Izvor\tDaily Mail | b92\tmaj 08, 2016\nPoslednja verzija Windows operativnog sistema dizajnirana za laptope, desktope, pametne telefone i Xbox One konzole širi se uglavnom zahvaljujući činjenici da je Microsoft nudi besplatno do 29. jula.\nNakon tog perioda, biće dostupna na novim uređajima, ili će moći da se kupuje odvojeno, a kućna verzija koštaće oko 119 dolara, saopštila je kompanija iz Redmonda.\nIz Microsofta se nadaju da će nova verzija, lansirana posle slabih ocena Windows 8 sistema, pomoći da se proširi njihov uticaj u mobilnom sektoru gde i dalje zaostaje za Google Android i Apple iOS.\nIako Microsoft dominira na tržištu PC-a, Windows se nalazi na zanemarljivo malom broju mobilnih telefona.\nMicrosoft ima cilj da njihov operativni sistem bude instaliran na milijardu uređaja do 2018. čime će postati izjednačen sa Appleom, koji je nedavno saopštio da postoji milijardu aktivnih uređaja sa instaliranim iOS-om.\n« WhatsApp sprema veliko iznenađenje za sledeći update Prvi put videli atmosferu vruće Super Zemlje »


Narodna skupština Republike Srbije | Zasedanja\nNarodna skupština Republike Srbije / Aktivnosti / Narodna skupština / Arhiva aktivnosti / Saziv od 27. januara 2004. / Zasedanja\nTreće vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2005.godini\nPetak, 18. februar 2005.\nTreće vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Predrag Marković sazvao je, na zahtev 104 narodna poslanika, Treće vanredno zasedanje Narodne skupštine u 2005. godini za petak, 18. februar u 10,00 časova.\nDrugo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2005.godini\nČetvrtak, 20. januar 2005.\nDrugo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini\nDrugo vanredno zasedanje Narodne skupštine u 2005. godini sazvano je za 20. januar sa početkom u 11,00 časova, na zahtev grupe od 222 narodna poslanika.\nPrvo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2005.godini\nUtorak, 18. januar 2005.\nPrvo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini\nPredsednik Narodne skupštine Predrag Marković sazvao je, na zahtev 94 narodna poslanika, Prvo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini za 18. januar u 10,00 časova.\nDrugo redovno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini\nUtorak, 21. decembar 2004.\nOsma sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini\nZa Osmu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, koju je predsednik Narodne skupštine Predrag Marković sazvao za ponedeljak, 13. decembra, a čiji je početak odložen za utorak, 21. decembar, Narodna skupština je usvojila sledeći dnevni red:1. Predlog zakona o izboru poslanika Skupštine Srbije i Crne Gore, koji je podnela Vlada Republike Srbije,2. Predlog zakona o preuzimanju nadležnosti vojnih sudova, vojnih tužilaštava i vojnog pravobranilaštva, koji jne podnela Vlada Republike Srbije,3. Izbor člana Republičkog odbora za rešavanje o sukobu interesa sa Liste koju je podnela Srpska akademija nauka i umetnosti,4. Prestanak funkcije i izbor nosilaca pravosudnih funkcija,5. Predlog odluke o izboru Poverenika za informacije od javnog značaja, koji je podneo Odbor za kulturu i informisanje Narodne skupštine Republike Srbije,6. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podneo narodni poslanik Veroljub Stevanović, predsednik Poslaničke grupe Srpski pokret obnove-Nova Srbija,7. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podneo narodni poslanik Tomisloav Nikolić, predsednik Poslaničke grupe Srpske radikalne stranke,8. Predlog odluke o izmenama i dopuni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podneo narodni poslanik Miloljub Albijanić, predsednik Poslaničke grupe G17 plus.\nUtorak, 14. decembar 2004.\nSedma sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini\nNarodna skupština Republike Srbije je, za Sedmu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2004. godini, koja je počela 14. decembra, usvojila sledeći dnevni red:1. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o pravima boraca, vojnih invalida i članova njihovih porodica, koji je podnela grupa od 13 narodnih poslanika.\nSreda, 1. decembar 2004.\nŠesta sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini\nZa Šestu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, koja je počela 1. decembra 2004. godine, Narodna skupština je usvojila sledeći dnevni red:1. Predlog zakona o reproduktivnom materijalu šumskog drveća, koji je podnela Vlada Republike Srbije,2. Predlog zakona o izmeni Zakona o izdavanju publikacija, koji je podnela Vlada Republike Srbije,3. Predlog zakona o elektronskom potpisu, koji je podnela Vlada Republike Srbije,4. Predlog zakona o državljanstvu, koji je podnela Vlada Republike Srbije,5. Predlog zakona o proceni uticaja na životnu sredinu, koji je podnela Vlada Republike Srbije,6. Predlog zakona o strateškoj proceni uticaja na životnu sredinu, koji je podnela Vlada Republike Srbije,7. Predlog zakona o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja životne sredine, koji je podnela Vlada Republike Srbije,8. Predlog zakona o zaštiti životne sredine, koji je podnela Vlada Republike Srbije,9. Predlog zakona o prestranku važenja pojedinih zakona , koji je podnela Vlada Republike Srbije,10. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podnela Vlada Republike Srbije,11. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, koji je podnela Vlada Republike Srbije,12. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, koji je podnela Vlada Republike Srbije,13. Predlog zakona o fiskalnim kasama, koji je podnela Vlada Republike Srbije,14. Predlog zakona o izmirivanju obaveza Republike Srbije prema Narodnoj banci Srbije, koji je podnela Vlada Republike Srbije,15. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podnela Vlada Republike Srbije,16. Predlog zakona o porezu na premije neživotnih osiguranja, koji je podnela Vlada Republike Srbije,17. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podnela Vlada Republike Srbije,18. Predlog zakona o raspodeli transfernih sredstava iz budžeta Republike Srbije i učešću opština, gradova i grada Beograda u porezu na zarade u 2005. godini, koji je podnela Vlada Republike Srbije,19. Predlog zakona o dopuni Zakona o Agenciji za privatizaciju, koji je podnela Vlada Republike Srbije,20. Predlog zakona o Vladi, koji je podnela Vlada Republike Srbije,21. Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i zakonitosti postupanja nadležnih državnih organa u postupku privatizacije preduzeća «Knjaz Miloš» iz Aranđelovca, koji je podnela grupa od 82 narodna poslanika poslaničke grupe Srpska radikalna stranka,22. Izbor potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije, na predlog grupe od 33 narodna poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka –Boris Tadić,23. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o organizaciji i nadležnosti organa u postupku protiv učinilaca ratnih zločina, koji je podnela Vlada Republike Srbije.\nČetvrtak, 18. novembar 2004.\nPeta sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini\nZa Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, koju je predsednik Predrag Marković sazvao za 18. novembar, Narodna skupština je usvojila sledeći dnevni red:1. Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu, sa Memorandumom o budžetu i ekonomskoj politici za 2005.godinu7 sa pšrojekcijama za 2006. i 2007. godinu i predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansiske planoveza 2005. godinu:a) Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje zaposlenih,b) Republičkog fonda za penzijsko i invalidskog osiguranja poljoprivrednika,v) Republičkog fonda za penzijsko i invalidskog osiguranja samostalnih delatnosti,g) Republičkog zavoda za zdrasvstveno osiguranje,d) Nacionalne službe za zapošljavanje2. Predlog zakona o Narodnoj sklupštini Republike Srbije Narodna skupština je počela načelni pretres o Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2005. godinu sa pratećim aktima izlaganjem ministra finansija u Vladi Republike Srbije Mlađana Dinkića.\nUtorak, 2. novembar 2004.\nČetvrta sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Predrag Marković sazvao je Četvrtu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini za utorak, 2. novembar, sa početkom u 11 časova.\nTreća sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini\nZa Treću sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini, koju je predsednik Narodne skupštine Predrag Marković sazvao za utorak, 2. novembar 2004. godine utvrđen je sledeći dnevni red: 1. Izbor jednog poslanika Skupštine Srbije i Crne GoreNarodna skupština je većinom glasova od ukupno prisutnih narodnih poslanika usvojila Listu kandidata za izbor poslanika Skupštine Srbije i Crne Gore i za poslanika u Skupštini Srbije i Crne Gore izabrala kandidata sa liste Gorana Jocića, na predlog Poslaničke grupe Srpske radikalne stranke.\nSreda, 13. oktobar 2004.\nDruga sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Predrag Marković sazvao je Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini za sredu, 13. oktobar 2004. godine, sa početkom u 15 časova.\nčetvrtak, 7. jul\n11.00 - sastanak potpredsednika Narodne skupštine Stefana Krkobabića sa delegacijom Jermenske nacionalne zajednice u Srbiji (Dom Narodne skupštine, Trg Nikole Pašića 13, biblioteka)\n12.00 - izjava za medije potpredsednika Narodne skupštine Stefana Krkobabića (Dom Narodne skupštine, Trg Nikole Pašića 13, centralni hol)\nSreda, 6. jul 2022.\nUčešće dr Vladimira Orlića, predsednika Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje EU - Srbija, na onlajn sastanku Odbora za stabilizaciju i pridruživanje EU – Srbija


Rumunski ministar zdravlja Aleksandru Rafila saopštio je da će Rumuni i drugi državljani Evropske unije koji dolaze iz zemalja van Unije morati da pokažu negativan PCR test, koji je napravljen najviše 48 sati pre ulaska u zemlju.\n-Rumuni i drugi državljani EU koji dolaze iz drugih zemalja, moraće da prilože negativan PCR test uzet najviše 48 sati pre dolaska. Oni koji nisu vakcinisani biće u karantinu 10 dana. Oni koji nisu vakcinisani, a koji dolaze iz drugih zemalja EU moraće, kao i do sada, da predoče zeleni sertifikat o vakcinaciji, oporavku od bolesti u poslednjih 180 dana ili negativan PCR test uzet najkasnije 72 sata pre dolaska. Osobe koje nisu vakcinisane ili se nisu oporavile od bolesti u poslednjih šest meseci, a stigle su iz drugih zemalja članica EU po crvenom scenariju biće u karantinu od 10 dana - kazao je ministar zdravlja.\nRafila rekao je da će Vlada preduzeti mere zaštita od korona virusa u susret predstojećim zimskim praznicima i da će nošenje maski za lice biti obavezno u prostorijama sa velikim brojem ljudi, bez obzira na broj slučajeva korona virusa.\n-Obrazac za lociranje putnika (PLF) već je usvojen u mnogim zemljama, posebno na ulazu u aerodrome, gde putnici moraju da ga popune pre putovanja, nose sa sobom na granici ili po dolasku na granicu kako bi nosilac mogao da bude lociran ukoliko postoji problem sa kontaktom, te će na taj način biti odmah lociran i kontaktiran. Popunjavanje obrasca biće sprovedeno od 20. decembra - rekao je Arafat posle sastanka koji je sazvao premijer Nikola Čuku, a kojem su prisustvovali ministri zdravlja, unutrašnjih poslova i odbrane i direktor Nacionalnog centra za nadzor i kontrolu zaraznih bolesti.


POLJOPRIVREDNICI IDU U BLOKADU GRANICE: "Izgleda da se ovo može završiti samo protestima, postoje opcije..." - Zvornicki.ba\nKao i u Republici Srpskoj, i u poljoprivrednim udruženjima u Federaciji BiH ističu da neće odustati od svojih zahtjeva, jer su u problemima do guše zbog nekontrolisanog uvoza mesa sumnjivog kvaliteta, koje dolazi u Bosnu i Hercegovinu.\nVijeće ministara BiH odbilo je da usvoji odluku o uvođenju prelevmana i carinskih stopa na uvoz svježeg i rashlađenog goveđeg i svinjskog mesa iz Evropske unije na period od dvije godine, zbog čega su poljoprivrednici najavili proteste i mogućnost blokiranja graničnih prijelaza, prenose “Nezavisne novine”.\n“Već smo na liniji sa poljoprivrednicima iz Federacije i danas ili sutra ćemo održati sastanak i donijeti određene odluke. Izgleda da se ovo može završiti samo protestima. Naš zahtjev će se vjerovatno proširiti i na smjenu Savjeta ministara BiH, koji je nenarodni, pa ćemo vidjeti. Imaju opcije blokade graničnih prelaza, blokade institucija i svakako smjena Savjeta ministara BiH”, rekao je Stojan Marinković, predsjednik Saveza udruženja poljoprivrednih proizvođača.\nPodsjećanja radi, odluka o uvođenju prelevmana i carina na svježe i rashlađeno svinjsko i goveđe meso već jednom je pala na sjednici Savjeta ministara BiH, a jedan od razloga, kako je objasnila Bisera Turković, ministrica vanjskih poslova BiH, bio je da ta odluka nije prošla propisanu proceduru po Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju.


Svi Prošli mesec Prošlih 6 meseci Prošla godina Prošle 2 godine Prošlih 5 godina\nFCA Iza scene, sezona 2 - epizoda 3: Upravljanje lancem snabdevanja\nEpizoda 3 zalazi „iza scene“ logistike, objašnjavajući od čega se sastoji FCA lanac snabdevanja i kako funkcioniše.\nFCA Iza scene: Sezona 2, epizoda 1 – Revolucija motora\nDruga sezona serijala FCA Iza scene govori o aktuelnoj velikoj transformaciji sektora mobilnosti.\nAutomobili budućnosti, koji se već razvijaju, biće još više prilagođeni potrebama klijenata, uz velika unapređenja tehnologije i efikasnosti. Tema prve epizode je srce svakog automobila: motor.\nStiže druga sezona FCA Iza scene\nFCA Iza scene – 5. epizoda: pogon na četiri točka\nU 5. epizodi našeg serijala reč je o pogonu na četiri točka: krucijalnom tehnologijom za avanture van puteva, ali i za vožnju po stazi i svakodnevno korišćenje.\nFCA Iza scene – epizoda 4: aerotunel i razvoj aerodinamike\nČetvrta epizoda daje opis aerodinamičkog vazdušnog tunela u mestu Orbasano u blizini Torina gde se testiraju sva vozila FCA, od gradskih vozila i SUV automobila, sve do komercijalnih vozila.\nFCA Iza scene - epizoda 3: Poligon za testiranje Baloko (Balocco)\nU trećoj epizodi ovog serijala posetićemo poznati poligon Baloko (Italija) kompanije FCA, koji je otvoren 24 sata dnevno i na kome se svake godine obavi 200.000 sati testiranja.\nFCA Iza scene: daleki sever i daleki jug\nMedijima je predstavljen FCA projekat Iza scene (What's behind): prvi put je prikazano šta se dešava „iza scene“ u fazama proizvodnje i razvoja FCA automobila.


Treći put zaustavljen postupak nabavke opreme za Kamenicu 2 | Autonomija\nTreći put zaustavljen postupak nabavke opreme za Kamenicu 2\nBolesnici od raka i dalje na čekanju\nPostupak javne nabavke medicinske opreme za radiološku terapiju za zdravstveni Institut “Kamenica dva” u Sremskoj Kamenici po treći put je obustavljen, saopštila je danas Uprava za kapitalna ulaganja Vojvodine.\nPostupak je obustavljen iz istih razloga kao i prethodna dva puta, odnosno zbog podnošenja Zahteva za zaštitu prava Republičkoj komisiji za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, navodi se u saopštenju za javnost.\nDodaje se da su taj zahtev podneli ponuđač „Maks tim” (Max Team) iz Beograda i Društvo protiv korupcije iz Zrenjanina, u ulozi građanskog nadzornika u postupku.\nU zavisnosti od odluke Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki po podnetom zahtevu, zavisi i dalja realizacija javne nabavke, piše u saopštenju.\nFond za kapitalna ulaganja Vojvodine je 30. juna 2014. godine objavio prvi Poziv za podnošenje ponuda i Konkursnu dokumentaciju za nabavku višeenergetskog linearnog akceleratora sa pratećom opremom za radiološku terapiju, ali je postupak obustavljen krajem avgusta, zbog podnetog zahteva.\nPostupak je nastavljen 15. decembra 2014. godine, ali ga je Uprava za kapitalna ulaganja Vojvodine, kao naslednik Fonda za kapitalna ulaganja, obustavila 16. januara, takođe na osnovu zahteva.\nUprava za kapitalna ulaganja Vojvodine je saopštila da je svrha nabavka ove opreme zdravlje bolesnika obolelih od zloćudnih vrsta raka i obezbeđivanje pravovremenosti i ravnomerne dostupnosti zračne terapije na celoj teritoriji Srbije.


HDZ poziva Savjet ministara da usvoji nacrt budžeta\n– HDZ BiH pozvao je Savjet ministara na hitno usvajanje Nacrta zakona o budžetu institucija i međunarodnih obaveza BiH za 2022. godinu.\nIz HDZ-a BiH navode da je nakon što je Ministarstvo finansija i trezora u Savjetu ministara u petak, 27. maja, uputilo Nacrt budžeta ispunjen zakonski normativ i uslovi za dalje procedure.\n“Кao i u prethodnom periodu, nastavljamo biti predvodnici politike vladavine zakona i pravne države u svim procesima koji su važni za BiH”, saopšteno je iz HDZ-a BiH.\nNacrt zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2022. godinu u iznosu 1.073.600.000 КM u petak, 27. maja, Ministarstvo finansija i trezora uputilo u proceduru usvajanja Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara.\nNacrt zakona o budžetu institucija i međunarodnih obaveza BiH za 2022. godinu će, nakon što ga usvoji Savjet ministra, biti upućen ustavnom predlagaču – Predsjedništvu BiH, koje utvrđuje prijedlog, poslije čega ga upućuje na usvajanje Predstavničkom i Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH.\nNEWER POSTRanka Mišić zna kako se poslodavci mogu dovesti u red\nOLDER POSTOdluku o neradnoj nedelji treba da donesu odbornici


Mihajlović: Razgovori o vladi krajem ove ili početkom sledeće nedelje – Nadlanu.com\nMihajlović: Razgovori o vladi krajem ove ili početkom sledeće nedelje\nObjavljeno 20. mar 2014. / 14:37:22\nNapominjući da prvo treba da se održe sastanci predsedništva i Glavnog odbora SNS, Mihajlović je rekla da još nije zakazana sednica predsedništva te stranke, ali da je to, kako je rekla, pitanje dana. Mihajlović je rekla da još nije poznat broj ministarstava i poručila da je najvažnije da nova vlada bude funkcionalna i efikasna.\n“Pokušaćemo da na svako mesto u vladi stavimo ljude koji mogu da se nose sa problemima 24 sata dnevno“, rekla je Mihajlović novinarima na otvaranju Međunarodnog sajma ekologije ECO EXPO 2014.\nBuduću vladu će odrediti samo program i u okviru tog programa će tačno biti vremenski utvrđeno do kada šta treba da se uradi, kazala je Mihajlović. To će opredeliti naše partnere, mislim i na manjine i na bilo kog drugog koalicionog partnera, navela je Mihajlović.\nOdgovarajući na novinarsko pitanje da li će DS biti koalicioni partner SNS-u, ona je istakla da o tome nije razgovarano. Upitana da li će ona i dalje biti ministar energetike ili na čelu Grada Beograda, Mihajlović je istakla da je ona dugo u energetici i da je energetika “njena ljubav”, ali i naglasila da će stranački organi o tome odlučivati.\nrazgovorsrbijavlada srbijezorana mihajlović


Mihail Sakašvili položio zakletvu za drugi uzastopni mandat šefa države\nMihail Sakašvili, reizabran na predsedničkim izborima 5. januara, položio je danas na centralnom trgu ispred zgrade parlamenta u Tbilisiju zakletvu za drugi uzastopni mandat šefa gruzijske države.\nMeđu gostima na svečanosti inauguracije u delegacijama oko 20 zemalja i brojnih medjunarodnih organizacija je šef diplomatije Rusije Sergej Lavrov, američki ministar trgovine Karlos Gutjeres, predsednici Poljske, Rumunije, Estonije, Litvanije i Letonij, šefovi diplomatije mnogih zemalja.\nNa svečanosti su bili i specijalni predstavnici NATO, Evropske unije i Ujedinjenih nacija, a na centralnom bulevaru ispred zgrade okupilo se nekoliko desetina hiljada ljudi.\nPosle inauguracije, Sakašvili je održao bilateralne sastanke sa predstavnicima stranih delegacija, među kojima i sa šefom ruske diplomatije o odnosima dve zemlje i putevima za njihovu normalizaciju.\nPosle preuzimanja dužnosti u skladu sa Ustavom, vlada će podneti ostavku a predsednik će kabinetu naložiti da vrši svoje dužnosti do formiranja novog sastava vlade. Sakašvili treba, najduže za sedam dana od ostavke vlade, da saopšti ime mandatara, koji zajedno sa njim u roku od deset dana treba odabere ministre koje treba da potvrdi parlament.\nRanije je Sakašvili najavljivao da će Lado Gurgenidze ostati na mestu premijera, ali da će biti promena u kabinetu. Ujedinjena radikalna opozicija je za danas najavila demonstracije na hipodromu u Tbilisiju i protestnu šestnju na kojima očekuje učešće do 100 hiljada pristalica, smatrajući da su rezultati izbora od 5. januara falsifikovani u korist Sakašvilija.


Bazelski komitet ublažio propise likvidnosti za banke - Klix.ba\nBazelski komitet ublažio propise likvidnosti za banke\n13.1.2013. u 18:23\nBazelski komitet za bankarski nadzor ublažio je propise o globalnoj likvidnosti, koje banke treba postepeno da počnu da uvode u primjenu počev od 2015. godine, a kojima je cilj da povećaju sposobnost banaka da prebrode finansijsku krizu.\nPomenuto međunarodno bankarsko regulatorno tijelo je na pres-konferenciji u nedjelju navelo kako je proširilo definiciju visokokvalitetne aktive koju će banke morati da drže u posjedu kako bi preživjele periode krize, prenosi agencija AFP.\nPropisi nazvani "Bazel III" su prvi put predloženi 2010. godine, ali su odtad banke i ostale finansijske institucije odlučno lobirale za to da se zahtjevi ublaže, što bi rezultiralo nižim troškovima za taj sektor.\nPrema detaljima propisa o Koeficijentu pokrića likvidnosti (LCR), osmišljenog da bi se izbjegla repriza bankarske krize iz 2008. godine i koji je Bazelska komisija u nedjelju jednoglasno usvojila, bankama se olakšava situacija time što se uvodi mnogo šira definicija minimalne aktive koju svaka banka mora da posjeduje u rezervi, što snižava troškove održavanja traženog minimuma rezervi.\n"Promjene definicije LCR-a, kojeg je tokom prethodne dvije godine osmislio i dogovorio Bazelski komitet, obuhvataju proširenje raspona aktive koja spada pod visokokvalitetni kapital", saopćio je Komitet i dodao da će novi detalji LCR-a biti u potpunosti primenjeni tek 2019. godine, umjesto prvobitno planirane 2015. godine.\n"Koeficijent pokrića likvidnosti će, kako je i planirano, biti uveden 1. januara 2015. godine, ali će minimalni zahtjev rezervi u početku biti 60 posto planiranog minimuma, što će se godišnje povećavati za po deset posto sve dok 1. januara 2019. ne dostigne 100 posto", navodi se u saopćenju.


U Šamcu, Pelagićevu i Donjem Žabaru isporučen 21 start paket - Glas Srpske\nŠAMAC - Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske danas je, u okviru IFAD projekta, isporučilo 21 start paket za proizvodnju paradajza korisnicima u opštinama Šamac, Pelagićevo i Donji Žabar, čija je ukupna vrijednosti 26.000 KM. Šamcu je isporučeno 15 start paketa, Pelagićevu pet i Donjem Žabaru jedan, pri čemu Ministarstvo finansira 50 odsto, po 10 odsto opštine, a ostalo korisnici.\nStručni savjetnik u resornom ministarstvu, odnosno Jedinici za koordinaciju poljoprivrednih projekata Slađana Berić Tovirac rekla je novinarima da se ovaj vid podrške odnosi, prije svega, na mogućnost da poljoprivredni proizvođi u prvoj ranoj proizvodnji paradajza iskoriste benefite kako bi unaprijedili, razvili i proširili ovu poljoprivrednu proizvodnju.\n"Ovo je druga komponenta koja se realizuje nakon proizvodnih paketa krastavaca, a u toku su i pripreme kada je riječ o plastenicima", navela je Tovirčeva.\nOna je pozvala sve zaineteresovane poljoprivredne proizvođače da se jave posredstvom udruženja povrtlara Šamac ili Udruženja poljoprivrednih proizvođača "Posavina" Obudovac ukoliko su zainteresovani za učešće u IFAD projektu.\n"IFAD projekat se sprovodi u svim opštinama u Srpskoj, te je na primjer u dobojskoj regiji uključeno 11 lokalnih zajednica", rekla je Tovirčeva.\nOna je podsjetila da se podrška proizvođačima ogleda i kroz stručne edukacije, studijska putovanja, certifikaciju proizvoda.\nNačelnik Odjeljenja opštine Šamac za privredu i inspekcijske poslove Predrag Nedić podsjeća da opština unazad četiri godine zaredom povećava sredstava za podsticaj u poljoprivredi, te da su ove ta sredstva planirana u visini od 130.000 KM.\n"Ovo je realizacija još jednog u nizu projekata koji sprovodi Jedinica za koordinaciju pri Ministarstvu poljoprivrede zajedno sa udruženjima i opštinom Šamac", rekao je Nedić.\nDirektor Doma zdravlja u Drvaru: Nema zaštitne opreme za pregled pacijenata\nLopare: Prekršio mjeru izolacije, smješten u karantin\nVišegrad: Poziv privrednicima da pomognu nabavku respiratora


Uhapšen mladić koji je prijetio da će u Sarajevu izvršiti masakr poput onog u školi u SAD - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nUhapšen mladić koji je prijetio da će u Sarajevu izvršiti masakr poput onog u školi u SAD\nTužilaštvo BiH predložilo je Sudu BiH pritvor za Hamzu Čardakliju (20), osumnjičenog za terorizam, potvrđeno je “Glasu Srpske”.\nMladić, koji je rođen u Brčkom, a nastanjen u Sarajevu gdje studrira, je uhapšen preksinoć u Sarajevu zbog virtuelnih prijetnji da će napraviti masakr u Sarajevu po uzoru na onaj koji se nedavno desio u školi u SAD.\nPritvor je predložen zbog opasnosti da bi boravkom na slobodi osumnjičeni mogao ponoviti krivično djelo ili dovršiti započeto, saopšteno je iz Tužilaštva BiH koje je navelo inicijale osumnjičenog.\nOsumnjičenog su uhapsili pripadnici Federalne uprave policije nakon informacija zaprimljenih od partnerskih institucija iz inostranstva, a identifikovali su ga i locirali specijalizovani istražioci za visokotehnološki kriminal, na području sarajevske opštine Novi Grad.\nTužilaštvo BiH je saopštilo da ga terete ga da je koristeći svoje znanje iz oblasti informacionih tehnologija, putem interneta, na inostranom internet serveru i portalu za razmjenu poruka, iznosio komentare o nedavnim pucnjavama i ubistvima učenika u SAD, kao i prijetnje oružanim napadom i preduzimanjem ovakvih terorističkih aktivnosti, na području Kantona Sarajevo.\nTužilaštvo BiH zajedno sa partnerskim institucijama u BiH i inostranstvu, nastavlja intenzivnu istragu o ovom slučaju.\n“Priznaćeš ti meni”: Inspektor MUP Srpske optužen za iznudu iskaza i premlaćivanje uhapšenog


Ski-centar „Brezovica” prelazi u vlasništvo kosovskih institucija. Kosovska agencija za privatizaciju formirala je društveno preduzeće „Brezovica” i sa Opštinom Štrpce izabrala novi Upravni odbor. Sve to u okviru fiskalizacije po zakonima koje su donele vlasti u Prištini. Premijer privremenih institucija u Prištini Albin Kurti potvrdio je da je „Brezovica” počela da radi. „Pozdravljamo aktiviranje društvenog preduzeća „Brezovica”, koje je već pušteno u rad, u punoj saglasnosti sa pravnim sistemom Kosova. Fiskalizacija u okviru zakona i osnivanje ove firme smatrani su kao preduslovi za otvaranje puta za investicije za ovaj veoma važan turistički centar za Kosovo sa velikim potencijalom”, naveo je Kurti tokom posete Agencije za privatizaciju. Da su Agencija za privatizaciju Kosova\n11.01.2022 u 10:28\nNOVA VAROŠ - Na Zlataru je danas počela sezona skijanja, a u funkciji je i ski lift u okviru skijališta Briježđa. Prethodnih dana sneg iz drugih delova opštine Nova Varoš dovožen je do staze na vrhu Zlatara, a sneg koji pada od juče dodatno je doprineo da staze budu spremne za skijaše. Trenutno je na stazama oko 50 centimetara utabanog snega. Cena ski pasa je 1.500 dinara za odrasle odnosno 1.200 za decu. Staza će raditi svakog dana od 10 do 15 časova.


Protest u Beogradu osmi dan zaredom - Radio Kontakt Plus\n21:54, 14.07.2020Izvor: N1\nNajviše građana okupljeno je oko lidera pokreta "Dosta je bilo" Saše Radulovića, koji iznosi svoje predloge kako je moguće realizovati fer i poštene izbore, kada bi se oni održani 21. juna oborili.\nDruga grupa građana stoji tik uz stepenište ispred Narodne skupštine i uglavnom je reč o građanima kojima je u fokusu kosovsko pitanje i očuvanje svetinja, dok treća grupa građana sedi na žardinjerama na sredini ulice.\nZa vreme protesta saobraćaj je zatvoren u oba smera i prema Trgu Nikole Pašića, ali i prema Bulevaru kralja Aleksandra.\nSaobraćaj normalno funkcioniše ulicama Kneza Miloša i Takovskom.\nKao i prethodnih večeri zgradu Narodne skupštine obezbeđuju pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova. Međutim, večeras u znatno manjem broju.\nIza Skupštine u Kosovskoj ulici, nalazi se njih pedesetak i u društvu su nekoliko pripadnika MUP-a u civilu.\nNekoliko desetina Nišlija u protestnoj šetnji\nDemonstranti su i večeras prošetali centralnim niškim ulicama, iako ih je još manje nego u ponedeljak uveče. Osim saobraćajne policije, drugi organi reda nisu uočeni.\nI ove večeri je izgledalo kao da skupa neće biti, ali se sat vremena posle zakazanog termina u šetnju ipak krenulo.\nU povorci je bilo nekoliko desetina građana, koji su se kretali od Skupštine grada, preko dva najveća gradska trga do zgrade Suda, gde su se zadržali neko vreme.\nKako javlja reporter N1 iz Niša, demonstranti se polako razilaze, a prethodno su upalili sveće ispred ulaza u palatu pravde u Nišu.\nProtest je održan i u Čačku, gde su okupljeni od gradskih vlasti zatražili odgovor na pitanje ko je odgovoran za smrt braće Đokić iz tog grada, koji su u roku od 10 dana preminili od posledica korona virusa.\nPonovo protest u Novom Pazaru, građani najavili okupljanja svakog dana u 17h\nPriština: Protest ugostitelja zbog pooštravanja mera protiv pandemije


Fudbal i Evropa: Počinje Liga šampiona, staro društvo se okuplja - Gvardiola, Klop i Tuhel ciljaju trofej : Južne vesti\nFudbal i Evropa: Počinje Liga šampiona, staro društvo se okuplja - Gvardiola, Klop i Tuhel ciljaju trofej\n16:55, 14. 9. 2021.\nPariz na nogama - Mesi poručio: Jedva čekam da zakoračim na Park prinčeva\nVeliki plus za tim Olea Gunara Solskjera je što u napadu ima moćno oružje - Kristijana Ronalda.\nPortugalac je u karijeri osvojio pet trofeja Lige šampiona - prvo sa Junajtedom 2008, a onda još četiri sa madridskim Realom.\nRonaldo potpisao, pa poručio navijačima: „Mančester Junajted uvek u srcu, čeka nas sezona uspeha"\nPored novajlija, trener Maurisio Poketino može da računa na proverene snage - Nejmara, Kilijana Mbapea, Anhela di Mariju i Marka Veratija.\nŠpanski šampion je ove sezone u teoriji jači nego prošle - iz Barselone se vratio francuski reprezentativac Antoan Grizman, a stigla su i dvojica Južnoamerikanaca, Rodrigo de Pol i Mateus Kunja.\nKao i u prošlosti, rešenje za Bajern iz Minhena bilo je da „opljačka" najvećeg konkurenta.\nBorusija Dortmund je ostala bez Džejdona Sanča koji je otišao u Mančester Junajted, ali je zadržao napadača Erlinga Halanda, a čini se da je jedno od prva dva mesta u grupi C - u kojoj su portugalski prvak Sporting iz Lisabona, holandski šampion Ajaks i turski Bešiktaš - dostižno.\nEkipa selektora Roberta Manćinija vezala je 37 utakmica bez poraza - to je najduži niz u reprezentativnom fudbalu.\nVideo - nekada se Liga šampiona igrala i na splitskom Poljudu


Ono u šta smo gotovo apsolutno sigurni, jeste da ne postoji osoba koja nema svoj lični doživljaj optimizma ili svoj lični doživljaj pesimizma i koja samim tim ne bi mogla bar da pokuša da definiše značenje optimizma ili značenje pesimizma.\nMeđutim, bez obzira na koji konkretno način vi lično doživljavate optimizam ili pesimizam i bez obzira na koji način bi ste na osnovu takvog doživljaja mogli da definišete značenje optimizma ili značenje pesimizma, treba da znate da postoje stručno oblikovana definicija ova dva pojma.\nUkoliko želite da saznate šta zapravo predstavlja optimizam, a šta zapravo predstavlja pesimizam, predlažemo vam da nastavite sa čitanjem ovog interesantnog i pre svega korisnog teksta.\nTermin „optimizam“, potiče od izraza latinskog porekla koji glasi „optimum“, a koji ukoliko se prevede na naš jezik znači „najbolje“.\nShodno toj činjenici, iz stručnog ugla posmatrano, optimizam se definiše kao sklonost ka očekivanju najboljeg mogućeg rezultata, to jest najboljeg mogućeg ishoda nekog određenog događaja ili neke određene situacije.\nLjudi koji imaju tu sreću da za sebe mogu reći da su optimisti imaju tu privilegiju da uvek imaju vedar i pozitivan pogled na život i na doslovno sve okolnosti, situacije i događaje koje život sa sobom nosi.\nČak i kada su izloženi problemima i kada su suočeni sa bilo kojom vrstom životnih neprilika, optimistima jednostavno polazi za rukom da u sebi sačuvaju nadu da će se sve završiti kako treba ili bar najbolje što je moguće.\nOno što je po mišljenju mnogih zapanjujuće, a što su pokazala određena istraživanja, jeste da ljudi koji su optimisti, ma u koliko teškim situacijama i okolnostima da se nađu iz takvih situacija i okolnosti na kraju zaista u većini slučajeva uspevaju da „isplivaju“ kao pobednici.\nNa takvu činjenicu, nadovezuje se pretpostavka da pozitivan pristup životu i sposobnost očuvanja nade (to su dakle osobine koje su ispoljene kod optimista) pomažu optimistima da u različitim okolnostima i u različitim situacijama jednostavno prepoznaju način da iz takvih okolnosti i iz takvih situacija „izvuku“ najbolje i najviše i da ih prebrode sa što manje posledica ili gubitaka bilo koje vrste.\nČak i onda kada je neminovno da će se suočiti i da se jednostavno moraju suočiti sa određenom formom gubitka ili poraza, ljudi koji su optimisti takav gubitak ili takav poraz uspevaju da objasne sebi na način zahvaljujući kojem im je najlakše da takav gubitak ili takav poraz prihvate.\nOsobina koja je takođe svojstvena ljudima koji su optimisti, jeste to da proživljeni i doživljeni porazi i gubici najčešće ne mogu da ih uplaše i da ih navedu na to da sa manje vedrine posmatraju život.\nZbog osobina koje poseduju, ljudi koji su optimisti se u društvu najčešće smatraju nosiocima i prenosiocima pozitivne energije i baš zbog toga, takvi ljudi su u većini slučajeva omiljeni u društvu.\nSamo najteži životni porazi i najteži gubici koje život na žalost može da donese, ljude koji su optimisti eventualno može da „poljulja“ i da ih navede na to da sa manje vedrine posmatraju život.\nIpak, čak i tada, optimisti se neretko nakon izvesnog vremena koje im je bilo potrebno kako bi prihvatili najteže životne poraze ili najteže životne gubitke, ponovo vraćaju svojim prvobitnim ubeđenjima i ponovo uspevaju da od razvoja životnih okolnosti očekuju ono najbolje, tačnije ono što je najbolje moguće.\nNešto oko čega stručnjaci i dalje vode međusobnu polemiku, a što je takođe vezano za optimizam, jeste pitanje, tačnije dilema o tome da li se optimizam nasleđuje ili se pak stiče, odnosno izgrađuje tokom života, kao karakterna osobina.\nNaime, jedan procenat stručnjaka koji su se vrlo predano i detaljno posvetili tumačenju optimizma, veruje da se optimizam kao način pogleda na život može naslediti i da se u ogromnoj većini slučajeva nasleđuje od najbližih krvnih srodnika, to jest od roditelja.\nStručnjaci koji su zagovornici takve teorije, na osnovu rezultata istraživanja koja su sproveli, zaključili su da su optimisti u svom porodičnom okruženju veoma često okruženi ljudima koji su takođe optimisti, tačnije da deca ili mladi koji su optimisti, veoma često imaju roditelje optimiste.\nPomenutu i po mišljenju jednog procenta stručnjaka logično objašnjenu teoriju koja „dokazuje“ da je se optimizam nasleđuje od roditelja, onaj drugi procenat stručnjaka objašnjava kroz nešto drugačiju teoriju koja glasi da se optimizam ipak stiče, tačnije da se izgrađuje pod uticajem najužeg okruženja, kao jedna od karakternih osobina.\nKoja od navedene dve teorije je tačna, najverovatnije nikada pouzdano i precizno neće biti dokazano, ali ono što je sigurno, jeste da je optimizam svakako osobina koja je privilegija i na koju svaka osoba koja je poseduje treba da bude ponosna.\nDa je tako, pokazuju i statistički podaci koji su proistekli iz rezultata određenih medicinskih istraživanja koja su dokazala da ljudi koji su po načinu na koji posmatraju život optimisti, najčešće imaju bolje zdravlje i žive duže od ljudi koji su po načinu na koji posmatraju život pesimisti.\nTako nešto, objašnjava se činjenicom da ljudi koji su optimisti ređe trpe izloženost stresu nego ljudi koji su pesimisti.\nS obzirom da je stres jedan od glavnih „okidača“ i uzročnika nastanka i razvoja najrazličitijih oblika oboljenja, ljudi koji sebe uspevaju što više da sačuvaju od stresa, dakle optimisti, uspevaju da ostanu zdraviji, a samim tim i da žive duže nego pesimisti.\nIz stručnog ugla posmatrano, pesimizam se može definisati i objasniti kao „mračno“ i negativno shvatanje i posmatranje života i svih onih okolnosti, situacija i događaja koje život sa sobom nosi.\nSrazmerno načinu na koji se pesimizam stručno može definisati i objasniti, za njega se u stručnoj literaturi, kao i u rečniku stručnjaka vezuje sinonim „negativizam“.\nDakle, ljudi koji su pesimisti, od života i od okolnosti, od situacija i od događaja koje život nosi, uvek očekuju najgore.\nShodno tome, ljudi koji su pesimisti izuzetno su skloni razvijanju i nesvesnom, a donekle i svesnom gajenju brojnih drugih negativnih sklonosti i emocija kao što je sklonost ka brzom i lakom predavanju očaju, kao što je osećaj straha, kao što je odsustvo nade i slično.\nLjudi kod kojih je pesimistički način posmatranja života duboko ukorenjen, neretko vremenom počinju da proživljavaju i da ispoljavaju depresivno razmišljanje ili ponašanje, a neretko i „upadaju“ u stanja duboke anksioznosti.\nČak i u situacijama ili pri okolnostima koje same po sebi nisu toliko „crne“ niti toliko „strašne“, pesimisti uspevaju da prepoznaju i da očekuju samo najgore.\nZbog načinana koji razmišljaju i na koji se ponašaju, pesimisti se u svom okruženju veoma često smatraju ljudima koji poseduju i koji prenose negativnu energiju i zbog toga, njima uglavnom ne polazi za rukom da lako i bez muke izgrade nova prijateljstva.\nMeđutim, pesimistima to neretko ni najmanje ne smeta jer oni po prirodi veoma često nisu druželjubivi niti su poverljivi prema ljudima koje upoznaju.\nNaime, baš kao što od života i od okolnosti, od situacija i od događaja koje život nosi očekuju najgore, pesimisti veoma često i od ljudi koje upoznaju očekuju upravo najgore.\nKonkretnije, pesimisti veoma često veruju da se ljudi sa njima druže jer od njih imaju bilo kakav oblik koristi ili zato što imaju nameru da ih na bilo koji način iskoriste i samim tim povrede.\nZbog takvih stavova, pesimisti veoma retko i teško ukazuju poverenje ljudima koje upoznaju i veoma retko i teško žele da se potrude oko ostvarivanja bliskog kontakta sa ljudima.\nSvojim negativnim pogledom na život, na okolnosti, na situacije i na događaje koje život nosi, ali i na ljude, pesimisti veoma često podsvesno u svoj život „privlače“ nagativne stvari i negativan razvoj okolnosti, situacija ili događaja.\nKao i kada je u pitanju optimizam, stručnjaci su podeljeni po pitanju mišljenja o tome da li je pesimizam kao način posmatranja i doživljavanja života nasledan od roditelja ili se pak tokom života stiče i razvija kao jedna od karakternih osobina.\nOno što se zna, jesu da su deca pesimista veoma često i sama pesimisti. Da li je to tako iz razloga što se pesimizam nasleđuje ili iz razloga što deca pesimista odrastaju slušajući pesimističke stavove o životu, pa i sama postaju pesimisti, ne može se sa sigurnošću tvrditi, ali ono što se može tvrditi i što je dokazano, jeste da ukoliko u sebi prepoznaju želju za tim i ukoliko se potrude, pesimisti mogu preobraziti svoj pogled na život i vremenom mogu postati optimisti.\nNaime, svesnim odbacivanjem negativnih misli i negativnih pogleda na život i svesnim i upornim nastojanjem da takve misli i takve poglede na život zamene pozitivnim mislima i pozitivnim pogledima na život, pesimisti vremenom mogu „uvežbati“ pozitivniji način razmišljanja i uz ulaganje truda i strpljenja mogu čak postati optimisti.


Najavljeno je utopljavanje objekata JU “Terapijska zajednica Kampus” KS u Rakovici, policijskih stanica Ilijaš, Trnovo, Vogošća i Hadžići, ambulanti Srednje i Mrakovo doma zdravlja Ilijaš, ambulante Tarčin-doma zdravlja Hadžići, Muzeja Sarajeva, Svrzine kuće, KJU “Gerontološki centar”, Bosanskog kulturnog centra, Sarajevskog ratnog teatra, osnovnih škola “Porodice ef. Ramić” i “Podlugovi” u Vogošći i Ilijašu, te vrtića “Leptirić” JU “Djeca Sarajeva”.\nPo riječima ministra Filipovića, mjere povećanja energijske efikasnosti u javnom sektoru imat će i druge benefite, kao što su smanjenje emisija štetnih gasova, održivi razvoj i kreiranje novih ”zelenih” i drugih radnih mjesta itd.\n“Ministarstvo je također u pregovorima i za realizaciju projekata utopljavanja individualnih stambenih objekata koji su u vlasništvu osoba u stanju socijalne potrebe “, naveo je ministar.\nRadovi najavljeni u okviru danas potpisanog sporazuma izvodit će se u okviru projekta “Zeleni ekonomski razvoj”. Za njegovu implementaciju Vlada Švedske je od 2014. godine uložila 11 miliona EURA, istakla je ovom prilkom šefica Švedske razvojne agencije Marie Bergström. Najavila je da je u planu izdvajanje dodatnih sredstva za zemlje istočne Evrope i zapadni Balkan.\n> Počinje projekat energijske sanacije 24 javne ustanove u Kantonu Sarajevo\n> Evidencija imovine Kantona Sarajevo će biti javno dostupna\n> Zbog poskupljenja plina doći će do povećanja cijena usluga i proizvoda\n> Milion KM za uklanjanje arhitektonskih barijera za nepokretne osobe


Počinje izgradnja kanalizacionog sistema na Petlovcu\ndanas.rs (R. Popović) 13. октобар 2014. године Екологија Друштво Коментари\nUskoro radovi na izgradnji kanalizacionog sistema Petlovac i crpne stanice na Branoševcu. Investicija vredna 26 miliona dinara.\n- Opština je preko Direkcije za izgradnju kandidovala projekat uključenja Petlovca u centralni kanalizacioni sistem Nove Varoši i izgradnje crpne stanice Branoševac, uz prateći gravitacioni i potisni cevovod, pre svega zbog njegovog značaja. Ovo je jedan od prioritetnijih programa iz dva razloga - Petlovac je jedino naselje koje nema kanalizaciju, a pošto je lokalna samouprava lokaciju dela Branoševca odredila kao buduću poslovnu zonu, nužno je bilo rešavanje problema otpadnih voda sa ovog područja i njihovo „prepumpavanje“ u sistem gradskog kolektora, kaže Miroljub Šaponjić, direktor opštinske Direkcije za izgradnju i građevinsko zemljište. On ističe da će lokalna samouprava u projekat uložiti skoro tri miliona dinara, uz stručni nadzor inženjera ovog javnog preduzeća. Na istom javnom pozivu, naša Opština je, inače, kandidovala i projekat izgradnje puta Bukovik-Javor, ali on nije dobio „zeleno svetlo“ i finansijsku podršku države.\n- Vlada Republike Srbije je ovaj program pokrenula sa ciljem stvaranja povoljnih uslova za privlačenje investicija i otvaranje novih radnih mesta u lokalnim samoupravama, što je prioritet u radu i ovdašnje gradske uprave i lokalne vlasti, ističe Dimitrije Paunović, predsednik opštine Nova Varoš.


Rusija Americi: Živite u paralelnoj realnosti - Sputnjik Srbija\n04:22 05 Decembar 2020\n08:00 26.07.2018 (osveženo 11:24 26.07.2018) Preuzmite kraći link\nRuska ambasada u SAD saopštila je da „Krimska deklaracija“, koju je objavio Stejt department i u kojoj se navodi da SAD ne priznaju da je Krim deo Rusije, ne predstavlja ništa novo, budući da Amerika na svaka tri meseca po tom pitanju nešto objavljuje.\nVašington objavio Krimsku deklaraciju\n„Ništa novo nismo čuli, samo smo se uverili da naši partneri žive u paralelnoj realnosti. Pokušavaju da manipulišu međunarodnim dokumentima u kojima se navodi da svaki narod ima pravo na samoopredeljenje, što se i jeste osnova povratka Krima u sastav Ruske Federacije 2014. godine“, navodi se.\nAmbasada podseća i da uprkos mitovima o navodnoj agresiji i okupaciji Krima, poluostrvo svake godine poseti preko pola miliona turista, kao i nekoliko stotine hiljada Ukrajinaca, a u goste dolaze i brojni američki muzičari i sportisti.\nKako je prethodno izjavio američki državni sekretar Majk Pompeo, SAD su ovim dokumentom potvrdili da je njihova politika da odbijaju da priznaju suverenitet Kremlja nad teritorijom koja je zauzeta silom u suprotnosti sa međunarodnim pravom.\nOsim toga, u dokumentu se navodi da SAD pozivaju Rusiju da „poštuje principe koje je dugo vremena iznosila i prekine okupaciju Krima“.\nKrimska deklaracija, reakcija


Dobra realizacija budžeta | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Ekonomija > Dobra realizacija budžeta\nProjektovan budžet za proteklu godinu realizovan je, kada je reč o ukupnim prihodima i primanjima sa 80,40 procenata – ili u brojkama u opštinski budžet se slilo 1,577.392.321 dinar.\nBez prenetih neutrošenih sredstava taj procenat je nešto preko 83 odsto, dok su ukupni rashodi i izdaci dostigli 75,85 procenata projektovanih u odluci o budžetu za rumsku opštinu. Ovo su neki od osnovnih pokazatelja koje je članovima Opštinskog veća na sednici održanoj 14. februara, u okviru izveštaja o ostvarenju budžeta za 2016. godinu, prezentovala Biljana Damljanović, šefica Odeljenja za finansije, privredu i poljoprivredu.\nPorezi na imovinu na drugom mestu\n– U strukturi ostvarenih sredstava najveće učešće imaju prihodi od poreza na dohodak, dobit i kapitalne dobitke sa gotovo 41,6 odsto, potom prihodi od poreza na imovinu sa 17,8 procenata i transferna sredstva sa drugih nivoa vlasti sa 17,47 odsto – rekla je Biljana Damljanović.\nZanimljivo je ukazati na podatak da je do sada, po stepenu ostvarenja, prihod od naplate poreza na imovinu uvek bio treći iza transfernih sredstava, a sada su ta dva izvora zamenila mesto.\nPredsednik rumske opštine Slađan Mančić je ukazao da je ovakvo izvršenje budžeta dobro, ali da bi bilo još bolje da se realizovala i planirana uplata od strane Vlade Srbije u iznosu od 100 miliona dinara za izgradnju prečistača.\n– Ovaj ugovor uskoro potpisujemo, tako da će nam ta sredstva doći u ovoj godini. Drugi razlog su manja sredstva od planiranih kod prodaje nekretnina. Da se to uradilo imali bi oko 160 miliona dinara više u budžetu i još veći procenat realizacije – kaže Mančić. On je dodao da i dalje uvek ima dosta sredstava na opštinskom računu.\nS obzirom na to da su nedavno potpisani ugovori za studentske stipendije, na ovoj sednici su prihvaćene i dve izmene vezane za odluku o dodeli stipendija najuspešnijim sportistima.\nPo prvoj izmeni visina se usklađuje sa studentskim, dakle reč je o 8.400 dinara koje stipendista dobija devet meseci, a druga izmena se odnosi na mogućnost da stipendiju dobije sportista iz rumske opštine, ali koji trenira u drugoj sredini, ako takvog kluba nema u rumskoj opštini. Reč je o deset stipendija, a izuzetno, predsednik Opštine, na obrazložen predlog Komisije može dodeliti dodatnih pet stipendija uspešnim sportistima iz kategorije olimpijskog ekipnog sporta.\nNa ovoj sednici su prenesena prava svojine na starijem kombi vozilu JP „Komunalac“, ali i za novo putničko vozilo „Škoda Rapid“ u vrednosti oko 1,4 miliona dinara i na pet računara, sedam štampača, pet monitora, dva skenera i šest čitača kartica na Policijsku stanicu Ruma.\nVozilo i kompjuterska oprema su kupljena od namenskih sredstava od naplaćenih novčanih kazni izrečenih u saobraćaju.\nTakođe, data je saglasnost na odluku Nadzornog odbora JP „Komunalac“ za kupovinu na lizing kamiona autosmećara čija je zapremina 24 kubna metra, a vrednost 24 miliona dinara.\nPo obrazloženju Željka Došena, pomoćnika direktora za tehnička pitanja, postojeći autosmećar od 16 kubnih metara nije dovoljan.\n– Kako mi odvozimo smeće i iz seoskih MZ, pa se sada iznošenje smeća mora obavljati u više tura, takav postupak iziskuje veće troškove transporta. Takođe, i produžava proces rada, tako da će nam se novi autosmećar brzo isplatiti – pojasnio je Došen.\nVećnici su dali saglasnost i na izmene Statuta Kulturnog centra u kojem se jedna odredba tiče i novog naziva. Po usvajanju na SO Ruma pun naziv ove ustanove kulture biće Kulturni centar Brana Crnčević.\nSredstva za rad udruženja i projekte iz kulture\nNa ovoj sednici doneta je i odluka o dodeli sredstava iz opštinskog budžeta za projekte u oblasti sporta – ali se ova tiče korišćenja sale, odnosno plaćanja termina za treniranje. Podsetimo, na prošloj sednici za finansiranje projekata klubova u oblasti sporta je izdvojeno 23,5 miliona dinara, a za korišćenje sale na ovoj sednici dodatnih 6,2 miliona dinara.\nZa rad udruženja za tekuću godinu planirano je 8,5 miliona dinara, a Komisija za dodelu sredstava je raspodelila 8,2 miliona dinara.\nPo rečima Sandre Popović, predsednice ove Komisije, na konkurs se javilo 68 udruženja, a sredstva je dobilo 56 udruženja . Uslov je, između ostalog, bilo da je udruženje registrovano najmanje dve godine u APR – u, na teritoriji rumske opštine.\nZa sredstva, reč je o 7,5 miliona dinara, kojima se finansiraju projekti od značaja za rumsku opštinu u kulturi prijavilo se 38 aplikanata, a za 28 su sredstva odobrena. Po obrazloženju Stevana Kovačevića, predsednika Komisije, raspodeljeno je 7.245.600 dinara, dok je ostatak u rezervi, za potrebe koje se iskažu tokom ove godine.\n– Za projekte u ove dve oblasti lokalna samouprava je obezbedila 16 miliona dinara. Iznos sredstava za kulturu je za oko deset odsto viši u odnosu na prethodnu godinu. Sredstva koja smo odobrili pokrivaju različite kulturne delatnosti. Zastupljene su mnoge umetnosti poput slikarstva, književnosti, pozorišta i filmskog stvaralaštva. Obezbedili smo sredstva za one tradicionalne manifestacije koje se održavaju u našoj opštini, ali i za funkcionisanje kulturno umetničkih društava – obrazložio je Stevan Kovačević.\nUsvojen LAP zapošljavanja\nČlanovi Opštinskog veća su usvojili i Lokalni akcioni plan zapošljavanja u rumskoj opštini za tekuću godinu. Osnovni ciljevi aktivne politike zapošljavanja su poboljšanje uslova na tržištu rada i usklađivanje ponude i tražnje, ulaganje u ljudski kapital i unapređenje kvaliteta radne snage, podsticanje zapošljavanja i socijalne inkluzije teže zapošljivih lica.\nLokalna samouprava će u ovoj godini finansirati javne radove i stručnu praksu, a za tu namenu iz budžeta je izdvojeno ukupno 15 miliona dinara – po 7,5 miliona za svaku od mera.\n– Beležimo znatan pad stope nezaposlenosti. U protekle dve godine broj nezaposlenih sa evidencije umanjen je za skoro 2.000 lica. Trenutno je oko 5.000 ljudi na evidenciji, a s obzirom na to da se ove godine otvara nepalska fabrika nudli i da „Hačinson“ otvara drugi proizvodni pogon, očekujemo novo smanjenje broja nezaposlenih. U okviru LAPZ-a sprovešćemo dve mere sa kojima ćemo pomoći mladim ljudima da steknu iskustva (stručna praksa) i licima iz kategorija koje se teže zapošljavaju omogućiti da do posla dođu kroz realizaciju programa javnih radova – kaže Slađan Mančić.\nObrazlažući ovaj plan, Biljana Damljanović je ukazala da je među nezaposlenima više žena, da je mladih do 29 godina 21,2 odsto u broju nezaposlenih. Na evidenciji je i 150 osoba sa invaliditetom, među njima 66 su sposobni i spremni da rade. U teže zapošljive, pored osoba sa invaliditetom je i 218 Roma, a poseban problem je što je čak njih 197 sa prvim stepenom stručne spreme.


Pored njih, ovim novim patentom gubi i država jer su i njoj dužni za poreze: samo 10 najvećih kupaca nesolventnih firmi radnicima i državi duguju čak 6,4 milijarde dinara. Međutim, država izgleda ne mari za to, jer ne čini gotovo ništa da spreči dalje širenje razrađene šeme zbog koje ljudi zaposleni u ovakvim kompanijama ostaju na ulici.\nTo je zadesilo i radnicu "Nutty Cupcakes" d.o.o. D. T., koja je od 2014. godine bila zaposlena u ovoj firmi, tada u vlasništvu Uroša Rajića iz Nove Pazove. Ona u oktobru 2016. godine odlazi na trudničko bolovanje, a februara 2017. godine i na porodiljsko. Mesec dana nakon njenog porođaja, firma se prodaje izvesnom Milošu Jovanoviću, o čemu je u maju obaveštava bivši poslodavac i upućuje na njega radi isplate porodiljskog odsustva. Do njega ne uspeva da dođe jer na telefon koji je dobila niko se ne javlja, a na adresi gde je prijavljena, (Durmitorska 3) ni traga ni glasa ni od firme ni od novog poslodavca.\nProverom u APR vidi da on više i nije vlasnik "Nutty Cupcakes" već Nenad Stanimirov, jedan od desetoro ljudi koji su razradili ovaj biznis, pa je direktor i vlasnik blizu 450 nesolventnih firmi. Sve one su prijavljene u stambenim zgradama u Rakovici, Susedgradska 21, ili na Banovom brdu, Jasenova 11. U ovoj poslednjoj je sedište čak 400 kompanija, bez ikakvih obeležja, pa važi za poreski raj u Srbiji. Za ljude koji su ovakvom transakcijom ostali bez svojih prihoda one su pakao jer u njima nema ni Stanimirova ni njegovih 450 firmi. Zato i ne mogu poverioci da naplate potraživanja od 1,2 milijarde dinara, među kojima su trudnice i porodilje, ali i Poreska uprava.\nNe može ni porodilja D. T. iz Beograda, koja već dve godine obija pragove svih institucija.\n- Iako je ovo jedna vrsta privrednog kriminala, izgleda da niko nije nadležan. Ako državu ne interesuju njene pare, mene interesuju moje i kako da do njih dođem jer smo porodica i ja zbog ovakvih prevara dovedeni na rub egzistencije. Zbog ovoga trpe na stotine trudnica i porodilja koje su ugrožene jer država ne može da uđe u trag nekolicini prevaranata koji su se od ovoga obogatili. Nema vrata na koja nisam zakucala da bih došla do svog novca. Sva su ostala zatvorena jer iako je gradska uprava donela rešenje, nije našla način da mi direktno uplati na račun sve zaostale zarade iz porodiljskog jer zakon nalaže da poslodavac mora lično da dostavi potvrdu o stečaju ili blokadi na osnovu koje bi oni mogli da isplate direktno meni zaradu po rešenju - navodi D. T. Ona dodaje da se zbog toga žalila Ministarstvu rada.\n- Oni su poslali nadležnu inspekciju na teren, ali na adresi koja je navedena u APR nikog nisu našli, pa su žalbu odbacili. Nakon toga sam se obratila zaštitniku građana koji je ukazao na povredu mojih svih prava, u okviru zakona, deklaracija i konvencija. To uputstvo sam dostavila Gradskoj upravi, koja mi opet kaže da bez poslodavca i dostavljene dokumentacije da je u blokadi i bez sredstava sa započne isplatu koja bi mu se refundirala, nisu u mogućnosti da mi isplate zarade direktno na račun. Ono što je najgore, ja do svojih para izgleda neću moći da dođem jer iako je reč o očiglednoj prevari, biznis oko prenosa ovakvih firmi nije nezakonit - navodi D. T.\nTo donekle jeste tačno jer po Zakonu o privrednim društvima za dugovanje društva sa ograničenom odgovornošću ne odgovara fizičko lice, vlasnik ili direktor, već pravno, odnosno samo preduzeće. Pošto vlasnik "ustupa" firmu koja je u dugovima drugom čoveku, a to radi nakon što je prethodno izvukao svu imovinu, kupcu pokloni dug, pa poverioci nemaju od čega da naplate svoja potraživanja. Međutim, nadležni organi bi morali da se pozabave načinom time što najveći firmoposednici tu uslugu naplaćuju, i to u kešu, iako se prenos obavlja bez naknade.\nFormiran predmet u Višem tužilaštvu\n"Blic" je pokušao da dođe do Nenada Stanimirova, ali na telefon koji je registrovan u APR niko se ne javlja. Pokušali smo i od nadležnih državnih institucija da dobijemo odgovor da li su upoznate sa ovim "biznisom", ali smo naišli na zid čutanja. Nezvanično su nam iz MUP-a rekli da su u toku predistražne radnje oko nekih ljudi koji se bave ovim poslom i da je i Više javno tužilaštvo formiralo neke predmete. Na naša pitanja upućena ovoj instituciji odgovore ipak nismo dobili, pa ne znamo da li je to tačno.


Penzioneri popunjavaju rupe na tržištu rada - Politika | poslovi.rs\nNedostatak radne snage problem je s kojim se Srbija uveliko suočava. Za nekoliko godina, ukoliko se nešto ne preduzme, moglo bi da se dogodi da najobičnije poslove neće imati ko da radi. U okruženju ni Hrvatska, Slovenija i Mađarska nisu ostale imune na ovaj problem.\nU Mađarskoj je tamošnji Institut za ekonomska istraživanja nedavno sproveo analizu koja je pokazala da bi petina njihovih penzionera, što je oko pola miliona ljudi, bila spremna da se ponovo zaposli.\nIstraživanje je rađeno da bi se procenilo u kojoj meri nedavne mere vlade, za ohrabrivanje penzionera da se vrate na tržište rada, mogu da pomognu ublažavanju nedostatka radne snage. U toj zemlji inače ima oko 2,5 miliona penzionera od kojih je oko dva miliona u starosnoj penziji. Oni bi teoretski mogli da povećaju raspoloživu radnu snagu za nekoliko stotina hiljada, pogotovo ako im poslodavci ponude fleksibilne uslove rada.\nVladine mere za privlačenje penzionera za 2019. predviđaju da zapošljavanje penzionisanih Mađara bude oslobođeno poreza, izuzev poreza na dohodak građana.


Ministar Kurić ugostio sportistkinju godine džudistkinju Larisu Cerić | Vlada Kantona Sarajevo\nMinistar Kurić ugostio sportistkinju godine džudistkinju Larisu Cerić\nMinistar kulture i sporta Kantona Sarajevo Mirvad Kurić ugostio je danas bosanskohercegovačku džudistkinju Larisu Cerić, sportistkinju godine, prema ocjeni Olimpijskog komiteta, Nezavisnih novina i njenog trenera Branislava Crnogorca.\nOvom prilikom ministar Kurić je našoj uspješnoj sportašici čestitao na cjelokupnom uspjehu u ovoj godini, drugom mjestu na Svjetskom prvenstvu, trećem mjestu na Evropskom prvenstvu i zlatnoj medalji na Grand Prix Zagreb 2017.\n“Izuzetno smo ponosni na uspjehe mladih sportaša Bosne i Hercegovine. Zato će Ministarstvo kulture i sporta Kantona Sarajevo dodijeliti džudistkinji Larisi Cerić novčanu nagradu za uspjeh i vrhunske rezultate u ovoj godini. Nastavit ćemo pružati podršku našim najboljim sportskim ambasadorima, te raditi na poboljšanju infrastrukture kako bi obezbijedili što bolje uslove za njihove pripreme”, naglasio je ministar Kurić.\nTrener Crnogorac ovim povodom je rekao da je džudo u Bosni i Hercegovini najtrofejniji olimpijski sport i to zahvaljujući Ministarstvu kulture i sporta KS, a naročito zalaganju ministra Mirvada Kurića.\n"Iz dubine srca zahvaljujem Ministarstvu kulture i sporta, a posebno ministru Kuriću koji od početka svog mandata podržava moj rad", naglasila je Larisa Cerić.


Kina: Zabranjen rad novinarima tri američka lista : Južne vesti\n10:46, 18. 3. 2020.\nOve mere su odgovor na „neopravdana ograničenja za kineske medije u Sjedinjenim Državama", navodi se u izjavi ministarstva.\n„Ono što su Sjedinjene države uradile je isključivo targetiranje kineskih medijskih organizacija", piše u izjavi kineskog ministarstva spoljnih poslova.\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo je pozvao Peking da preispita odluku, nazivajući je „nepovoljnom".\n„Žalim zbog odluke kineskih vlasti da dodatno onemogući slobodu medija, koja bi, iskreno, bila zaista dobra za kineski narod u ovako teškim vremenima, gde više informacija i veća transparentnost spašavaju živote", rekao je Pompeo.\nKritičari kažu da će ovo biti još veći gubitak za samu Kinu - ove drakonske mere se uvode u trenutku kada je celom svetu potrebno visokokvalitetno novinarstvo iz Kine.\nU sred opasne pandemije, dve svetske sile su u karantinu, dok rat između njih izbija na više frontova. Borba oko medija, oko porekla virusa, tehnologija i trgovine - SAD i Kina se takmiče da dokažu čiji je politički model superiorniji.\nAmerički predsednik Donald Tramp je doveo do oštrog odgovora kineskih zvaničnika kada je izjavio da je korona virus „kineski" u utorak.\nNeosnovana optužba je navela Pompea da zatraži od Kine da prestane sa širenjem „dezinformacija" sa ciljem da „prebaci krivicu" za pandemiju.


Krivokapić nastavlja pregovore o rekonstrukciji vlade\nTanjug 2. oktobra 2021. 07:33\nPODGORICA – Premijer Crne Gore Zdravko Krivokapić nastavlja danas pregovore o rekonstrukciji Vlade sa predstavnicima partija parlamentarne većine.\nPlanirano je da Krivokapić razgovara sa predstavnicima Demokratske Crne Gore, Građanskog pokreta URA, Saveza građana CIVIS i DEMOS-a, navodi RTCG.\nIz Demokratske Crne Gore saopštili su da će na pregovorima sa Krivokapićem tu partiju predstavljati poslanici Momo Koprivica i Boris Bogdanović.\nKako je navedeno, oni će zameniti predsednika partije Aleksu Bečića koji se nalazi u Švajcarskoj, gde će boraviti do 3. oktobra.\nKrivokapić je juče razgovarao sa predstavnicima Nove Srpske demokratije, Demokratske narodne partije, Pokreta za promene, Socijalističke narodne partije, Prave Crne Gore, Ujedinjene Crne Gore i Radničke partije.\nPredsednik Demokratske narodne partije, članice Demokratskog fronta, Milan Knežević izjavio je juče nakon razgovora da način na koji vlada funkcioniše nije održiv i da je potrebno naći rešenje za izlazak iz krize, ne isključujući i mogućnost raspisivanja vanrednih parlamentarnih izbora.\nŠef poslaničkog kluba Pokreta za promjene Branko Radulović rekao je da je, u razgovoru sa premijerom o rekonstrukciji aktuelne vlade, ponudio da taj pokret dobije potpredsedničko mesto za demokratsku tranziciju.\nRadulović je naveo da bi to mesto trebalo da pripadne predsedniku PzP Nebojši Medojeviću.


05-10-2015 07:00 Planeta Izdvojeno Svet\nZapad počinje da polako sam raskrinkava sopstvene laži i iluzije.\nTrenutno vodeći predsednički kandidat među američkim republikancima, milijarder Donald Tramp, rekao je u televizijskom intervjuu da bi situacija na Bliskom Istoku bila bolja i stabilnija da je Sadam Husein još na vlasti u Iraku, a Moamer Gadafi u Libiji. Na ovaj način je priznao da je njegova zemlja veliki krivac za haos i stradanja na severu Afrike i Bliskom Istoku. NJegove reči utoliko su simptomatičnije što je – zamoljen da prokomentariše mogućnost da SAD i njihovi saveznici zbace sa vlasti sirijskog predsednika Bašara Asada – ukazao: „Pogledajte na haos u kojem se nalazi Irak posle onoga što smo mi uradili sa Sadamom Huseinom. A to je primer za ono što se može dogoditi sa Sirijom”. Indikativno je i da je britanski list Daily Mail objavio da London i Vašington uopšte nemaju nameru da se bore protiv Islamske države i da se samo pretvaraju da takvu borbu vode. Još je podvukao: da bi svi koje Amerikanci i Britanci u Siriji proglšavaju za „umerene ustanike” u Mančesteru bili uhapšeni kao ekstremisti. Britanski list podseća da je Čerčil – radi pobede nad Hitlerovom Nemačlom – bio spreman na savez sa Staljinom i sa „samim đavolom”. A sada zapadni lideri igraju dvostruku igru i gledaju kroz prste Saudijskoj Arabiji koja naoružava i podržava islamske fanatike. Daily Mail zaključuje: možda je ovo što Rusija radi u Siriji i ishitreno i opasno, pogotovo što Zapad podriva njene napore, ali ona bar igra otvorenu i poštenu igru.\nPročitajte još:Ovde će Asad prvo udariti Islamsku državu: Sprema se velika kopnena akcija (MAPA)OVIM DŽIHADISTI LOVE SUHOJE: Pogledajte kakvom PVO odbranom raspolaže Islamska država (VIDEO)


Vujošević: Žarko želimo da odbranimo titulu prvaka : Nadlanu.com\nVujošević: Žarko želimo da odbranimo titulu prvaka\nObjavljeno 25. apr 2010. / 00:00:00\nZAGREB, 24. aprila 2010. (Beta) - Trener košarkaša beogradskog Partizana Duško Vujošević izjavio je da njegova ekipa žarko želi da odbrani titulu prvaka Jadranske lige, ali da i drugi učesnik finala u Zagrebu, domaća Cibona, ima podjednake šanse za\n"U matematici postoje neki aksiomi koji se ne dokazuju. U sportu su to pobede i titule. Trofeji su sami po sebi uspeh, ne sredstva za ostvarivanje nekih drugih ciljeva", rekao je na konferenciji za novinare Vujošević, odbacujući mogućnost da zalaganje ekipa ne bude na najvišem nivou zato što su oba tima već obezbedila igranje u Evroligi i sledeće sezone.\nVujošević je podsetio da je Cibona jedina ekipa koju Partizan ove sezone nije savladao, jer su crno-beli izgubili oba duela za Zagrepčanima.\n"Dueli Cibone i Partizana su bili veliki derbi mečevi i u velikoj Jugoslaviji, čije je prvenstvo bilo najkvalitetnije klupsko takmičenje na svetu posle NBA lige. Izuzetno cenim Cibonu, taj sistem koji im je doneo disciplinu i pristojnost i ove sezone u kojoj finansijski ne stoje kao nekad", kazao je strateg srpskog šampiona.\n"Čeka nas teška i neizvesna utakmica i kvalitetan i motivisan protivnik. Moraćemo da igramo bolje nego u polufinalu, pre svega da\nšutiramo bolje. Treba da ono što radimo cele godine prilagodimo protivniku, ali da to zbog značaja meča i pritiska uradimo bez\npreviše komplikacija i genijalnih ideja", dodao je Vujošević.\nPun reči hvale za protivnika bio je i trener Cibone Velimir Perasović, koji je istakao da je njegova ekipa silno motivisana da sruši "očiglednu dominaciju Partizana, ne samo ove već i prethodnih sezona".\n"U finalu su dve najkvalitetnije ekipe takmičenje, ali je Partizan, ipak, najbolji. Čak i kada na oko igraju loše, imate utisak da je samo pitanje trenutka kada će prelomiti meč. Uvek imaju glavu i rep, koncetrisani su. Niko ih neće razbiti i kada ih ne služi šut. Sve je to posledica dugog rada pod palicom istog trenera", pričao je Perasović u superlativima.\nOn je, takodje, istakao da je trofej Jadranske lige sam po sebi dovoljan motiv za oba tima.\n"Titula puno znači, a i Jadranska liga se, ipak, igra za nešto. Da je Zadar postao prvak (Hrvatske), mi sledeće sezone ne bismo igrali\nEvroligu. Zato je i teško pobediti na bilo kom gostovanju, zato je sve neizvesnije", naveo je Perasović.\nKošarkaš Partizana Dušan Kecman naglasio je da niko ne želi da dodje na korak od trofeja i da ostane kratkih rukava.\n"Posle Kupa u Srbiji igramo drugo finale sezone. Oba tima imaju najviše ambicije. Nama je veliki motiv i želja da se Ciboni revanširamo za ranije poraze zbog čega ćemo morati da igramo bolje nego juče protiv Hemofarma", naveo je Kecman.\nNjegov kolega iz tabora rivala Bojan Bogdanović upozorio je, medjutim, da pobede Cibone u prva dva meča ove sezone sada ništa ne znače.\n"Čak bih rekao da je blaga prednost sada na njihovoj strani. Daćemo sve od sebe da ih uz pomoć publike skinemo sa trona", rekao je Bogdanović i izrazio nadu da se njegova ekipa već prilagodila na uslove u novoj "Zagreb areni" u kojoj su prvi put kao domaćini igrali pred 10.000 ljudi.\nDirektor Jadranske lige Josip Bilić, medjutim, objavio je da će Zagreb uprkos dobrom utisku sa prvog dana završnog turnira Jadranske lige morati da ispravi neke nedostatke. Zvanični spiker tako neće smeti da publiku poziva na vatrenije navijanje za domaćina.\nPredsednik lige Radovan Lorbek, ipak, bio je zadovoljan što će u finalu, koje je nazvao derbijem derbija, igrati "najbolje što ovaj\nregion može da ponudi", dok je generalni menadžer Roman Lisac izrazio nadu da će poslednji meč sezone u posmatrati svih 15.020 navijača koliko može da stane u "Zagreb arenu".\n"Očekujemo pravi spektakl, dvoranu punu toliko da puca po šavovima", istakao je Lisac.\nSutrašnje finale završnog turnira Jadranske lige igra se od 17.15.


Radna poseta EKIP-u\nPredstavnici Upravnog odbora i rukovodstva RATEL-a održali su zajednički sastanak sa članovima Savjeta Agencije za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost Crne Gore (EKIP), u Podgorici, na temu projekata i aktivnosti koji su planirane da se realizuju tokom ove godine, a razmenili su i podatke o stanju na tržištima elektronskih komunikacija i poštanskih usluga. O rezultatima rada oba regulatorna tela u ime EKIP-a govorili su Branko Kovijanić, predsednik Savjeta EKIP-a, Darko Grgurović, izvršni direktor EKIP-a, a u ime RATEL-a direktor Dragan Pejović. Pomoćnici izvršnog direktora EKIP-a Pavle Mijušković i Boris Jevrić su detaljno prezentovali stepen razvoja širokopojasnih servisa i pripremne aktivnosti za implementaciju 5G mreža u Crnoj Gori.\nZajednički je zaključeno da pitanje uvođenja 5G tehnologije prevazilazi nadležnosti i mogućnosti nacionalnih regulatornih tela i operatora, te da je za njihovu pravovremenu implementaciju neophodno uključivanje i sinergija i ostalih subjekata: ministarstava, drugih državnih institucija, lokalne samouprave, IKT zajednice i industrije, kako bi se otklonile barijere vezane za pitanja izgradnje i postavljanja značajno gušće mreže baznih stanica.\nPredstavnici RATEL-a su posetili i kontrolno-merni centar na Dajbabskoj Gori u Podgorici i tom prilikom im je prezentovan EKIP-ov sistem za monitoring radiofrekvencijskog spektra.\nZaključeno je da su ovi vidovi studijskih poseta i razmene iskustava veoma značajni za jačanje administrativnih kapaciteta regulatornih tela i da ih treba praktikovati po temama koje su od interesa za obe države.


BRATSKI DERBI PRIPAO ZVEZDI: Utakmica za pamćenje u Pioniru, fantastična pobeda crveno-belih za delirijum navijača! (FOTO) - Evroliga, Košarka\nBRATSKI DERBI PRIPAO ZVEZDI: Utakmica za pamćenje u Pioniru, fantastična pobeda crveno-belih za delirijum navijača! (FOTO)\nCrvena Zvezda v Olympiacos Piraeus-Euroleague Beograd, 09.12.2021. foto: Srdjan StevanovicStarsportphoto ©\nIvan Dobrić 09.12.2021., 20:50\nO ovom susretu će se dugo pričati.\nKošarkaši Crvene zvezde su u 9. kolu Evrolige savladaliu Olimpijakos rezultatom 81:76. Gledali smo susret možda i dve najbolje evropske odbrane, ali su i jedni i drugi imali šta da ponude i u napadu. Poveli su crveno-beli na samom startu meča, pa su igru krojili, pre svega dobrom odbranom. Ipak, nije izostala reakcija gostiju koji su se vrlo brzo probudili, pogodili neke šuteve, a potom i poveli, dok je na poluvremenu bilo 36:38.\nUspela je Crvena zvezda da u nastavku igre nametne svoj ritam, pa je treća četvrtina pripala upravo beogradskom klubu. Čitavu poslednju četvrtinu su se smenjivala vođstva, a Zvezda je na kraju uspela da prelomi ovaj zaista fantastičan duel. Najefikasniji u pobedničkom timu bio je Nikola Kalinić sa 25 poena, dok su dvocifreni bili Mitrović sa 12, Davidovac sa 11, Volters i Ivanović sa po 10 poena. Na drugoj strani, Dorsi je ubacio 18 poena, dok su Slukas i Vezenkov dodali po 12.\nCrveno-bele nakon ovog meča, u najjačem evropskom takmičenju očekuju 2 susreta koja se igraju u Beogradu. Prvo će im u goste doći najbolja ekipa Evrolige do sada Barselona 14. decembra, dok će potom ugostiti i Bajern iz Minhena 3 dana kasnije. Takođe, Zvezda će u ABA ligi, za 2 dana odmeriti snage sa Krkom.\nCrvena ZvezdaDejan RadonjićKK Crvena zvezdaKK olimpijakosNikola Kalinićolimpijakostrending\nPrethodna vest IGRU BRIŠI, PROLAZ PIŠI: Evropsko proleće za Partizan! (FOTO)\nSledeća vest POVREDA NA ZAGREVANJU: Zvezda ostala bez jednog od najboljih, Stanković morao da eksperimentiše!\nIGRU BRIŠI, PROLAZ PIŠI: Evropsko proleće za Partizan! (FOTO)\nPOVREDA NA ZAGREVANJU: Zvezda ostala bez jednog od najboljih, Stanković morao da eksperimentiše!


Predsedavajući Saveta ministara BiH Zoran Tegeltija razgovarao je u Briselu sa komesarom za proširenje i susedstvo EU Oliverom Varhelyijem o trenutnoj situaciji u BiH i regiji u vezi sa Covid-19, kao i o procesu evropskih integracija.\n„Ovom prilikom Tegletija je Varhelyija upoznao sa epidemiološkom situacijom u zemlji i naglasio važnost ubrzane vakcinacije stanovništva da bi se suzbilo širenje pandemije i što pre započeo socijalno-ekonomski oporavak, ukazujući na potrebu za boljom dinamikom i ravnomernijom isporukom vakcina”, navodi se u saopštenju za štampu Saveta ministara.\nNa sastanku je razgovarano o procesu evropskih integracija, a Tegeltija je naglasio da evropski put nema alternativu, dodajući da izuzetno ceni lični angažman i napore komesara Varhelyija u pružanju podrške BiH u postizanju relevantnog napretka. Naglasio je da bi dodela statusa kandidata za članstvo u EU bila podsticaj i dobra poruka građanima BIH da EU ima ozbiljne namere u pogledu nastavka procesa pristupanja.\nZajednički su ocenili da bi vlasti na svim nivoima u BiH, uz poštivanje dogovorenog mehanizma koordinacije, trebale uložiti dodatne napore za brže i efikasnije provođenje reformskih procesa kako bi ubrzali evropski put BiH. Razmenili su mišljenja o drugim temama, poput pitanja migracija i unapređenja regionalne saradnje.\nTokom boravka u Briselu, Tegeltija se sastao i sa stalnim izvestiocem Evropskog parlamenta za BiH i potpredsjednikom EPP-a Paolom Rangelom.\nNa sastanku, na kojem se razgovaralo o evropskoj budućnosti BiH, Tegeltija obavestio Rangela o aktivnostima koje Savet ministara preduzima za bržu i efikasniju realizaciju reformskih procesa, kao glavni preduslov za nastavak evropskog puta.\nPredsedavajući Tegeltija istakao je da je BiH, uprkos krizi izazvanoj pandemijom koronavirusa, pokazala svoju posvećenost evropskim integracijama i postigla napredak u ispunjavanju 14 ključnih prioriteta, ukazujući na potrebu za povećanom podrškom EU u sticanju statusa kandidata.\nTegletija se zahvalio Rangelu na njegovom angažmanu da prepozna napore i pokaže napredak Bosne i Hercegovine, koji je napravljen usprkos poteškoćama izazvanim pandemijom Covid-19.


Sastanak guvernera CBCG i člana izvršnog odbora Bundesbanke - CBCG\nHome Javnost rada Aktuelno Saopštenja Sastanak guvernera CBCG i člana izvršnog odbora Bundesbanke\nSastanak guvernera CBCG i člana izvršnog odbora Bundesbanke\nGuverner Centralne banke Crne Gore dr Radoje Žugić sastao se sa članom Izvršnog odbora Banke Njemačke (Bundesbank), gospodinom Burkhardom Balzom.\nPosjeta gospodina Balza upriličena je povodom završetka tvining projekta u kome je učestvovala CBCG sa ostalim regulatorima finansijskog tržišta u Crnoj Gori – Komisijom za tržište kapitala i Agencijom za nadzor osiguranja. Projekat je realizovan u saradnji sa konzorcijumom koga su činili Banka Njemačke, Hrvatska narodna banka, Banka Holandije, Njemačka savezna agencija za nadzor nad finansijskim uslugama (BaFin) i Hrvatska agencija za nadzor finansijskih usluga (HANFA).\nGlavni cilj projekta odnosio se na dalje usklađivanje domaćeg zakonodavstva u oblasti finansijskih usluga sa pravnom tekovinom Evropske unije, uz jačanje regulatornih i supervizorskih kapaciteta. Projekat, vrijedan 1,4 miliona eura, trajao je 27 mjeseci, a realizovan je uz finansijsku podršku Evropske unije.\nGuverner Žugić se zahvalio predstavniku Bundesbanke na podršci koju ova institucija pruža Crnoj Gori, posebno ističući značaj tvining projekta. „Ovaj projekat predstavlja potvrdu uspješne saradnje CBCG sa Bundesbankom“, istakao je guverner Žugić i dodao da je, kroz realizaciju projekta, „CBCG u značajnoj mjeri usaglasila regulatorni okvir, politike i procedure sa najboljom praksom i standardima centralnog bankarstva Evropskog sistema centralnih banaka.“ Na ovaj način je CBCG još jednom potvrdila punu posvećenost kontinuiranom unapređenju svog poslovanja.\nGospodin Balz je istakao da Bundesbanka podržava proces evropskih integracija Crne Gore, te da je spremna da pruži puni doprinos procesu pridruživanja CBCG Evropskom sistemu centralnih banaka.


Слога домаћин Европског синдикалног скупа у Београду | УДРУЖЕНИ СИНДИКАТИ СРБИЈЕ "СЛОГА"\nHome » OBAVEŠTENJA » Sloga domaćin Evropskog sindikalnog skupa u Beogradu\nSloga domaćin Evropskog sindikalnog skupa u Beogradu\nBeograd, 26.05. 2017. – Udruženi sindikati Srbije “Sloga” i Mreža sindikata pri Evropskoj levici (TUNE), u subotu 27. maja 2017, u Hotelu Sterling u Beogradu organizuju međunarodnu konferenciju na temu radnih i socijalnih prava u Evropi.\nOčekuje se da će Konferencija pružiti podršku jačanju procesa socijalnog dijaloga u Srbiji, posebno što se po prvi put održava u zemlji koja nije član EU.\nNa skupu će koordinatori iz desetak zemalja Evrope podneti nacionalne izveštaje o stanju radnih i socijalnih prava u državama iz kojih dolaze, nakon čega će biti analizirani, sa posebnim osvrtom na Srbiju kao državu domaćina.\nNakon završetka Konferencije očekuje se i usvajanje zajedničke rezolucije, koja će biti prosleđena Evropskoj levici koja je osnivač Mreže sindikata.\nUdruženi sindikati Srbije “Sloga” su članovi Mreže sindikata pri Evropskoj levici od samog njenog osnivanja i jedini su sindikat iz Srbije koji ima i status pridruženog člana Evropske levice.\nNAZAD: Zakon o dualnom obrazovanju ozakonjuje dečiju radnu eksploataciju\nNAPRED: Potrebno jačanje veće saradnje


Rast prodaje novih automobila - Bizlife.rs\n10:47 Beograd, 13/05/2017\nProdaja novih automobila i lakih privrednih vozila u Srbiji u aprilu je porasla za 25 odsto u odnosu na mart ove i 15 odsto u odnosu na april 2016 godine.\nNaime, u četvrtom mesecu 2017. prodato je čak 3.468 novih vozila, što je 857 više nego u martu, kada je prodato 2.611 kola. Poređenja radi, u aprilu prošle godine prodato je 2.986 novih automobila. Od početka godine prodato je 9.101 vozilo, a u istom periodu prošle godine 8.779.\nTo je rezultat veoma uspešnog sajma automobila koji je održan u Beogradu prošlog meseca, kaže za Novosti generalni sekaretar Srpske asocijacije uvoznika novih automobila i delova Boban Nikolić.\nOn objašnjava da su vozila ponuđena na sajmu bila cenovno veoma interesantna, da su uvoznici značajno snizili cene i skresali marže na minimum, a ponuđeno je i mnogo novih vozila, odmah posle svetske premijere na ženevskom salonu.\nOčekujemo da će dobra prodaja na sajmu da se odrazi i na prodaju u maju, pa čak i u junu, jer se na isporuku nekih vozila čeka i po dva i više meseci, kaže Nikolić.\nTrend prodaje je pozitivan i nadamo se da će takav i ostati i u narednim mesecima, pogotovo što kod većine uvoznika sajamski uslovi prodaje traju i dalje.\nKompanija Fijat-Krajsler automobili preuzela je primat od Škode kada je prodaja novih vozila u pitanju. FCA je prodao u aprilu 419 vozila, na drugom mestu je Folksvagen sa 377, a Škoda je na trećem sa 344 vozila.\nKada su u pitanju samo putnički automobili, Škoda je i dalje neprikosnovena sa 320 prodatih kola, Folksvagen je drugi sa 268, a Fijat treći sa 241 prodatim novim automobilom.\nProdaja luksuznih automobila u Srbiji je i dalje veoma isplativ posao. Tako je u aprilu prodato 11 Poršea (28 od početka godine), 113 Mercedesa (306 od početka godine), a dobro su se prodavali i BMV, Audi, Jaguar, Džip”, Lend rover…\nNOVI UNOSAN BIZNIS: Trgovina imejl adresama građana i firmi\nSlučaj niški aerodrom i predsednička čvrsta ruka (VIDEO)\nStambeni krediti u leru


U amandmanu na izveštaj Bilčika traže se rezultati u slučajevima Krušika, Jovanjice i Telekoma\n“Srbija se poziva da postigne uverljive rezultate…u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, posebno kada je reč o slučajevima oko kojih postoji visok nivo interesovanja javnosti, uključujući slučajeve Krušika, Jovanjice i Telekoma Srbija”, stoji u jednom od amandmana, u kome se ponavlja poziv iz 2018. godine da se reši slučaj “nezakonitog uništavanja privatnog vlasništva u beogradskoj četvrti Savamala”.\nKako je prenela televizija N1, u izveštaju se Srbija poziva da postigne rezultate u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije kako bi rasformirala velike kriminalne grupe koje su se proširile van njenih granica.\nEvropski parlament (EP) je osudio javne napade i govor mržnje kojima su u Skupštini Srbije izloženi predsedavajuća u Odboru za stabilizaciju i pridruživanje Tanja Fajon i drugi poslanici, politički protivnici, nezavisni mediji i novinari.\nU EP su pozdravili promene uvedene radi boljeg funkcionisanja Skupštine Srbije, ali smatraju da su one samo kozmetičke.\nU tekstu usaglašenih amandmana u delu u kome se govori o medijima više se ne navodi da nedostaje napredak na medijskim slobodama, već da je došlo do “pogoršanja stanja” i da je primetan “agresivni rečnik, uznemiravanje, pa i govor mržnje prema poslanicima parlamentarne opozicije, nezavisnim intelektualcima, novinarima i uglednim pojedincima, koji dolaze i od članova vladajućih stranaka, čija obaveza da poštuju sve predstavnike medija je od ogromne važnosti”.\nOd vlasti u Srbiji se i u prvobitnom tekstu tražilo da preduzme hitne korake i garantuje slobodu izražavanja i nezavisnost medija, ali se u kompromisnim amandmanima vlast poziva i da “osigura pravu istragu tih slučajeva”.\nPoslanici EP su pozdravili aktivno i konstruktivno učešće Beograda u dijalogu sa Prištinom i primena obaveza preuzetih Briselskim sporazumem, posebno osnivanje Zajednice srpskih opština “bez daljeg odlaganja”, ali su prvi put stavili formulaciju “dve države”, govoreći o kompromisnom dogovoru dve strane kao uslovu za evrointegracije.\nU kompromisnim amandmanima EP je izrazio zabrinutost zbog izbornih neregularnosti, nastavka pritisaka na glasače, medijske pristrasnosti i nejasnih granica izmedju aktivnosti državnih zvaničnika i političke kampanje, ali i zbog spuštanja cenzusa nekoliko nedelja pre izbora, uprkos stavu Venecijanske komisije da se ključni elementi izbornih zakona ne bi smeli menjati najmanje godinu dana pre izbora.\nParlament je izrazio žaljenje zbog odluke opozicije da bojkotuje izbore, ali se dodaje da je odgovornost za poboljšanje izbornih uslova na svim političkim akterima, a pre svega na vlastima i pozivao opoziciju da se vrati za pregovarački sto i obnovi svoje učešće u političkim i parlamentanim aktivnostima.\nNa izveštaj Vladimira Bilčika stiglo je skoro 400 amandmana članova Odbora za spoljne poslove Evropskog parlamenta, a kompromisom se došlo do 38, ali je neizvesno da li će u ovom obliku i biti usvojeni, jer postoji nezadovoljstvo dela poslanika najbrojnije parlamentarne grupacije Evropske narodne partije, čija je članica i SNS.\nO amandmanima i izveštaju u celini glasaće Odbor za spoljne poslove Evropskog parlamenta 23. februara, posle toga na plenarnom zasedanju. Glasanje o Izveštaju o Srbiji biće održano 24. i 25. marta tokom takozvane “mini-plenarne” sesije koja se održava u polu-udaljenom režimu u EP u Briselu.


Američki reper Snup Dog tužio je pivaru Pabst navodeći da mu duguje deo novca od prodaje kompanije prošle godine.\nTužbom za kršenja ugovora traži se 10 odsto od ukupne cene koju je Pabst dobio za pivo marke Kolt 45, koja je bila deo prošlogodišnje prodaje biznismenu Judžinu Kašperu i njegovoj investicionoj kompaniji.\nSnup Dog je 2011. potpisao trogodišnji ugovor o reklamiranju piva „Blast“ od Kolta 45. U tužbi se navodi da je ugovor nalagao da dobije deo prodajne cene ako Pabst proda Kolt 45 pre januara 2016.\nUgovor je predviđao da marketinški tim Kolta 45 konsultuje repera makar jednom godišnje kako da „Blast“ integriše u koncerte, intervjue i tekstove na društvenim mrežama. Snup Dog je dobio 250.000 dolara unapred i dodatnih 20.000 za svako deseto spominjanje tog piva na društvenim mrežama, televizijama ili tokom koncerata.\nPabst je saopštio da ta kompanija nije dobila poziv od Snup Doga ili njegovih predstavnika i da žele da razgovaraju s njim kako bi se rešio problem.\nI Fijat Krajsler varao sa emisijom gasova?\nRuski oligarh tuži Crnu Goru za stotine miliona evra


Nastavljeno pripremno ročište za "Jovanjicu" - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Nastavljeno pripremno ročište za “Jovanjicu”\nNastavljeno pripremno ročište za “Jovanjicu”\nBEOGRAD – U Specijalnom sudu u Beogradu danas je nastavljeno pripremno ročište u procesu protiv većinskog vlasnika poljoprivrednog dobra “Jovanjica” Predraga Koluvije i devetorice optuženih, koji se terete da su na tom imanju organizovano proizvodili marihuanu radi dalje prodaje.\nOvo ročište, koje je po zakonu zatvoreno za javnost, počelo je krajem jula, kada je Tužilaštvo za organizovani kriminal pročitalo obimnu optužnicu i iznelo svoje dokazne predloge, a optuženi su negirali krivična dela.\nNa današnjem, trećem redu ročištu u ovom predmetu, svoje dokazne predloge izneli su branioci optuženih, istovremeno osporavajući predloge tužilaštva.\nRočište se nastavlja i sutra, kada će ostatak branilaca izložiti svoje predloge dokaza.\nPo okončanju ovog pripremnog ročišta, sud če zakazati početak glavnog pretresa, koji će biti javan, a na kojem će optuženi moći detaljno da iznesu svoje odbrane.\nKoluvija i ostali optuženi, osim jednog koji je u bekstvu, u pritvoru su, a početkom jula je uhapšeno još sedam lica osumnjičenih da su bili pripadnici ove grupe, među kojima je i pet radnika MUP-a i BIA.\nNakon hapšenja u novembru, saopšteno je da je policija po nalogu tužilaštva ušla na poljoprivredno dobro “Jovanjica” u blizini Stare Pazove i tamo pronašla ilegalnu laboratoriju za proizvodnju marihuane u veštačkim uslovima.


Poplave će pogoditi privredu Jugoistočne Evrope\nSvetska banka ocenila je danas da će poplave bez sumnje negativno uticati na ovogodišnji rast privreda Srbije i Bosne i Hercegovine (BiH) i čitavog regiona Jugoistočne Evrope, ali se još ne može proceniti koliko.\nizveštaj za Jugoistoču Evropu" pokazao da je privreda šest zemalja regiona 2012. godine započela oporavak od recesije i 2013. ostvarila prosečan rast od 2,2 odsto.\nPo izveštaju, predstavljenom u Sarajevu, očekivani rast u regionu biće 1,9 odsto u 2014. godini i 2,6 odsto u 2015. godini, i to zahvaljujući rastućoj spoljnoj tražnji, premda postoje značajni rizici koji umanjuju izglede za rast, uključujući uticaj poplava.\nProcene bez uračunatog uticaja poplava, pokazuju da bi Srbija ove godine trebalo da ima rast od jedan odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), a u 2015. rast od 1,5 odsto BDP, što je najniži rast u regionu.\nSvetska banka očekuje u 2014. rast od dva odsto BDP u BiH, od tri odsto u Makedoniji, 3,2 odsto u Crnoj Gori, na Kosovu 3,5 odsto BDP i u Albaniji rast od 2,1 odsto. U 2015. godini Svetska banka očekuje rast od 3,5 odsto BDP u BiH,\nMakedoniji, Crnoj Gori i na Kosovu, a u Albaniji rast BDP od 3,3 odsto.\nU 2013. godini, svih šest zemalja jugoistočne Evrope imalo je pozitivnu stopu rasta, pri čemu su Kosovo, Makedonija i Crna Gora imali rast od oko ili više od tri odsto, a Srbija od 2,5 odsto.\n"Privredni rast omogućila je povećana tražnja za izvozom iz regiona u zemaljma sa visokim prihodima, posebno u EU ", izjavila je direktorka Svetske banka za jugoistočnu Evropu Elen Goldstin.\nKako je istakla Svetska banka, poplave koje su sredinom maja pogodile posebno Bosnu i Hercegovinu i Srbiju izazvale su humanitarnu krizu, uz milione raseljenih i ljudi koji su ostali bez vode i struje.\n"Kuće, usevi i stoka su izgubljeni i prekinute su glavne saobraćajne veze. Procene štete i potreba u pogledu rekonstrukcije su započete dok su inicijalne akcije pomoći u toku", navodi se.\nGoldstin je ocenila da će poplave nekoliko godina uticati na ekonomski oporavak, a razmere tog uticaja tek treba proceniti. Po izveštaju, 2013. godine je povećan izvoza za gotovo 17 odsto, i to naročito zahvaljujući izvozu mašina i transportnih sredstava, uglavnom iz Srbije i Makedonije. Istovremeno, Albanija i Crna Gora imale su znatan izvoz mineralnih goriva, dok su oko jednu četvrtinu izvoza sa Kosova u 2013. godini činili bazni metali.\nNasuprot tome, domaća tražnja u regionu u 2013. godini je opala za 1,4 odsto. Goldstin je istakla da Svetska banka poziva zemlje Zapadnog Balkana da se, s modela rasta koji se zasniva na domaćoj tražnji, preorijentišu na rast zasnovan na izvozu što će omogućiti i bolju integraciju u evropsko i svetsko tržište.\n"Imajući u vidu da je oporavak u toku, sada je vreme da se fokus stavi na stvaranje investicione klime koja će biti povoljna za rast zasnovan na izvozu i za unapredjenje povezanosti", rekla je ona.\nDomaća tražnja dodatno je opala usled smanjenja doznaka iz inostranstva u regionu u 2013. godini, što je odraz i usporenog ekonomskog oporavka i preovladjujuće visoke nezaposlenosti u zemljama EU.\nSvetska banka je navela da imajući u vidu mali broj novootvorenih radnih mesta, smanjenje doznaka i ograničene mogućnosti kredita za privredu, prihodi domaćinstava i dobit preduzeća nisu bili dovoljni da se povećaju domaća potrošnja i investicije.\n"Celovito gledavši, iako je oporavak doprineo privrednom rastu, zemlje u regionu imale su ograničen uspeh u pogledu pretvaranja ekonomskog oporavka u nova radna mesta", rekla je vodeći ekonomista Svetske banke i jedan od autora izveštaja Galina Vinselet.\nStopa nezaposlenosti u regionu i dalje je veoma visoka i 2013. godine je u proseku premašivala 24 odsto, rekla je Vinselet. U izveštaju se navodi da su i dalje problem visoko nivo nenaplativi krediti što zahteva akciju u finansijskom i fiskalnom sektoru. Prioriteti koji treba da omoguće rast i otvaranje novih radnih mesta su makroekonomska i fiskalna stabilnost, jačanje domaćih makroekonomskih osnova i povećanje konkurentnosti i unapređenje veza.


Savet za borbu protiv koprupcije :: " Grupa moćnika inhibira borbu protiv korupcije"\n" Grupa moćnika inhibira borbu protiv korupcije"\n"Potpredsednik Saveta za borbu protiv korupcije Miroslav Milićević izjavio je u Danu uživo televizije N1 da je Savet svoju nezavisnost izborio time što sam predlaže svoje članove, te da su stoga zatečeni što je Vlada imenovala dva nova člana Saveta, a da ih prethodno nije konsultovala o tome."\nSavet za borbu protiv korupcije, prvi put od osnivanja, dobio je nove članove, a da o tome predstavnici tog tela ništa nisu znali, odnosno tek četiri dana pošto je vlada donela odluku, članovi Saveta dobili su informaciju da će im se pridružiti Vladan Jončić, penzionisani profesor Pravnog fakulteta u Beogradu, i Edvard Jerin, penzionisani apelacioni javni tužilac u Nišu.\nI sve to ne bi bilo toliko čudno da je Savet na neki način učestvovao u njihovom izboru, u najmanju ruku tako što će biti obavešten šta Vlada planira. Ovako, imena kolega koje će im se pridružiti saznali su iz Službenog glasnika.\nMilićević je podsetio da od osnivanja Saveta postoji dogovor da članovi Saveta sami predlažu kandidate za to telo.\n“Kada bi mogao neko sa strane, nijedan predmet ne bi mogao da se završi (...) Savet je nezavinost izborio time što sam predlaže svoje kandidate”, istakao je on, podsetivši da se Savet bavi borbom protiv korupcije, što podrazumeva da se analiziraju ljudi od vrha države do svakog drugog nivoa i da zato mora biti nezavisan.\n“Zatečeni smo i doživljavamo (tu odluku) veoma neprijatno (…) Poslovnik Saveta je prihvaćen od svih vlada. Poslednji 2013. godine, gde u Članu 13 jasno piše – princip u Savetu je da niko iz političkih stranaka ne može biti član Saveta”, naveo je Milićević ističući da Savet ne može da podržava ni jednu, ni drugi opciju, i da nije tu da podržava, niti da ruši vladu, već da se bavi analizom sistemske korupcije i organizovanog kriminala na terenu.\nSve vlade su oduvek Savet tretirale kao strano telo, navodi Milićević i dodaje da je Savet imao nekoliko sastanaka sa predstavnicima tadašnje Vlade 2002. i 2003. godine, te da su ti susreti bili neprijatni. Od tada je Savet uglavnom ignorisan, dodaje on.\n“Teško objasniti zašto Savet Vlade, koji pomaže Vladi, ne može da nađe zajednički jezik ni sa jednom vladom. Dajemo preporuke, nije nam jasno zašto ne možemo da sednemo za sto (…) Ovakav odnos ingorisanja ne mogu da razumem. Svim političarima je borba protiv korupcije dominantna tema, valjda je građanima jasno da korupcija pljačka njih”, kaže Milićević.\nGovoreći o slučajevima 24 sporne privatizacije, Milićević je rekao da je su članovi Saveta, po dolasku aktuelnog režima na vlast, imali sastanak sa Aleksandrom Vučićem na kojem je dogovoreno da Savet i istražni organi daju sve od sebe da se ti predmeti reše.\n“Imali smo saradnju sa UKP-om, i deo UKP-a je uložio veliko znanje. Onda je to otišlo na tužilaštvo i posle toga nemamo uvid, niti možemo imati uticaj”, objasnio je sagovornik N1, ističući da je neprihvatljivo da predmeti zatarevaju, a u pojedinim slučajevima se i to dešava.\nSavet je, kako kaže, pored predmeta 24 privatizacija, obradio još 28 predmeta o kojima je javnost slabo obaveštena – o stanju u medijima, stanju pravno sistema, tržištu električne energije, nenamenskom trošenju budžetskih sredstava, tajnosti dokumenata…\nMilićević je rekao i da su od Vlade zatraženi ugovori o koncesijama za autoputeve, Fijatu, Er Srbiji, ali da nikada nisu dobili ta dokumenta i da ne veruje da će ih dobiti.\nGost Dana uživo primećuje i da postoji zabluda u javnosti da Savet mora da rešava problem, a posao tog tela je zapravo da uoči potencijalno koruptivne radnje, dok korupciju utvrđuje sud.\nNa pitanje, odakle mu posle svega motiv da i dalje radi u Savetu, Milićević je rekao da se svojevremeno vratio iz inostranstva jer želi da živi u svojoj zemlji, te da članovi Saveta imaju svoju decu za koju žele da stvore drugačiji ambijent.\nSmatra i da u vlasti postoji jedan kontinuitet iz Miloševićevog vremena do danas i pita se zašto vlasti koje su dijametralno suprotne, nikada jednu drugu nisu preispitivale. “Možda postoji grupa moćnih ljudi koja inhibira našu borbu protiv korupcije (…) Jedna grupacija ljudi koja kontroliše finansijske tokove, a ko kontroliše finansijske tokove taj kontroliše moć”, upozorio je Milićević.


Prvi sertifikovani pas vodič slepih stigao u Srbiju\nHUMANA AKCIJA KONAČNO URODILA PLODOM\nAgencija McCann Beograd (pridruženi član Asocijacije medija) je u leto 2013. godine u saradnji sa Udruženjem za slepe i slabovide osobe "Beli štap" pokrenula kampanju za prikljupljanje sredstava za kupovinu prvog sertifikovanog psa vodiča u Srbiji.\nPiše: Asmedi Newsletter, No 246\nUz pomoć stručnjaka iz digitalne agencije Drive, kampanja "Web blackout" realizovana na digitalnim medijima kroz "zamračenje" vodećih Internet portala ubrzo je prerasla u veliku medijsku akciju. Objavljeni su potpuno crni oglasi u štampanim medijima, a Televizija Studio B je na desetak sekundi potpuno zacrnila svoj program.\nOsim što je izazvana pažnju građana, kampanja je dovela do toga da su se za akciju zainteresovali domaći i strani donatori koji su svojim sredstvaima omogućili da prvi pas vodič stigne u Srbiju. Kreativni tim agencije McCann Beograd prikupio je i dodatnih 100.000 dinara putem prodajne izložbe grafika, autora zaposlenih u agenciji McCann Beograd.\nPovodom obeležavanja Svetskog dana pasa vodiča i dolaska prvog sertifikovanog psa vodiča Astora za slepe i slabovide osobe uručena je zahvalnica Udruženja "Beli štap" koju su primili Milena Kvapil Associate Creative Director agencije Mccann Beograd i Slobodan Marković Creative Director agencije Drive.\nIzvor: Asmedi Newsletter, No 246, april 2015.\nNatura Online (4.5.2015)


Fondacija Ana i Vlade Divac je pre tačno pet godina pokrenula projekat Veliko srce\nTokom pet godina postojanja projekta „Veliko srce“ Fondacije „Ana i Vlade Divac“ i Eurobanke, obnovljeno je 25 dečijih igrališta u državnim obdaništima u Srbiji, izjavila je predsednica Upravnog odbora te fondacije Ana Divac.\nOna je na konferenciji za novinare rekla da je zahvaljujući više od 22.000 korisnika Masterkard kartice „Veliko srce“ sakupljeno više od 400.000 evra čime je, pored igrališta u vrtićima, u celosti rekonstruisan vrtić u Ubu koji je stradao u majskim poplavama.\n„Prošle godine smo potpuno rekonstruisali poplavljen vrtić u Ubu i donirali 250 dečjih knjiga zahvaljujući partnerima iz Lagune“, rekla je Ana Divac i dodala da je Narodnoj biblioteci u Beogradu donirano 2.000 knjiga za decu.\nMasterkard kartica „Veliko srce“ namenjena je svima koji žele da poboljšaju uslove u dečjim objektima, a koristi se kao standardna kreditna kartica i ne iziskuje dodatne rashode korisnika.\nDirektorka Sektora za kredite Eurobanke Magdalena Tatić rekla je da se projekat „Veliko srce“ u narednoj godini okreće ka rekonstruisanju obdaništa i škola za decu sa posebnim potrebama.\n„Igrališta su jako skupa i mi smo se opredelili da deci sa posebnim potrebama prilagodimo objekte koji imaju najveći broj dece“, rekla je Magdalena Tatić i dodala da je prvi takav objekat koji će biti rekonstruisan Osnovna škola „Radivoje Popović“ u Zemunu.\nFondacija „Ana i Vlade Divac“ osnovana je 2007. godine i bavi se rekonstruisanjem dečjih objekata, doniranjem sredstava za rad samohranim majkama, pomaganjem u realizaciji omladinskih projekata i drugim humanitarnim projektima.\n« Prva srpska televizija, prilog o dodeli priznanja Moj izbor 2015\nSerbiana, novi font mladog dizajnera Dejana Mraovića »


James Bond (22 god) - Erekcija.rs\nJames Bond (22 god)\nP: Postovani, imam 22 godine, skoro sam imao prvo seksualno iskustvo, jos na samom pocetku veze, pre seksa, prometio sam izostanak erekcije, mislio sam da ce vremenom proci, kada devojka i ja resimo da imamo odnos. medjutim, bas naprotiv, posle predigre, kada smo se skinuli, erekcija je izostala. dugo mi treba da bi doziveo erekciju, a i kada dodje do erekcije, ona je nepotpuna, ne dodje do pune krutosti penisa. sad, nisam siguran, ali mislim da je problem psihicke prirode, zato sto sam imao slicnih problema sa prilazenjem devojkama, ali se plasim da je problem sasvim druge prirode, zato sto ja masturbiram od mozda svoje seste godine konstantno, u proseku najmanje dva puta dnevno, pa me interesuje sta bi moglao da bude problem, i koje su sada mere koje treba da preduzmem… i da li je pametno da koristim „kamagru“, to mi inace predlaze drug koji je koristi redovno…?\nO: Poštovani, sasvim je moguće da se uzrok Vaših problema sa potencijom nalazi u ravni psihe . Stres, odnosno strepnja u vezi sa tim da li će do odnosa uopšte doći može da ima kontraefekte i na taj način da osujeti erekciju. Probajte da se pre odnosa opustite koliko je to moguće i da se uzdržavate od masturbacije, pa se stvari možda poprave. Ako to ne bude slučaj, možete posetiti urologa koji će detaljnije ispitati potencijalne uzroke problema sa potencijom i na taj način će znati na koji način da Vam pomogne. Odlazak kod lekara svakako može biti stresan, posebno u Vašim godinama, ali je isto tako i najodgovorniji pristup rešavanju ovog problema.\nŠto se tiče uzimanje Kamagre, o njoj nema nikakvih zvaničnih rezultata medicinskih istraživanja, stoga nemamo podatke kako ona utiče na potenciju i da li je njeno uzimanje bezbedno. Kamagra se obično prodaje putem interneta ili drugim tokovima koji ne uključuju ovlašćene distributere lekova i medicinskih pomagala, a u našoj zemlji nije registrovana kao zvaničan lek i stoga je njena prodaja nelegalna, pa je zaista pitanje koliko je bezbedno uzimati takva sredstva.\nU svakom slučaju, ne bismo preporučili uzimanje lekova na svoju ruku, posebno ne onih koji su nelegalni i o kojima nema dovoljno informacija kako deluju na zdravlje. Zato odlazak kod lekara može da Vam pruži neophodne informacije.\nАутор Erekcija.rsОбјављено 21. децембра 2015. Категорије Pitanja i odgovori\nПретходно Претходни чланак: Kako anksioznost utiče na potenciju\nСледеће Следећи чланак: Saveti za bolju potenciju: Prevazilaženje anksioznosti


Anketa NBS: Očekuje se niža inflacija u narednih godinu dana - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tAnketa NBS: Očekuje se niža inflacija u narednih godinu dana\nInflaciona očekivanja za godinu dana unapred snižena su u maju u odnosu na april i kod finansijskog sektora i kod privrednika, pokazalo je istraživanje Narodne banke Srbije (NBS).\nFinansijski sektor očekuje da će inflacija u maju 2021. godine biti 1,6%, dok privrednici očekuju inflaciju od 1,2%.\nKada je reč o inflacionim očekivanjima za dve godine unapred, ona i kod finansijskog sektora i kod privrede iznosi dva odsto.\nDa podsetimo, prema informacijama Republičkog zavoda za statistiku, međugodišnja inflacija je u maju iznosila 0,7 odsto.\nNajveći pad švajcarske privrede u zadnjih 40 godina