SVOJE BALKANSKE KOMŠIJE: "Evropski projekat neće biti kompletan bez Zapadnog Balkana"


Lobiranje u Briselu-uloga i značaj za kreiranje javnih politika\nInteresne organizacije najvažniji su neformalni akteri u procesu kreiranja evropskih politika. Može se reći da su nezaobilazni pratioci evropske integracije. Interesne grupe i interesne organizacije su ujedinjene u svojoj težnji da utiču na javnu politiku u svim demokratskim sistemima. Na početku procesa evropskih integracija, u Briselu je bio aktivan mali broj interesnih organizacija. Proces zaokruživanja jedinstvenog tržišta pratio je povećanje broja ekonomskih interesnih grupa. Da smo 2002. godine zavirili u Registar organizacija civilnog društva CONECCS (Konsultacije, Komisija i Civilno društvo), našli bismo 941 grupu na nivou EU, od čega 80% predstavljaju interes biznisa, a 20% su grupe koje predstavljaju javni interes.\nInstitucije EU ne kreiraju politiku u vakumu tako da su interesne grupe važne sa stanovišta povezivanja građana sa evropskim institucijama i stvaranja kanala za posredovanje među njima. Četiri karakteristike sistema EU čine je naročito pogodnim tlom za aktivnosti velikog broja interesnih grupa: „sistem je dinamičan, sistem je složen, sa horizontalnom i vertikalnom segmentacijom, krajnji cilj mu je konsenzus i sistem karakteriše demokratski deficit.“\nBroj interesnih grupa varira između 3.500 i 4.000. Kada se uzme u obzir broj interesnih grupa, zaključuje se da je on u porastu tokom proteklih decenija. To nam govori da je EU postala važan kreator javnih politika u mnogim oblastima. Evropske trgovinske federacije su krovne organizacije koje predstavljaju specifičan tip industrije. Na primer, Evropski savet hemijske industrije predstavlja evropsku hemijsku industriju. Njeni članovi nisu samo na nivou nacionalnih organizacija (kao što je Udruženje mađarske hemijske industrije) već i pojedinačne hemijske kompanije (kao što su AkzoNobel i Procter and Gamble). Ova grupa uključuje i trgovinske saveze koji predstavljaju određenu profesiju, kao što je Stalni komitet evropskih lekara. Evropske trgovinske federacije čine oko 35% svih interesnih grupa EU.\nDrugu po veličini interesnu grupu čine komercijalni konsultanti. Oni ne predstavljaju samo jednu vrsta interesa, dok sa manjim odnosno većim uspehom lobiraju u ime svojih klijenata. Njihovi klijenti mogu biti firme, nevladine organizacije pa sve do vladinih organizacija iz država članica. Angažovanje komercijalnih konsultanata je posebno korisno, u slučaju da klijenti ne žele da ulažu u otvaranje kancelarije u Briselu. Oni čine oko 15% svih grupa za lobiranje u Briselu.\nPored toga što su članovi Evropske trgovinske federacije, velika preduzeća mogu lobirati samostalno. To im nudi mogućnost da koriste različite kanale uticaja na evropske institucije. Individualne kompanije čine oko 13% svih interesnih grupa u EU.\nNevladine organizacije ne predstavljaju industriju ili profesiju, već zastupaju interese od javnog značaja. Treba pomenuti Amnesty international (za ljudska prava) i Greenpeace (za životnu sredinu). Evropske nevladine organizacije imaju različite forme. Neki su pojedinačne organizacije koje rade na nivou EU (kao što je Greenpeace). Druge podsećaju na strukturu trgovinskih federacija, u kojima su zajedno nacionalne krovne organizacije i nevladine organizacije. Na primer, Organizacija evropskih udruženja u borbi protiv raka je zajedno sa Irskim društvom za borbu protiv raka. Nevladine organizacije predstavljaju oko 13% svih interesnih grupa.\nNacionalne poslovne organizacije i sindikati mogu nastupati samostalno, iako su često članovi Evropske trgovinske federacije. One to čine ukoliko smatraju da njihovi interesi nisu dovoljno dobro zastupljeni u okviru Evropske trgovinske federacije. Ove organizacije predstavljaju oko 10% svih evropskih interesnih grupa.\nSvoje predstavnike u Briselu imaju i regionalne i lokalne vlasti, kao što su španske autonomne pokrajine, veliki gradovi i Savet evropskih opština i regija (SEOR). Oni su glavni korisnici strukturnih fondova Evropske unije koji su zamišljeni tako da se finansijski podržavaju siromašnije regije u Evropi. Takođe, regionalne i lokalne samouprave često moraju da sprovode evropsko zakonodavstvo. Da bi obezbedile da se njihov glas čuje u kreiranju politika EU, mnoge regionalne i lokalne vlasti, otvorile su svoju kancelariju u Briselu. Oni čine oko 8% svih interesnih grupa EU.\nDruge međunarodne organizacije mogu imati interes za ono što radi EU, a samim tim održavaju prisustvo u Briselu. Primeri uključuju Svetsku banku i Međunarodnu organizaciju za migracije. Ove interesne grupe pokrivaju samo 5% od ukupnog broja. Procentualno, najmanji broj interesnih grupa predstavljaju nezavisni istraživački centri (think tanks) – samo 1%. To su organizacije koje pokušavaju da iniciraju rasprave o pitanjima koje smatraju važnim, kroz studije, pisanje radova i organizovanje konferencija.\nLobiranje je postala važna aktivnost u EU. Procene broja individualnih lobista u Briselu kreću se u rasponu od 10.000 do 30.000. Procesi kreiranja politike na evropskom, nacionalnom i regionalnom nivou su usko povezani. U skladu sa tim, interesne grupe učestvuju manje ili više redovno u kreiranju politike. Jedna interesna grupa ili organizacija može biti predstavljena u Briselu na različite načine. One mogu lobirati direktno i samostalno u samom Briselu, mogu unajmiti komercijalnog konsultanta, ili preko nacionalne asocijacije odnosno Evropske federacije. Lobiranje može biti usmereno direktno na institucije EU ili se mogu ciljati nacionalne vlade. Postojanje brojnih kanala uticaja daje mogućnost organizacijama da dopru do evropskih institucija na različite načine i za različita pitanja koja se nalaze na evropskoj agendi. Interesne grupe znaju da lobiranje nije samo uticaj na kreiranje ili promenu javne politike, već i smanjenje iznenađenja, ukoliko su upoznati sa tim šta se dešava, mogu da se prilagode budućim odlukama.\nDelovanje mnogobrojnih interesnih grupa na evropskom nivou ne predstavlja novinu. Može se reći da je to uobičajno u svakom političkom sistemu. Ono što varira od sistema do sistema jeste odnos između interesnih grupa i vlasti. Sa tim u vezi, možemo razlikovati dva modela: pluralistički i korporativistički. Korporativni model karakteriše ograničen broj interesnih grupa koje imaju privilegovan položaj u kreiranju politike. To znači da neke grupe imaju posebna prava, da budu konsultovane pre nego što je politika usvojena ili pak, da odobre određene politike. Primer za korporativni model je Austrija, ali treba pomenuti i Nemačku, Belgiju i skandinavske zemlje. U ovim državama glavni sindikati i udruženja poslodavaca imaju važnu ulogu u formulisanju i odobravanju socijalne i ekonomske politike. U pluralističkom sistemu postoje mnoge interesne grupe, od kojih nijedna nema privilegovani položaj u kreiranju politike. Kao rezultat toga, interesne grupe se kontinuirano bore za pristup donosiocima odluka. Najbolji primeri pluralističkog modela predstavljanja interesa su SAD i Velika Britanija.\nZa model interesnog predstavljanja na nivou EU može se reći da je pretežno pluralistički, budući da postoje interesne grupe, koje lako dobijaju pristup kreiranju politika EU, ali tu mogućnost dele sa mnogobrojnim drugim grupama. Međutim, postoje i elementi korporativizma. Prvi primer je Evropski ekonomski i socijalni komitet (EESK) čija je uloga da uključi društveno – ekonomske interesne grupe u kreiranje politike. U njemu su predstavljene organizacije poslodavaca i sindikata. U brojnim oblastima javnih politika, Komisija je dužna da traži od EESK mišljenje prilikom predstavljanja predloga. Drugi primer je Komitet regiona koji predstavlja interese lokalnih i regionalnih vlasti. Komitet regiona treba da bude konsultovan o predlozima koji potencijalno utiču na njihove članove. Ono što je značajno, jeste da se ove dve institucije konsultuju tek nakon objavljivanja predloga Komisije.\nSistem EU je u velikoj meri otvoren za interesne grupe i one imaju tendenciju da se koncentrišu na pitanja iz konkretne oblasti ili sektora industrije. Raznovrsnost interesnih grupa u EU je rezultat pokušaja Komisije da aktivno stimuliše nastanak i aktivnosti ovih grupa. Na godišnjem nivou, Komisija troši približno milijardu evra na podršku interesnim grupama na nivou EU. Za nju, to predstavlja način da se poveća legitimnost njenih inicijativa. Za Komisiju je važno ako može ostalim akterima javnih politika da pokaže da njen predlog podržava veliki broj interesnih grupa. Na taj način, ona daje nedvosmislenu prednost onim interesnim grupama koje su spremne da podrže njene zakonodavne inicijative. Stoga se može govoriti i o dizajniranom pluralizmu, koji se oblikuje u odnosu na sklonosti i finansijske podsticaje Komisije.\nDa bi interesne grupe uticale na kreiranje politika, one moraju da koriste određenu strategiju pri lobiranju. Treba razlikovati najmanje dve vrste strategija: unutrašnje i spoljašnje lobiranje. Unutrašnje lobiranje je strategija u kojoj interesne grupe nastoje da utiču na politiku kroz direktni kontakt sa kreatorima politike. Oni mogu da ih zovu telefonom, zakazuju sastanke kako bi razgovarali o određenim politikama, da odlaze na konsultacije sa Komisijom ili Parlamentom. Sa druge strane, interesna grupa može da pokuša da mobiliše javnost organizovanjem štrajkova i demonstracija, ili privlačenjem pažnje medija. Primer za to su protesti aktivista Greenpeace-a protiv lova na kitove, održani ispred brodova koji se koriste za lov.\nKoju od ove dve strategije će grupa koristiti, zavisi od mnoštva faktora: koji im je cilj, kakva je organizacija grupe, koji interesi se nalaze u igri. Spoljašnje lobiranje najbolje funkcioniše kada je kreator odluke osetljiv na javno mnjenje. Na primer, izabrani političari više zavise od javnog mnjenja od državnih službenika, jer se oslanjaju na javno mnjenje prilikom reizbora. Dakle, ako interesna grupa želi da utiče na Parlament, korišćenjem spoljašnjeg lobiranja, veća je verovatnoća da će biti uspešna nego kada želi da utiče na Komisiju. Unutrašnje i spoljašnje lobiranje zahteva veoma različite veštine. Za prvu strategiju, grupa treba da uspostavi i održava kontakte sa donosiocima odluka, i da bude u mogućnosti da prikupi i prezentuje informacije o datoj oblasti. Za drugu strategiju, grupa treba da ima dovoljno veliku mrežu članova i volontera da organizuje velike događaje i da oni budu predstavljeni u medijima. Neka pitanja privlače veću pažnju javnosti od drugih. Npr. protest protiv predloga o računovodstvenim standardima bio bi manjih razmera u odnosu na protest protiv zagađenja u susedstvu ili zaštite radnih mesta. Interesne grupe koje predstavljaju preduzeća i industriju oslanjaju se mahom na unutrašnje lobiranje. Nasuprot tome, druge grupe koriste kombinaciju ove dve strategije. Sindikati organizuju demonstracije i štrajkove, ali i učestvuju u unutrašnjem lobiranju sa donosiocima odluka u institucijama EU. Unutrašnje lobiranje je mnogo prisutnije na nivou EU.\nKada interesne grupe koriste unutrašnju strategiju lobiranja, pred njima se nalazi izbor da li će lobirati na nivou EU (Komisija, Parlament), ili na nivou države članice ili oboje. Pored ovog izbora, interesne grupe, takođe, moraju da odluče da li će lobirati same ili će udružiti snage sa drugim grupama. Interesne grupe obično nastoje da formiraju široke koalicije – i u geografskom smislu (uključujući lobiranje u mnogim državama članicama) i funkcionalno (uključujući i različite grupe iz što je moguće više sektora).\nUticaj interesnih grupa u kreiranju politike zavisi od tri grupe faktora: karakteristika interesnih grupa, karakteristika političkog sistema, karakteristika pitanja koja su na dnevnom redu. Kako kaže Ričardson „lobiranje u EU će verovatno ostati pluralističko, nepredvidivo, ono koje favorizuje aktere koji mogu da pokrenu ideje i znanje kako bi izvršili pritisak na kreatore javnih politika, koji mogu praviti uspešne koalicije i koji mogu preformulisati svoje želje brzo i dosledno sa dugoročnim ciljevima organizacije“.\nKreiranje ekološke politike i interesne grupe\nNa početku procesa kreiranja ekološke politike EU, Generalni direktorat obavlja konsultacije sa predstavnicima mnogih grana industrije. Oni igraju važnu ulogu u formulisanju ekoloških predloga budući da predstavljaju zajednice sa specifičnim interesima, oni šalju stručnjake koji mogu odgovoriti na detaljne tehničke sadržaje predloga ali i imaju interes u pregovorima s obzirom da su aktivno uključene u sprovođenje kasnijeg zakonodavstva i snose veliki deo direktnih troškova koji proizilaze iz tog predloga. Postoji nekoliko desetina industrijskih federacija sa sedištem u Briselu, ali i one koje imaju sedište u drugim delovima Unije. Među njima, najpoznatije su: Evropsko veće hemijske industrije, Evropska asocijacija za zaštitu useva, Unija nacionalnih dobavljača vode, Evropska asocijacija naftne industrije, Evropska asocijacija proizvođača automobila.\nSedam ekoloških NVO brojčano su najmasovnije organizacije koje zastupaju interese životne sredine na evropskom nivou: Evropska kancelarija za zaštitu životne sredine (European Environmental Bureau – EEB), Prijatelji Zemlje (Friends of Earth), Grinpis (Greenpeace), Svetski fond za prirodu (World Wildlife Fund for Nature – WWF), Mreža klimatske akcije (Climate Alliance Network – CAN), Evropska federacija za transport i životnu sredinu (Transport and Environment – T&E). Evropska kancelarija za zaštitu životne sredine ima najdužu istoriju u Briselu. Nastala je 1974. godine, a danas ima preko 132 organizacije u 24 države Evrope. Ostale organizacije su nastale kasnije i imaju značajno manji broj članova. Aktivnosti ovih organizacija uočljive su u fazi formulisanja politike. Tada deluju kao grupe za pritisak, grupe za mobilizaciju javnosti, ali i kao „think tanks“, nudeći ekspertizu i detaljne informacije o određenoj temi. Problem sa kojim se suočavaju organizacije je zajednička percepcija unutar i izvan Komisije da se tehnička stručnost NVO ne može meriti sa stručnošću predstavnika industrijskih grupa, i da im nedostaje sposobnost da razgovaraju o realnim troškovima konkretnih zakonodavnih rešenja.\nVideli smo da interesne grupe igraju važnu ulogu u kreiranju politike EU. Čak i ako nisu uvek uspešne u postizanju svojih ciljeva, ima mnogo situacija u kojima oni utiču na usvojene politike. Ovo pokreće očigledna pitanja demokratije. Na kraju krajeva, u demokratskom političkom sistemu, odluke bi idealno trebalo da odražavaju preferencije većine građana, a ne specifičnih interesa. Pored toga, donošenje odluka bi trebalo da bude manje ili više transparentno, tako da građani mogu da znaju kako i zašto je doneta odluka i da mogu da pozovu svoje izabrane predstavnike na odgovornost, ako se ne slažu. Lobiranje može ugroziti oba kvaliteta. Lobiranjem za određene interese, odluke mogu odstupiti od onoga što bi većina građana volela. Pored toga, lobiranje (posebno unutrašnje lobiranje) je skoro po prirodi neformalna aktivnost koja se odvija izvan javnosti. Kao rezultat toga, ona umanjuje transparentnost procesa donošenja odluka i otežava proceniti zašto i kako je doneta odluka. To, međutim, ne znači automatski da je lobiranje nedemokratska ili čak protiv demokratska aktivnost. U stvari, argument može da bude u korist lobiranja. Za početak, lobiranje može poboljšati kvalitet donošenja odluka davajući nove informacije i dodatne stavove kreatorima politika.\nČesto interesne grupe imaju dosta znanja o pitanju u kojem su angažovani. To znanje može doprineti kvalitetu razmišljanja u procesu kreiranja politike. Pored toga, lobiranje može dovesti do skretanja pažnje donosiocima politike na neka pitanja koja bi inače bila ignorisana. Nema razloga za pretpostavku da će, u odsustvu interesnih grupa i lobiranja, kreatori politike automatski raditi ono što je „u najboljem interesu“ građana ili što podržava većina njih. Promovisanjem alternativnih gledišta, interesne grupe mogu predstavljati stavove koje dele mnogi građani, ali se (još uvek) ne čuju u procesu donošenja politika. Međutim, sve ovo se oslanja presudno na dva uslova. Prvo, bez obzira da li lobiranje pomaže reprezentativnosti kreiranja politika, ono zavisi od ravnoteže između interesnih grupa. Ako je samo jedna interesna grupa zastupljena u procesu kreiranja politika, ishod će verovatno biti izuzetno pristrasan prema toj grupi. Ponekad se kaže da u Briselu, poslovni interesi igraju preveliku ulogu u poređenju sa drugim grupama (kao što su grupe za zaštitu životne sredine ili potrošača). Ako imamo u vidu broj grupa, ova tvrdnja svakako izgleda uverljivo. Kao što smo već videli, ogromna većina interesnih grupa iz EU predstavlja poslovne interese, što može dovesti do pristrasnosti u korist poslovnih orijentisanih politika. Istovremeno, istraživanje o uticaju interesnih grupa ukazuje na to da poslovni interesi imaju veći uticaj na američku politiku nego u EU, jer poslovni interesi imaju veću finansijsku potporu nego NVO, a novac igra veću ulogu u SAD-u nego u evropskim javnim politikama. Štaviše, Evropska komisija aktivno pokušava da podrži evropske nevladine organizacije kako bi stimulisala „jednake mogućnosti“ među interesima. Drugi uslov koji određuje da li lobiranje pomaže ili ugrožava demokratiju ima veze sa načinom na koji se lobiranje odvija. Za neke oblike lobiranja, kao što je davanje objektivnih informacija kako bi se istakle određene posledice predloženih politika, teško da se može pronaći kontraargument. Ovo postaje drugačije kada lobisti namerno iskrivljuju informacije ili studije kako bi obmanuli donosioce odluka.\nŠto se tiče transparentnosti, postoji i kontinuitet manje ili više otvorenih kontakata između interesnih grupa i kreatora politike na tajnim sastancima koji su namerno skriveni od javnosti. Stoga postoji kontinuum lobiranja, od onih aktivnosti koje ne štete i mogu stvarno pomoći u kreiranju demokratske politike prema aktivnostima koje ih podrivaju. Stoga je nemoguće suditi o lobiranju i interesnim grupama po sebi: mnogo zavisi od toga kako se vrši lobiranje. To je razlog zašto je bilo mnogo debata o pravilima i kodeksima ponašanja za lobiste. I Evropska komisija i Evropski parlament imaju registar interesnih grupa i individualnih lobista. Međutim, ovi registri ne pokazuju koje vrste kontakata zapravo se dešavaju između lobista i kreatora politike. Osim toga, registar Komisije je dobrovoljan, dok je registracija za Parlament potrebna samo ako lobista želi pristup zgradama Parlamenta. Bez obzira na mišljenje o lobiranju, ono je sastavni deo političkog života. U EU, lobiranje je važna karakteristika njenog političkog procesa. Dakle, glavni preduslov za razumevanje politike EU uopšte jeste upravo i poznavanje koje interesne grupe su uključene i kako se lobiranje odvija.


Rakić: Trajković ponovo laže narod - Studio B\nRakić: Trajković ponovo laže narod\nRakić: Trajković ponovo laže narod Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 25. 08. 2018. 14:50:18\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić ocenio je da je Momčilo Trajković svojim najnovijim saopštenjem o predsedniku Aleksandru Vučiću i Srpskoj listi „pokazao da je spreman za hospitalizaciju“.\n„Zbog njegovog stanja ne želim da mu se rugam ili smejem, ali moram da konstatujem da ono zahteva odgovarajući stručni tretman, jer svako pa i on ima pravo na lečenje i zdravstvenu zaštitu, a i to mu je besplatno obezbedila država Srbija“, saopštio je Rakić.\n„Dok se predsednik Vučić hrabro bori da spasi šta se spasti može u međunarodnoj areni po pitanju Kosova i Metohije i našeg napaćenog naroda, nebitni pojedinci političkog blata prošlosti, koji su angažovani da za račun neprijatelja srpskog naroda napadaju sopstvenog predsednika, ponovo lažu narod pokušavajući da tako sakriju svoje tragove koji smrde nečoveštvom“, naveo je Rakić.\nTrajković je prethodno reagovao na jučerašnju izjavu predsednika Vučića, koji je rekao da mu je najsmešnije kada o Čaglavici nadomak Prištine pričaju oni koji su srpsku zemlju u tom mestu prodali Albancima.\n„Kada se pojavi Moma Trajković i govori o tome dođe mi da se uhvatim za glavu i kažem „šta je ovo“…Vi koji ste preprodali pola srpske zemlje u okolini Pristine da nam danas solite pamet kako i na koji način da štitimo svoje interese“, rekao je Vucić novinarima u Beogradu.


Preporuke Štaba za vanredne situacije - Valjevo\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Valjevo 10. April 2020.\tComments Off on Preporuke Štaba za vanredne situacije\n“Zbog redova koji se poslednjih dana prave ispred mnogih javnih ustanova, a naročito banaka u našem gradu, sa Štaba za vanredne situacije grada Valjeva su upućene preporuke da se dosledno sprovode mere zaštite i socijalne distance klijenata i korisnika usluga.”\n“U ovim redovima mnogi građani nemaju nikakvu zaštitnu opremu i ne drže distancu od bar dva metra, pa se izlažu povećanom riziku da obole ili prenesu Korona virus.\nSa Štaba za vanredne situacije je upućena preporuka verskim objektima da uoči velikih praznika- katoličkog i pravoslavnog Uskrsa, dosledno poštuju mere koje je naložila Vlada Republike Srbije o služenju verskih obreda i okupljanju vernika.\nUprkos sve strožijim merama koje se odnose na policijski čas i zabranu kretanja, brojni sugrađani se i dalje okupljaju na izletištima i po parkovima, pa sa Štaba za vanredne situacije apeluju na građane da prekinu sa takvim izlascima, a na nadležne službe da pooštre kontrolu na ovim mestima.\nSve ove mere i preporuke su jedino u cilju zaustavljanja širenja Korona virusa i oboljevanja ljudi od ove teške i nepredvidive bolesti. Veća disciplina građana će uticati da ovo stanje kraće traje i da što manje ljudi oboli, a samim tim i da se što pre svi vratimo normalnom životu!”, saopšteno je iz kabineta gradonačelnika.\nCoronavirus COVID-19 Korona virus Valjevo\t2020-04-10\nTagged with: Coronavirus COVID-19 Korona virus Valjevo\nPrevious: Od ponedeljka sprovođenje ekonomskih mera za pomoć privredi\nNext: Potvrđen drugi slučaj virusa COVID-19 na teritoriji opštine Lajkovac


Tag: Jan Bratu - Radio Kontakt Plus\nTag: Jan Bratu\nNorvežanin Jan Bratu novi ambasador OEBS u Srbiji\nPopović: OEBS pružio snažan doprinos i podršku opštini Gračanica\nPredsednik opštine Gračanica, Srđan Popović i odlazeći ambasador misije OEBS-a na Кosovu, Jan Bratu sastali su se danas gde su sumirali rezultate dosadašnje saradnje. Ocenjeno je da je OEBS pružio snažan doprinos i podršku ovoj opštini.\nBratu i Osmani o izborima na Kosovu\nVršilac dužnosti kosovskog predsednika Vjosa Osmani, razgovarala je o aktuelnim političkim dešavanjima sa odlazećim ambasadorom Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) na Kosovu, Janom Bratuom.\n„Bratu nezaobilazan faktor rešavanja problema nevećinskih zajednica na Kosovu“\nKosovski ministar za zajednice i povratak Dalibor Jevtić, razgovarao je danas sa odlazećim ambasadorom Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) na Kosovu, Janom Bratuom.\nKancelarija poverenika za jezike u saradnji sa Organizacijom za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) na Kosovu, dodelila je nagrade "Najbolje prakse u primeni Zakona o upotrebi jezika" zaslužnima.\n"Poslednji incidenti pokazuju koliko je situacija osetljiva"\nNedavni incidenti u Kišnici i Gračanici pokazuju koliko je bezbednosna situacija na Kosovu osetljiva, ocenio je šef Misije OEBS na Kosovu, ambasador Jan Bratu.\nŠef Misije OEBS na Kosovu Jan Bratu i direktor Kancelarije za KiM Petar Petković, razgovarali su danas o političko-bezbednosnoj situaciji i problemima srpskog naroda na Kosovu.


10 godina nezavisnosti CG: Pola slavi - pola tuguje - Nova Borba\n10 godina nezavisnosti CG: Pola slavi - pola tuguje\nCrna Gora obeležava Dan nezavisnosti, stanovništvo po ovom pitanju i dalje podeljeno. Za deo građana ovo je bila decenija propadanja, dok vlast tvrdi da je sve bolje nego 2006\nMajski referendum iz 2006. godine doneo je Crnoj Gori nezavisnost, a njenim građanima duboku podeljenost po ovom pitanju. I danas, deset godina od obnove državnosti jedni slave, a drugi tuguju.\nU takvom ambijentu i zvanična Podgorica i građani Crne Gore dočekuju 21. maj, Dan nezavisnosti, koju je prelomilo 55,5 odsto glasova (230.661 građanin) prema 44,5 odsto (185.002) onih koji su hteli da Crna Gora nastavi suživot sa Srbijom u zajedničkom državnom okviru.\nNekadašnja "srpska Sparta" svoj put nastavila je trasom udaljavajući se od Srbije, a približavajući Evropskoj uniji i NATO. Ako bi se tražio događaj koji je nakon referenduma podlovćensku državu dodatno rascepio onda je to odluka režima Mila Đukanovića da prizna kvazidržavu Kosovo, pa potom proterivanje srpskog jezika, progon sveštenstva i monaštva SPC. Većina građana teško živi, jedva krpi kraj sa krajem, fabrike se zatvaraju, dok sve više građana napušta sever države.\nMeđutim, iz ugla vlasti, deset godina nezavisnosti pratile su ekonomski rast, veće zarade i penzije.\n- Bruto društveni proizvod u ovoj deceniji uvećan je 80 odsto, dok su prosečne plate povećane dva puta. Konkretno, prosečna zarada je bila 246 evra, a danas je 478. Penzija je pre deset godina bila 140, danas 274 evra. Nezaposlenost u 2006. bila je više od 30 odsto, a u 2016. godini 16,6 odsto. Generalno ovo je jedna lepa priča, jer je najnerazvijenija država bivše Jugoslavije ostvarila zapažene rezultate. Na pragu smo članstva u Evropskoj uniji, a pitanje je dana kada ćemo postati punopravna članica NATO - kaže Vujica Lazović, potpredsednik Vlade.\nS druge strane, sindikati ovih deset godina vide kroz gubitak radnih mesta, stečajeve i likvidacije preduzeća, uz pad životnog standarda. U Savezu sindikata navode podatak da je od 2006. pa do kraja prošle godine u Crnoj Gori bez posla ostalo 35.000 radnika, a samo u prerađivačkoj industriji 15.000!\n- U sferi rada bili smo uglavnom gubitnici. Plaćali smo tranzicionu cenu, jer su novi investitori uglavnom iskazivali tehnološki višak, zatvarali firme. Na primer, Kombinat aluminijuma imao je nekoliko hiljada zaposlenih, prošle godine 1.500, a sada tamo radi 300, 400 ljudi. Slična je priča i sa nikšićkom Železarom i povezanim preduzećima "Tehnostilom", "Radventom", "Metalcem". Tamo je samo u jednoj godini dve hiljade ljudi ostalo bez posla, - podseća Srđa Keković, generalni sekretar Unije slobodnih sindikata.\nAleksandar Damjanović, predsednik Odbora za ekonomiju, finansije i budžet, ocenjuje da je ovu deceniju obeležio rast javnog duga, neravnomeran regionalni razvoj, socijalno raslojavanje.\n- Pre deset godina naš javni dug bio je 500, 600 miliona, a danas "debelo" prelazi dve milijarde evra. Izvesno je jedno da se javni dug uvećavao, da bi se finansirala tekuća potrošnja. Nije otišao na razvojne projekte - navodi Damjanović.\nCrna Gora je dobila jedinstven zakon u regionu koji obezbeđuje isplate doživotnih naknada majkama sa troje i više dece. Da je Crna Gora za 10 godina od obnove nezavisnosti napredovala, ne samo kada je reč o evropskim integracijama, mišljenja je Mitja Drobnič, šef Delegacije EU u Podgorici.\nNova srpska demokratija i Demokratska narodna partija smatraju da je na majskom referendumu "ukradena zajednička država i napravljena privatna".\n-Drago mi je što građani vide da se obistinilo ono što smo u referendumskoj kampanji saopštavali. Napravljena je mala privatna firma, privatna država kojom danas upravlja mafija - kaže Andrija Mandić, lider Nove.\nPredsednik DNP Milan Knežević poručuje da se ne odriču ideje zajedničke države sa Srbijom: "Ukoliko se u budućnosti bude ukazala mogućnost, mi smo spremni da se u demokratskom ambijentu borimo za tu ideju i da učinimo sve da ponovo dođe do objedinjavanja naših bratskih naroda".


Gorjana Mirčić Čaluković, zamenica javnog tužioca i članica Radne grupe za izradu Zakona o sprečavanu porodičnog nasilja\nOdgovornost za sudije i tužioce ako ne pomognu žrtvi\nNedavni slučajevi porodičnog nasilja, u kojima su stradale dve žene i jedan muškarac, ponovo je pokazao nemar nadležnih institucija, budući da je nasilnik u jednom od ovih tragičnih događaja više puta prijavljivan državnim organima.\nBeograd 17. februar 2017. 15:00\nTakvi propusti više neće biti mogući ukoliko se bude poštovao novi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, čija primena počinje od 1. juna, jer on donosi novine u vidu hitnih mera, ali i disciplinske odgovornosti.\nPrema rečima Gorjane Mirčić Čaluković, zamenice javnog tužioca i članice Radne grupe za izradu ovog zakona, to je odgovor države svima onima koji vrše nasilje, kao i nadležnima koji ne postupaju u skladu sa rokovima.\n- Novi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici daje novi "instrument" državnim organima, a to su hitne mere. To znači da i kada nema osnova sumnje da je izvršeno krivično delo nasilje u porodici, u onim slučajevima kada je reč o nasilju niskog ili srednjeg intenziteta, kao i kada je procenom rizika utvrđeno da postoji opasnost od ponavljanja nasilja, nadležni policijski službenik može izreći jednu ili obe hitne mere, odnosno naložiti licu koje nasilje vrši da se udalji iz stana ili da mu privremeno zabrani da kontaktira i prilazi žrtvi nasilja u trajanju od 48 časova - objašnjava Gorjana Mirčić Čaluković. Kako dodaje, ukoliko lice prekrši izrečene hitne mere, predviđeno je njegovo prekršajno kažnjavanje zatvorom do 60 dana. Na ovaj način, ističe ona, žrtvi nasilja pruža se brza, delotvorna i efikasna zaštita.\nUkoliko nadležne institucije - policija, tužilaštvo ili sud - ne postupe po prijavi porodičnog nasilja, Zakon predviđa njihovu disciplinsku odgovornost.\n- Posebna disciplinska odgovornost predviđena je članom 6 Zakona o sprečavanju nasilja u porodici. Ukoliko sudija ili tužilac ne bi postupali u skladu sa rokovima koji su određeni ovim zakonom, primenom ove odredbe odgovaraće za disciplinski prekršaj. Primera radi, ukoliko tužilac predlog za produženje hitne mere podnese nakon isteka roka od 24 časa ili pak ukoliko sudija u tom roku ne donese odluku o predlogu koji mu je podneo javni tužilac, onda bi taj tužilac odnosno sudija podlegli disciplinskoj odgovornosti shodno odredbi ovog člana - naglašava Mirčić Čaluković.\nKako objašnjava, primena Zakona o sprečavanju nasilja u porodici odložena je za 1. jun jer je predviđeno da se do tada završe specijalizovane obuke kojom će se svim profesionalcima nametnuti obaveza da postupaju po odredbama ovog zakona.\n- Obuka za tužioce i sudije počinje uskoro na Pravosudnoj akademiji, a paralelno s njom trebalo bi da počne i obuka policijskih službenika na Kriminalističko-policijskoj akademiji. Država će tako imati posebno obučene tužioce, sudije i policijske službenike koji će jedini moći da postupaju u slučajevima porodičnog nasilja - kaže Mirčić Čaluković.\nNa pitanje da prokomentariše to što državni organi nisu reagovali u slučajevima pomenutog porodičnog nasilja, koje je imalo tragičan ishod iako je više puta prijavljivano, odnosno da li je moguće kazniti odgovorne, naša sagovornica izražava sumnju da niko iz državnih institucija nije reagovao.\n- Iznositi neke tvrdnje na nepotpunim činjenicama je neozbiljno, komentarisati konkretne predmete nedopušteno. To je stvar istražnih organa. Takođe, ukoliko je i bilo nekih propusta i oni će biti utvrđeni od strane nadležnih. Profesionalci mogu biti kažnjeni u disciplinskom postupku ukoliko se dokaže da je pritužba na njihov rad osnovana. Moguće je podneti i krivičnu prijavu protiv ovih lica nadležnom tužilaštvu - navodi ona i dodaje da je ključ u rešavanju slučajeva porodičnog nasilja saradnja svih državnih organa, koja do sada nije bila obavezna.\nKampanja "Isključi nasilje" je samo jedan, ali značajan segment u borbi protiv nasilja koji već daje rezultate. To je projekat Ministarstva pravde koji je u skladu sa strategijom Vlade Srbije, kao i sa Konvencijom Saveta Evrope. Cilj ovakve aktivnosti je prevencija nasilja nad ženama putem promovisanja promene u mentalitetu i stavovima, prevazilaženje rodnih stereotipa i podizanje svesti - kaže Gorjana Mirčić Čaluković. Od početka kampanje i pokretanja sajta, dodaje ona, Ministarstvu pravde obratilo se mnogo žena iz cele Srbije koje su do sada očigledno ćutale i trpele nasilje, kao i oni koji nasilje vide u svom okruženju. To svakako jeste značajan efekat ove kampanje i prvi korak u sprečavanju nasilja u porodici.\nZakon o sprečavanju nasilja u porodici predviđa pravo žrtve na besplatnu pravnu pomoć u skladu sa posebnim zakonom. Prateći intenciju zakonodavca, Nacrt Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći predviđa da pravo na pružanje te pomoći pripada i licu koje ostvaruje pravnu zaštitu od porodičnog nasilja. Time se kao korisnici/ce besplatne pravne pomoći prepoznaju sve žrtve porodičnog nasilja, bez obzira na to da li imaju ili ne svojstvo oštećene/og u krivičnopravnom smislu i bez obzira na to kakvog su imovnog stanja. Ovakvo zakonsko rešenje je potpuno u skladu i sa Konvencijom Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja u porodici koju je naša država ratifikovala. Ako se ima u vidu da većina žrtva nasilja u porodici nema finansijskih sredstava, da je vrlo često jedino lice koje je zaposleno u porodici upravo lice koje nasilje vrši, da često bežeći od kuće i nasilja žrtve beže i ostavljaju i svoj posao, to sve dovodi do toga da nemaju mogućnosti da angažuju punomoćnika - objašnjava naša sagovornica.\nZa ubistvo supruge lovačkom puškom deset godina zatvora\nSudnicama može vladati pravo, a ne udvaranje političkoj eliti\nPravosuđe osudilo gradonačelnika Novog Sada


Datum objave: 04.12.2019 10:57 | Autor: PR služba\nObuka se organizuje u okviru projekta “Podrška promociji rodne ravnopravnosti” koja je još jedna potvrda dobre saradnje i dugogodišnjeg partnerstva sa Misijom OEBS-a u Crnoj Gori.\nOna je kazala da mediji imaju veoma važnu ulogu u demokratskom društvu, samim tim i kada je u pitanju korišćenje rodno senzitivnog jezika.\n“Na prvi pogled korišćenje rodno senzitivnog jezika može izgledati formalno, ali dugoročno ima za cilj povećanje svijesti o učešću žena u javnom životu i u procesima odlučivanja. Uloga medija je velika i obavezujuća u promovisanju rodne ravnopravnosti, te borbi protiv rodnih stereotipa i seksizma” rekla je Djokaj.\nPrema njenim riječima, analize medijskih sadrzaja, kako u Crnoj Gori, tako i u regionu pokazuju da iako živimo u 21. vijeku, određeni mediji i dalje reprodukuju različite rodne stereotipe i ne promovišu rodnu ravnopravnost u dovoljnoj mjeri.\nPredstavnica Misije OEBS-a u Crnoj Gori, Aleksandra Crvenica,je saopštila da rodna ravnopravnost ključni demokratski princip, te stoga podržavamo rad Odeljenja za rodnu ravnopravnost Ministarstva za ljudska i manjinska prava.\nOna je kazala da mediji iz cijelog svijeta igraju važnu ulogu u razbijanju zastarjelih stavova i stereotipa.\n“Takođe, mediji utiču i oblikuju mišljenje. Kao novinari/ke, vi ste na čelu promovisanja društvenih promena - u izgradnji društva koje vrijednuje ravnopravnost i ne toleriše diskriminaciju bilo koje vrste. U svim pričama koje pišete možete da se borite za rodnu ravnopravnost u Crnoj Gori”, istakla je Crvenica.\nPrema njenim riječima, Crna Gora je prilagodila nacionalnu strategiju za promociju rodne ravnopravnosti kojom je utvrđen cilj da se poboljša znanje novinara o rodnoj ravnopravnosti.


Do kraja ove godine još 200 megavati iz energije vetra - Nova ekonomija\nDo kraja ove godine još 200 megavati ...\nAleksandar Antić, ministar energetike:\nDo kraja ove godine još 200 megavati iz energije vetra\nU Srbiji je u proteklih nekoliko godina pušteno na mrežu oko 150 megavati iz obnovljivih izvora energije, a do kraja ove godine biće pušteno još 200 megavati iz energije vetra, izjavio je ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\nAleksandar Antić je na Međunarodnoj konferenciji Energy and Ecology Industry EEI2018 u Rektoratu Univerziteta u Beogradu rekao da će i iduća godina biti značajna i da se očekuje proizvodnja novih 200-250 megavata iz energije vetra, a da će se u 2020. dostići cilj da proizvodnja bude između 500 i 600 megavata iz obnovljivih izvora energije.\n"Naši ekonomski ciljevi leže pre svega na tri najvažnija stuba – jedan je unapređenje i efikasnosti i zaštita životne sredine postojećih postrojenja za proizvodnju električne energije, kao i izgradnja novih proizvodnih objekata koji u sebe uključuju zahteve najbolje dostupne tehnologije i najviše standarde pre svega u oblasti zaštite životne sredine", rekao je ministar.\nDodao je da su takođe važni novi projekti što se tiče obnovljivih izvora energije.\n"Srbija u ovom trenutku krupnim koracima dostiže zapadno-evropske zemlje koje su u to krenule devedesetih godina kada smo se mi suočavali s velikim problemima kao društvo i država. Kao treći stub razvoja definisani su novi izvori energije", rekao je Antić, dodajući da na tom planu postoji ogroman prostor da se stvari unaprede.\nAntić: Ima dovoljno energenata za predstojeću g...\nAntić: Kandaska kompanija nije ispunila uslove,...\nAntić: Narednih dana tender za strateškog partn...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Ljuljanaj Jovićević na NATO industrijskom forumu 2019\n14. 11. 2019. 15:30 >> 15:27 0\nLjuljanaj Jovićević na NATO industrijskom forumu 2019\nGeneralna direktorica Direktorata za materijalne resurse Alma Ljuljanaj Jovićević, sa delegacijom, učestvuje na NATO industrijskom forumu koji se održava u Vašingtonu, saopšteno je iz Ministarstva odbrane.\nKako se ističe, NATO industrijski forum 2019 predstavlja strateški dijalog savezničkih zemalja u vezi sa planiranjem i razvojem NATO snaga, a organizuje se pod pokroviteljstvom generalnog sekretara NATO-a Jensa Stoltenberga, koji će govoriti na Forumu.\n“Teme o kojima je vođena diskusija odnosile su se na sajber bezbjednost, obradu i analizu podataka, svjesnost o operativnom okruženju, kao i na proces donošenja odluka”, navode u Ministarstvu.\nForum su otvorili podsekretarka odbrane za nabavku i podršku SAD Elen Lord i vrhovni komandant Savezničkih snaga za transformaciju general Andre Lanata.\nLjuljanaj Jovićević je posjetila Pentagon, gdje se sastala sa pomoćnikom Sekretara za Kopnenu Vojsku SAD Džefrijem Vajtom, sa kojim je razgovarala o detaljima nabavke 67 lako oklopnih patrolnih vozila, nastavku procesa modernizacije Vojske Crne Gore uz podršku SAD, kao savezničke zemlje, kao i o saradnji u oblasti sajber bezbjednosti.\n“Ljuljanaj Jovićević naglasila je da je Crna Gora, kao kredibilan partner savezničkih zemalja, posvećena ispunjenju ciljeva sposobnosti i zahvalila se na kontinuiranoj podršci Sjedinjenih Američkih Država koja je od izuzetne važnosti za naš odbrambeni sistem”, kazali su iz Ministarstva odbrane.\nCrnogorski vojnici u NATO snagama za brzo reagovanje\nNATO temelj jake kolektivne odbrane\n17. 06. 2020. 2\nSaveznici pokazali solidarnost\n15. 04. 2020. 3\nSolidarnost kao nova NATO misija