Pred crveno-belima je još jedna naporna nedelja, u kojoj su dobili Cedevitu nakon poraza od Efesa. Ali, samo 48 sati od regionalnog derbija, izuzetno bitnog za Zvezdu, u halu "Aleksandar Nikolić" stiže Himki i sa Malog Kalemegdana se nadaju da će tribine biti krcate kao protiv hrvatskog prvaka.\nRusku ekipu predvodi najplaćeniji evropski košarkaš Aleksej Šved, a velika opasnost po crveno-bele biće i ljubimac "delija" Čarls Dženkins, odnosno naš plej Stefan Marković.\nHimki je među timovima koji se bori za Top 8 fazu sa učinkom 9-7, a u tu borbu bi dodatno mogao da se umeša i srpski i regionalni šampion ako bude slavio.\n"Zato je sada već tradicionalna podrška koju crveno-beli imaju u dvorani 'Aleksandar Nikolić' preko potrebna da se savlada izvanredna ekipa iz Podmoskovlja, koja je ove sezone kao jedan od prioriteta, nakon ogromnih ulaganja u tim, navela upravo plasman u plej-of Evrolige", navodi se na sajtu Zvezde.\nKarte za meč biće u prodaji po cenama od 1.200 dinara za tribine, 1.800 za Parter B i Parter 4, 2.500 za Belu ložu, 3.000 za Plavu i 3.500 za Ložu.\nBočno počasno mesto trećeg reda je 4.000, drugog 6.000, a prvog 8.000 dinara.\nPočasnot mesto drugog reda je 10.000, a prvog tik uz parket 15.000 dinara.


Korisničke usluge na društvenim mrežama – marketinški trend koji bi trebalo da ispratite - Kliping - Agencija za praćenje i analizu medija - Beograd\nUkoliko želite da unapredite svoj marketing na društvenim mrežama – pogotovu ako se bavite prodajom, mada ne nužno samo tada – onda svoje prisustvo na tim mrežama morate pretvoriti i u kanal za pružanje korisničke usluge. Vaši pratioci, odnosno korisnici, to sigurno očekuju.\nDruštvene mreže su postale prva borbena linija\nViše nema nikakve sumnje da je pandemija korona virusa drastično promenila poimanje društvenih mreža, kao i da se one same po sebi konstantno menjaju kako bi korisnicima virtuelno pružile sve ono što im treba realno. Uz to, promenili su se i korisnici. Umorni od „poziva na čekanju“ oni sve češće odgovore na pitanja koja ih muče i rešenja za svoje probleme traže putem društvenih mreža, očekujući da ih najlakše pronađu tu i trenutno, da ne kažemo odmah.\nNielsen-ovo istraživanje koje je poručio Fejsbuk pokazalo je da 64 odsto ljudi danas više voli da iskomunicira porukom nego pozivom, kao i da je 60 odsto njih otvoreno za primanje ličnih poruka od strane brendova i kompanija. I ne samo da korisnici očekuju da njihove potrebe budu zadovoljene putem društvenih mreža, već i pojedini zvanični regulatori i organizacije za zaštitu potrošača počinju da nalažu kompanijama da svojim korisnicima pruže podršku putem preferiranih kanala komunikacije, kao što je slučaj sa Australijskom komisijom za bezbednost i investicije (ASIC). Istovremeno, prema Gartner-u, do 2023. godine će 60 odsto zahteva za korisničku službu biti upućivano putem društvenih mreža.\nStručnjaci za digitalni marketing imaju priliku da zablistaju u 2022.\nSa povećanjem pritiska od strane korisnika, brendovi koji su lideri u poslovanju, ali i većina ostalih, sve su svesniji prioriteta koji bi trebalo da daju korisničkim uslugama putem društvenih mreža, a najbolja osobe za sprovođenje tih aktivnosti jesu stručnjaci za digitalni marketing. Sa jedne strane, to je proširenje obima posla za marketare koji se bave društvenim mrežama, ali je istovremeno i prilika da zablistaju, jer su oni ti koji ovi kanale komunikacije poznaju bolje od bilo koga drugog. Oni su ti koji najbolje osećaju puls korisnika i znaju putem kojih društvenih mreža će im se obratiti ukoliko žele neku korisničku uslugu.\nMenadžeri društvenih mreža zapravo su najbliži korisnicima onlajn i imaju istančan osećaj za probleme koje korisnici tu imaju ili za čije rešavanje će im se ovim putem obratiti. S tim u vezi, oni postaju ključan izvor uvida informacija za kompanije koje žele da unaprede korisničku uslugu putem društvenih mreža ili da je tek plasiraju, tako da je 2022. i po tom pitanju njihova godina.\nDobro proučite kanale za komunikaciju sa korisnicima\nBez obzira da li ste stručnjak za digitalni marketing i upravljate krizom ili jednostavno želite da povećate zadovoljstvo vaših korisnika, društvena briga o njima i pružanje korisničkih usluga bi trebalo da postanu prva linija vašeg poslovanja u 2022. godini, ukoliko već nije. Od slanja DM-a na Instagramu do rešavanja javnih žalbi na Tviteru, upravljanje svim tim upitima i spremnost na rešavanje korisničkih problema u datom trenutku nešto je što se danas očekuje od svakog ozbiljnog brenda i kompanije – da ne kažemo da se podrazumeva. Monitoring društvenih mreža i redovna komunikacija sa korisnicima putem njih, neki su od alata koji će vam značajno olakšati pružanje tih usluga.\nUnapredite korisničku uslugu i reagujte odmah\nUkoliko želite da budete brend od integriteta, potrebno je da shvatite da vaši korisnici ne prave razliku između korisničkog servisa, marketinga i prodaje. Za njih je svaka od ovih interakcija identična i predstavlja samo još jedno iskustvo u odnosu sa brendom, a ono mora biti pozitivno. S tim u vezi, ukoliko imate tim ljudi postavljen tako da svaku od navedenih interakcija obavlja poseban deo tima, organizujte da oni međusobno komuniciraju, da funkcionišu usaglašeno i da svaki tim bude u mogućnosti da u datom trenutku izađe u susret korisniku i problemu koji ima. U 2022. godini, ukoliko to do sada niste već uradili, investirajte u svoje timove kako bi bili u mogućnosti da putem društvenih mreža odgovore na svaki korisnički zahtev, pošto je to danas od presudnog značaja za zadržavanje vernih korisnika. Sva relevantna istraživanja na ovu temu pokazuju da je negativno korisničko iskustvo pogubnije za jedan brend od bilo čega drugog.\nUkoliko ste kompanija koji drži do svog poslovnog imidža, obučite one koji održavaju vaše društvene mreže tako da budu spremni da u svakom trenutku pruže korisničku uslugu, odgovore na pitanje i reše problem, ukoliko on postoji. Sa druge strane, ako ste Menadžer za društvene mreže u 2022. ni ne pokušavajte da se otisnete onlajn ukoliko niste u mogućnosti da svojim korisnicima odgovorite na svaki zahtev i pružite adekvatnu korisničku uslugu. Možda vam se čini da su oni nekad previše razmaženi, ali ne bunite se, može im se.


\tnutriceutici – Budi lepa\nSeptembar 2018. Supelementi, dermatolog\nModa dodataka ishrani (tzv. suplementa) se od pre nekoliko godina zahuktala, proširila na hranu, pa sada imamo vodu koja će nas podmladiti ili “lifting jogurt” (ali ne kao maska!). Uz još mnogo pilula, kapsula i napitaka u apotekama koji su namenjeni ulepšavanju kože. Kao i uvek kada imamo veliku ponudi i mnogo obećanja u reklamama, bez jasnih dokaza delotvornosti, teško je odlučiti ne samo šta odabrati, nego i da li nam to uopšte treba.\nKod ovakvih dilema, gde je potrebno mnogo više znanja nego što ga sama imam, uvek se obraćam dr Dragani Kablar, dermatologu i dragoj saradnici bloga.\nPogledajte šta je dr Kablar rekla o “nutriceuticima” koji se piju – pandanu “kozmeceutika” koji se nanose na kožu.


Kontinental banka uključena u kreditiranje kupovine stanova\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Mlađan Dinkić, direktor Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita Aleksandar Jović i generalni direktor novosadske Kontinental banke Zoran Đurović potpisali su danas ugovor o odobravanju stambenih kredita mlađima od 45 godina.\nKontinental banka je članica grupe Nove ljubljanske banke i peta poslovna banka koja je potpisala ovakav ugovor, a prijem zahteva počeće u svim njenim filijalama od 26. septembra.\nKrediti za kupovinu stanova odobravaju se, uz deset odsto učešća, u iznosu do 100.000 evra, rok otplate 70 odsto iznosa kredita koji obezbeđuje banka je do 20 godina, posle čega korisnik u roku do pet godina otplaćuje preostalih 20 odsto novca, koji iz budžeta izdvaja država. Ukupna godišnja kamata iznosi 4,5 odsto.\nDinkić je nakon potpisivanja ugovora podsetio na to da je država za subvencionisanje kupovine stanova do kraja godine obezbedila 900 miliona dinara, uz ocenu da će poslovne banke u taj projekat uložiti još dve milijarde dinara.\nMinistar je rekao da će država sledeće godine izdvojiti više sredstava i da se očekuje pravi bum u kreditiranju kupovine stanova čemu će, kako je dodao, doprineti i donošenje zakona o hipotekama, koje se očekuje do 15. oktobra, jer će tim propisom biti omogućeno da korisnici kredita daju u hipoteku i stanove u izgradnji.\nDinkić je najavio da će, u nameri da iz budžeta subvencionišu kupovinu stanova samo za određene ciljne grupe, Vlada Srbije i Ministarstvo finansija od 1. januara 2006. utvrditi najviši iznos zarade za nekog ko konkuriše za ovu vrstu kredita.


Trener KK Partizan Filipovski: Očekuju nas teške utakmice u ABA ligi i Evrokupu! – Sport\nTrener Partizana Sašo Filipovski nakon novog poraza crno-belih u regionalnom takmičenju, izjavio je da su šanse za pobedu protiv Cedevite Olimpije bile 50:50, ali da je protivnik serijom pogodaka za tri poena uspeo da se odlepi i slavi.\nCrno-beli su izgubili u Ljubljani od Cedevite Olimpije sa 78:65 u 17. kolu ABA lige.\n„Čestitam Cedevita Olimpiji na zasluženoj pobedi. Nalaze se u izvrsnoj formi i dugo nisam video ekipu koja je napadački toliko moćna. Šanse su bile 50:50 dok smo držali nivo koncentracije i rezultat koji je bio dobar po nas, a onda se Cedevita Olimpija serijom pogodaka za tri poena odlepila, a mi sa druge strane nismo bili raspoloženi u napadu“, rekao je Filipovski na konferenciji za novinare posle meča.\nPartizan je doživeo deveti poraz u sezoni, kojim su se dodatno udaljili od šanse za plej-of regionalnog takmičenja.


Humanitarna nedelja sporta na FTN - Ozonpress :: internet portal\nNa terenima SC“ Mladost“ počela je Humanitarna univerzitetska nedelja sporta koju organizuje Studentski parlament Fakulteta tehničkih nauka u Čačku uz podršku Univerziteta u Kragujevcu.\nUčestvuju studenti sa 12 fakulteta Univerziteta u Kragujevcu, a prihod od kotizacija učesnika biće upućen za lečenje deteta kome je potrebna pomoć.\n-Studenti se takmiče u fudbalu, košarci, odbojci, izmedju dve vatre, pes i šah. Osim studenata našu akciju mogu da podrže i sugrađani jer će se na terenima nalaziti kutija u koju mogu ubaciti novac. Još uvek nismo odlučili kom detetu će novac biti preusmeren, ali odluku o tome donećemo do kraja turnira. Očekujemo da nam se 14. maja priključe kolege sa još osam fakulteta Univerziteta u Kragujevcu kada ćemo organizovati turnir u fudbalu i izmedju dve vatre, rekao je Uroš Glišić, predsednik Studentskog parlemnta FTN.


Republika Srbija proslavila je 217. godišnjicu Prvog srpskog ustanka protiv osmanskog jarma 1804. godine, a predsednikom Aleksandar Vučić dodelio je Orden Republike Srbije 164 ličnosti, institucije i udruženja.\nNagrada, koja je najveća čast srpske države i dodeljuje se šefovima država i zvaničnicima stranih vlada, dodeljena je, između ostalih, bivšem predsedniku Grčke Republike Prokopisu Pavlopoulosu i kiparskom ministru spoljnih poslova Nikosu Christodoulidesu za njihov doprinos razvoju odnosa Grčke i Kipra sa Srbijom. Medalje će Prokopisu Pavlopoulosu i Nikosu Christodoulidesu biti dodeljene kada to uslovi dozvole.\nTokom proslave Sretenja, srpski predsednik opisao je taj dan kao „najvažniji datum u istorijskom, političkom i verskom kalendaru lepe Srbije“.\nAleksandar Vučić se osvrnuo na vođu Karađorđa Petrovića koji je na taj dan podigao ustanak protiv Turaka, ali i na kneza Miloša Obrenovića i Dimitrija Davidovića koji su istog dana usvojili moderan, liberalan i vanvremenski Ustav, koji je bio daleko ispred svog vremena.\n„Ovo su proslave svih koji vole i žive za svoju Srbiju“, rekao je srpski predsednik, uputivši poruku srpskim zajednicama na Kosovu i Metohiji, Crnoj Gori i Republici Srpskoj, koje su se pridružile proslavi.\n„Zahvaljujem se herojima našeg vremena, koji su mnogo dali Srbiji i živeli ne samo za sebe, već i za nas. Dati Srbiji ne tražeći ništa zauzvrat, inkorporisati nečije delo u njeno ime, žrtvovati se za to, najveće je što čovek može učiniti u životu i zato Srbija odgovara zahvalnošću i najvećim priznanjem koje se može dati. Njihova imena biće zapisana u večnoj knjizi časti, hrabrosti i pohvale“, rekao je predsednik Vučić odlikovanima. / ibna


Farm benzinska kosilica za travu FLM4608BS cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nFarm benzinska kosilica za travu FLM4608BS cene\n57.990 din - 64.433 din\nFarm benzinska kosilica za travu F420K, 100cc, 42 cm\n27.590 din - 27.590 din\n19.290 din - 19.290 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Farm benzinska kosilica za travu FLM4608BS po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Farm benzinska kosilica za travu FLM4608BS na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Benzinske kose trimeri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Farm Benzinske kose trimeri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Farm benzinska kosilica za travu FLM4608BS sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Farm benzinska kosilica za travu FLM4608BS. Pre kupovine, podatke za Farm benzinska kosilica za travu FLM4608BS proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nFarm benzinska kosilica za travu F41099K, 100cc, 40 cmFarm benzinska kosilica za travu F420K, 100cc, 42 cmFarm benzinski trimer za travu FT52PAV, 1.6kW, 44 cmFarm benzinska kosilica za travu FLM511ES, samohodna, 51 cmFarm električna kosilica za travu F1600EI, 1600W, 38 cmFarm benzinska kosilica za travu FLM420K, 100cc, 42 cmFarm benzinska kosilica za travu FLM510BSFarm benzinska kosilica za travu FLM461KFarm benzinska kosilica za travu FLM460KFarm električna kosilica za travu F1000ENFarm benzinski trimer za travu FT43P, 26 mm, 42,7 ccmFarm električna kosilica 1200EIFarm električni trimer za travu F250EFarm električni trimer za travu F500EFarm Motorni trimer za travu FT52PFarm motorni trimer za travu FT52Farm motorna kosilica F510BS\ncena od 18.050,00 din


Ženski košarkaški klub Konjic nakon odigrane utakmice 16.kola Lige 12 za žene u Banja Luci protiv Mladog Krajišnika, sa juniorskom ekipom igrao je u Lukavici na košarkaškom turniru u sklopu projekta “Koračajmo zajedno”.\nNa turniru su učestvovale ekipe OKK Igman Ilidža, ŽKK Livno, ŽKK Leotar 03 Trebinje, ŽKK Play Off Sarajevo i ŽKK Konjic. Juniorke Konjica odigrale su dvije utakmice na turniru i u obje utakmice Konjičanke su pobjedile i tako osvojile ovaj turnir. Drugo mjesto na turniru osvojila je ekipa Play Off, treće Livno.\nZa najbolju igračicu turnira proglašena je Nađa Kovačević igračica Konjica.\nSeniorska ekipa ŽKK Konjic narednu utakmicu u okviru Lige košarkašica 17.kola igra u Konjicu u subotu 15. februara protiv ekipe Leotar Trebinje sa početkom u 17,oo sati u Sportskoj dvorani Konjičanka.


Crnobrnja: Digitalizacijom do demokratije\nAgencije 11.01.2011 15:52\nBEOGRAD - Reditelj Stanko Crnobrnja izjavio je u utorak, povodom novog festivala "Plavi zub" - sa filmovima snimljenim mobilnim telefonom, da je riječ o demokratizaciji koju je omogućila digitalizacija.\n"Mi se nalazimo na početku potpuno nove epohe koja će da promeni 4.000 godina staru civilizaciju, zasnovanu na analognim tehnologijama. To je definitivni pomak u jednu novu društvenu situaciju. Nije samo kozmetička, već temeljna promena svih društvenih okolnosti", ocijenio je Crnobrnja u izjavi medijima u Srbiji.\nCrnobrnja je objasnio da se u centru te temeljne promjene nalaze sredstva komunikacija, koje su digitalizovane.\n"Prve među njima su telekomunikacije, odnosno telefonija, ne slučajno, već da bi milioni ljudi mogli da dobiju sprave koje su željene hiljadama godina. Te sprave su interaktivne, dvosmerne, kreativne i postaju kao olovka i papir dostupne svima, u onoj meri u kojoj neko želi da bude kreativan", istakao je on. "Istovremeno, što je najvažnije, možete da svoj proizvod odmah distribuirate milionima korisnika što nikada u istoriji nije bilo moguće. Znači, čista revolucija."\nNa pitanje šta će se dogoditi sa umetnošću u klasičnom smislu tog pojma, on je odgovorio da "svi koji nauče da pišu nisu odmah književnici".\n"Tako i svi koji budu baratali novim tehnologijama neće biti umetnici. Umetnost nije ugrožena nego je na dobitku, jer dobija ogroman talas svežine koji u celu koncepciju pravljenja filmova unosi veliki broj novih ideja, novih pogleda na stvarnost i na sam medij kao izražajno sredstvo", izjavio je on.\nCrnobrnja je napomenuo da su toga svjesni i u Holivudu, gdje vlada stav da komercijalno nije više plitkoumno niti masovno ili jeftino, već da su to autori koji imaju svoj autentičan glas.\n"Ono što je autentično, to je dobro, ono što je dobro to je komercijalno - to je mantra 21. veka", rekao je poznati reditelj, koji će biti predsednik žirija na festivalu "Plavi zub".\nPrijavljivanje filmova je u toku putem veb sajta www.plavizub.rs i traje do 27. januara. Stručni žiri odabraće najbolje za prikazivanje u Domu omladine, te dodijeliti nagrade 29. januara.


NOVA FISKALIZACIJA 2022 – Da li ste spremni? - Ugostiteljstvo.com\nDugo najavaljivanja Nova fiskalizacija počeće sa primenom od 01.01.2022. godine i predstavlja proces elektroskog izdavanja fiskalnih računa koji će se beležiti u poreskoj upravi. U Srbiji oko 20 000 ugostitelja koristi fiskalne kase i svi oni će, po novim propisima, morati da obezbede dodatnu tehnologiju koja će pratiti izdavanje računa.\nŠta konkretno donosi nova fiskalizacija 2022 i koje su opcije na raspolaganju\nMnogi od vas verovatno još uvek imaju dosta pitanja i nedoumica veznih za novu fiskalizaciju, pa smo se iz tog razloga i obratili timu iz Sky POS-a, koji nam je izašao u susret i dao jasne smernice koje vam iznosimo u nastavku teksta, u nadi da će vam biti od pomoći u samom poslovanju.\nNajpre da istaknemo ključne promene koje donosi nova fiskalizacija 2022:\n· Postojeći fiskalni štampači se izbacuju iz upotrebe i korisnici koji imaju fiskalne štampače moći će da urade prepravku istih, ako model dozvoljava ili da pređu da koriste POS štampač, uz odgovarajući softver koji mora biti odobren od strane poreske uprave.\n· Postojeće fiskalne kase izbacuju se iz upotrebe i neće moći više da se koriste u radu sa POS softverom - zameniće ih POS štampači ili će korisnici morati da obezbede nove fisklane kase koje neće moći da rade sa POS softverima.\n· Korisnici će biti u obavezi da registruju poslovni prostor gde će se odvijati nova elektronska fiskalizacija - pogledajte pravilnik.\nNovina nove fiskalizacije je zapravo softver!\nNova fiskalizacija za korisnike koji koriste POS softver vršiće se putem serfifikovanog POS softvera koj će moći da izdaje fiskalne račune na POS desktop ili mobilnom štampaču.\nNova fiskalizacija: Vrste elektronskog fiskalnog uređaja?\nSvaki obveznik fiskalizacije ima pravo da odluči o vrsti elektronskog fiskalnog uređaja (EFU) koji će se koristiti:\nElektronski fiskalni uređaj koji koristi sopstveni procesor fiskalnih računa i koji omogućava izdavanje fiskalnih računa čak i u slučaju privremenog ili trajnog prekida Internet veze. Ukoliko koristite POS softver, u tom slučaju POS sistem čuva nefiskalizovane račune u svojoj bazi podataka (lokalni procesor fisklanih računa odobren od strane porekse uprave), gde će moći naknadno da se vrši fiskalizacija računa u roku od 5 dana, od dana izdavanja ’privremenog’ računa. Naknadna fiskalizacija ili refiskalizacija računa moći će da se vrši naknadnim prenosom podataka na portalu poreske uprave.\nElektronski fiskalni uređaj koji koristi procesor fiskalnih računa u Sistemu upravljanja fiskalizacijom i koji omogućava izdavanje fiskalnih računa isključivo putem stalne internet veze u realnom vremenu. Ako korisnik u trenutku izdavanja računa nema Internet, neće moći da izda račun sve dok ne bude konektovan na Internet.\nSvaki obveznik elektronske fiskalizacije koji odluči da koristi elektronski fiskalni uređaj (koji mu omogućava izdavanje fiskalnih računa isključivo putem stalne internet veze u realnom vremenu), dužan je da obezbedi nesmetan rad najmanje jednog elektronskog fiskalnog uređaja, koji omogućava izdavanje fiskalnih računa čak i u slučaju privremenog ili trajnog prekida Internet veze, u svakom od njegovih poslovnih prostora i poslovnih prostorija.\nSve u svemu, ugostitelji mogu da biraju između:\nkupovine nove fiskalne kase,\nsoftverskog rešenja sa POS štampačem.\nNaš predlog je POS softver putem kojeg će te brže, lakše i efikasnije obezbediti novu fiskalizaciju. Sky POS može da bude pravo rešenje za vas, jer spremno dočekuju novu fiskalizaciju, u smislu da celokupno vaše poslovanje prilagode promenama i propisima, koja nalaže novi zakon o fiskalizaciji. Ovaj novi vid fiskalizacije vec funkcioniše u Hrvatskoj i Sloveniji, gde je SKY POS prilagodio svoje programe da rade direktno sa Poreskom upravom.\nSky POS nudi dva konkretna rešenja po pitanju nove fiskalizacije:\n1. Nova Fiskalizacija putem POS štampača (SKY POS I TABLET sa POS štampačima)\nSa novom fiksalizacijom 2022 Sky POS i Sky Tablet aplikacije povezaće se sa POS štampačem širine trake 2 ili 3 inča (58mm ili 80mm). Proces je takav da se nakon odabira načina plaćanja podaci automatski šalju do servera poreske uprave, koji će nakon evidentiranja vratiti kod kojim se račun označava kao potpisan i štampa. Na isečku će biti odštampan QR kod čijim skeniranjem ćete uvek moći da proverite da li je račun validan ili ne.\n2. Nova Fiskalizacija putem mobilnih POS štampača (SKY TOUCH u kombinaciji sa mobilnim štampačem)\nNajveća prednost Touch aplikacije je mogućnost povezivanja mobilnog POS štampača i SKY Touch aplikacije preko wiFi mreže, tako da će fiskalizacija moći da se obavlja na licu mesta, za stolom klijenta, tj. konobar će da štampa fikalni račun, bez odlsaka za šank, ubrzavajući, na taj način sam proces rada.\nJoš nešto što želimo da istaknemo u vezi sa SKY POS ponudom, a to je ključ u ruke za ugostitelje. Reč je o novom poslovnom rešenju, koji će vam omogućiti lakše i efikasnije poslovanje, a podrazumeva kompletnu opremu za iznamljivanje, sa softverom, koja sada radi i radiće za novu fiskalizaciju bez izmena. Ovim paketom usluga štedite vreme i novac, znajući da ste pokrili najvažnije segmente poslovanja i da sve unutar njega savršeno funkcioniše, a samim tim i prilagođavanje novoj fiskalizaciji, najavljenoj za 2022. godinu.


Ne bavi se medijima, a kupuje televizije po Srbiji\nSada su zvanično RTV Kragujevac, RTV Kruševac i RTV Pančevo, pored Doma zdravlja, Visoke škole i fabrike, u vlasništvu Radojice Milosavljevića. Kaže - njegovi interesi su komercijalni. Ali, koliko isključivo komercijalni interesi za one koji se nikada nisu bavili medijima mogu biti jedini motiv za kupovinu brojnih lokalnih stanica?\nUkupno 99.500 evra koštala je biznismena Radojicu Milosavljevića kupovina Radio-televizije Kruševac i RTV Kragujevac. Da mediji na lokalnom i regionalnom nivou nakon privatizacije, ipak nemaju šansu da opstanu, za N1 kaže bivši novinar RTV Kragujevac Nenad Živadinović i dodaje da se u aktuelnim privatizacija ne ogledaju iskrene namere vlasti da se u medije uvede red.\n"Mislim da zaista nema budućnosti i da ti mediji mogu da posluže samo političkim elitama u svrhu promocija, kada počne predizborna kampanja, a da će nakon izbora, svi veomna brzo prestati da funkcionišu", kaže novinar Nenad Živadinović.\nDa li takva sudbina čeka i lokalnu radio-televiziju u Pančevu, koja je pre samo šest dana prešla iz državnog u privatno vlasništvo? Javno radiodifuzno preduzeće Radio-televizija Pančevo, prodato je za 87.200 evra Radojici Milosavljeviću, a njegova ponuda prihvaćena je kao jedina na javnom pozivu za privatizaciju ovog lokalnog medija.\nIpak, prodaja je za sada samo uslovna, kažu iz RTV Pančevo, jer dok proces uplate i provere dokumentacije ne bude završen, oni se i dalje vode kao javno preduzeće.\n"Većina ljudi, tj. 57 od 63 je uzelo otpremninu i mi smo sada, kako ljudi kažu u interregnumu ili u vakuumu, odnosno većina ljudi praktično više nije zaposlena u kući, šestoro je samo zvanično zaposleno, ali mi smo rešili prosto da održimo program, jer bi bilo neprofesionalno, a ne bi valjalo ni po nas, ni po budućeg vlasnika, ni po grad da se na našem ekranu pojavi crno", navodi glavna i odgovorna urednica RTV Pančevo Nevena Simendić.\nPokušaj da naprave konzorcijum i otkupe kuću koju su, kako kažu, godinama gradili, nije uspeo, jer je i početna cena za kolektiv RTV Pančevo, bila previsoka.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Pregovori u poglavlju 27 biće kompleksni i dugi / print=true\nLUKOVAC O ŽIVOTNOJ SREDINI 09. 09. 2018. 11:39 >> 11:20 1\nLUKOVAC O ŽIVOTNOJ SREDINI\nMjerila koja u poglavlju životne sredine treba da ispune države kandidati podižu se, pa je realno očekivati da će pregovori biti kompleksni, zahtjevni i uzeti dosta vremena, poručio je osnivač pokreta Zelenih i bivši šef Kancelarije za održivi razvoj, Branko Lukovac\n„To svjedoči da su Vlada i nadležni državni organi spremni za otvaranje ovog zahtjevnog poglavlja“, rekao je Lukovac u intervjuu agenciji MINA.\n„S druge strane, u svim, pa i u ovom poglavlju, podižu se mjerila koja treba da ispune države kandidati, tim više što se pažljivo prati angažovanje i ocjene drugih, nevladinih činilaca u ovoj oblasti. U svakom slučaju realno je očekivati da će pregovori o ovom poglavlju biti kompleksni, zahtjevni i da će uzeti dosta vremena“, poručio je Lukovac.\n„Međutim, taj, kao i drugi slični dokumenti, zakoni, strategije, akcioni planovi, bilo da se radi o zaštiti prostora, resursa i biodiverziteta, upravljanja otpadom, vodama, šumama, gradnji nove kulture i programa obrazovanja na svim nivoima, veoma slabo se sprovode“, rekao je Lukovac.\n„Vidimo to po raširenoj devastaciji prostora, betonizaciji, čak i u područjima pod međunarodnom zaštitom, podacima o stotinama divljih deponija – smetlišta, ubrzanoj prenamjeni plodnog u građevinsko zemljište, izostanku temeljnih angažmana na podizanju svijesti i mobilnosti gradjana“, ukazao je Lukovac.\n„O tome govore i stalne promjene resora koji ima nadležnost u oblasti životne sredine, kao i podatak da Skupština, koja je 1991. u Žabljaku usvojila Deklaraciju o ekološkoj Crnoj Gori, nikada, od tada, u ove tri decenije, nije imala na dnevnom redu Izvjestaj o napretku u ostvarivanju te Deklaracije, čak ni priliku da razmatra Strategije održivog razvoja, kao krovne dokumente za sve druge sektorske strategije ili planove“, rekao je Lukovac.\n„Bio je, u Savjetu za održivi razvoj, utvrđen predlog da se ustanovi institut ombudsmana – zaštitnika životne sredine, kojeg bi imenovala Skupština, međutim ni to nije realizovano“, kazao je Lukovac.\n„Ipak, vjerujem da ćemo ispuniti potrebne uslove za otvaranje, kao i za zatvaranje ovog poglavlja, ako u EU bude prisutna politička volja za proširenjem“, rekao je on.\n„U tom pogledu ozbiljno zaostajemo, te je opravdano pitanje, obzirom na sve, da li je taj cilj za nas, barem za ovu fazu razvoja našeg društva, ipak preambiciozan i nerealan“, kazao je Lukovac.\n„Naročito se osjeća nedostatak stručnjaka za zaštitu i unaprjeđenje životne sredine na nivou lokalnih organa uprave, u opštinama, gdje je i najviše pojava devastacije i ugrožavanja prostora, divlje i neplanske gradnje, lošeg upravljanja otpadom, brojnih smetlišta, slabe zaštite biodiverziteta“, naveo je Lukovac.\n„Naš civilni, nevladin sektor je relativno nov, nedovoljno razvijen, bez potrebnog nivoa međusobne povezanosti i involviranosti u procesima pripreme planova i donošenja odluka koje se tiču zivotne sredine, održivog razvoja i klimatskih promjena“, rekao je Lukovac, navodeći da bi ga trebalo podsticati i podržati, te integrisati na svim nivoime angažovanja društva na očuvanju i unaprjeđivanju životne sredine.\nEkologija Poglavlje 27


Intenzivni pregovori između Britanije i EU o trgovini\nTanjug 7. decembra 2020. 07:32\nBRISEL – Predstavnici Velike Britanije i EU započeli su u nedelju dvodnevne intenzivne i neizvesne razgovore o trgovinskim odnosima posle Bregzita, koji se smatraju poslednjom šansom za postizanje sporazuma.\nIrski premijer Majkl Martin je za irski javni servis RTE rekao da su razgovori na „veoma teškoj prekretnici“ i pozvao pregovarače da pokažu „svu moguću kreativnost.\nOn je naveo da mu „osećaj govori“ da su šanse za uspeh pregovora pola-pola, ali da ipak misli „da ne možemo biti previše optimistični“, preneo je sinoć Rojters.\n„Naporno ćemo raditi na postizanju sporazuma“, obećao je britanski glavni pregovarač Dejvid Frost po dolasku u Brisel, gde su nastavljeni razgovori obustavljeni u petak nakon neuspešne nedelje u Londonu.\nOdluku o ovom „novom pokušaju“ od 48 sati doneli su na najvišem nivou u subotu uveče britanski premijer Boris Džonson i predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen.\nDvojica zvaničnika saopštiće situaciju večeras, pod sve većim pritiskom rokova, jer bi britanski i evropski parlament morali da ratifikuju mogući trgovinski sporazum da bi stupio na snagu 1. januara.\n„Ovo su verovatno poslednji dani da se odluči da li će biti sporazuma ili ne“, rekao je u nedelju na BBC-u Džordž Justis, britanski ministar zaštite životne sredine.\nPristup evropskih ribara britanskim vodama, veoma osetljivo pitanje za neke države članice, deo je tri tačke koje blokiraju razgovore od marta o načinu rešavanja sporova u budućem sporazumu i garancijama koje EU zahteva za pristup Britanije bez kvota svom velikom tržištu.


Faktor | Vučić o ulaganju u Vojsku Srbije, sastanku sa Dodikom, o čemu će razgovarati sa Putinom\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da Srbija ulaže mnogo u svoju vojsku "zato što može" i zato što je srbijanska ekonomija "snažnija", ali da misli da je svima jasno da bi Srbija, da to ne čini, bila "lak plijen i zalogaj" svima koji Srbiji ne žele dobro.\nVučić je na konferenciji za novinare rekao da je razgovor sa specijalnim predstavnikom Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine i Zapadni Balkan, održan u utorak, bio "korektan i normalan" i naglasio da Beograd hoće da razgovara sa Prištinom "ne zato što je fasciniran politikom" kosovskog premijera Aljbina Kurtija već zbog toga što smatra da razgovor sa takvim ljudima mora da donese nekakve rezultate "jer je bolje da razgovarate nego da ne razgovarate".\nOn je naveo da o razgovoru sa Miroslavom Lajčakom ne bi javno govorio, iako su razgovarali "o mnogim detaljima" i o bezbrojnim pitanjima, kao što su problem nestalih osoba i Zajednica srpskih općina, i da nema dogovor sa Lajčakom da govori o stvarima koje nisu dogovorene.\nNa pitanje o sastanku sa članom Predsjedništva Bosne i Hercegovine Miloradom Dodikom, održanim u utorak, Vučić je rekao da se "uvijek trudi da se ne miješa u unutrašnje stvari drugih država", da je imao dug sastanak sa Dodikom, da ga je saslušao, da su imali "uobičajene konsultacije oko različitih ekonomskih i političkih pitanja".\nAleksandar Vučićpredsjednik SrbijeKosovoMiroslav LajčakMilorad DodikVladimir Putinpredsjednik Rusije\nKriza oko Ukrajine


Osvrt na tvrdnje Radončića o nezaposlenosti, siromaštvu, penzijama i vakcinaciji - Istinomjer\nLider Saveza za bolju budućnost Fahrudin Radončić bio je gost emisije “Polis” na Televiziji Kantona Sarajevo (TVSA) 25. 1. 2021. godine, gdje se osvrnuo na stepen nezaposlenosti, siromaštva, najnižih penzija i plana vakcinacije u kontekstu Bosne i Hercegovine.\nOdgovarajući na pitanje voditeljice o povratku Harisa Silajdžića u politiku, Radončić je istakao “da je vrijeme za neka nova lica u politici, a da ratni kadrovi treba da odu u čitanke” te da “nove mlade snage, nova pamet, nove energija” treba da izvuku Bosnu i Hercegovinu iz “onoga gdje su nas oni ostavili”, te dodao:\nDa smo prvi u Evropi po nezaposlenosti, prvi po siromaštvu, prvi po neizgrađenosti, prvi po nebrizi o građanima, prvi po najnižim penzijama. Evo da smo prvi otpozadi nažalost. Jedina evropska zemlja koja nema plan vakcinisanja, koja nije napravila neki pomak da nešto uradimo.\nFahrudin Radončić, 25. 1. 2021.\nPodaci stranice Trading Economics ukazuju da je Radončićeva tvrdnja o stepenu nezaposlenosti u BiH istinita, s obzirom na činjenicu da je BiH na posljednjem mjestu u Evropi kada je u pitanju nezaposlenost. Prema dostupnim podacima, stepen nezaposlenosti u BiH je 33.65%, a iza BiH su Kosovo i Crna Gora sa stepenom nezaposlenosti od 27.2% i 20.28%.\nSa druge strane, a kada je u pitanju tvrdnja da je BiH prva u Evropi po siromaštvu, podaci sa Trading Economicsa govore da BiH ipak nije najsiromašnija evropska država. Kao jedan od najvjerodostojnijih pokazatelja razvoja jedne države koristi se bruto domaći proizvod (BDP) po glavi stanovnika ( gross domestic product – GDP per capita). BDP jedne zemlje izračunava se uzimajući u obzir novčanu vrijednost roba i usluga države nakon određenog vremenskog perioda, obično godinu dana, te se zatim ova količina bogatstva dijeli između stanovništva date zemlje. S tim u vezi, iza Bosne i Hercegovine, čiji je BDP po glavi stanovnika tokom 2019. godine iznosio 6.236 američkih dolara, jesu Sjeverna Makedonija sa 5.634, Albanija sa 5.209, Kosovo sa 4.462, Moldavija sa 3.715 i Ukrajina sa 3.224 američkih dolara.\nI prema podacima dostupnim na Global Finance iza Bosne i Hercegovine su Albanija, Kosovo, Ukrajina i Moldavija, dok je Sjeverna Makedonija u ovom slučaju ispred Bosne i Hercegovine.\nŠto se tiče Radončićeve tvrdnje, da BiH ima najniže penzije u Evropi, Istinomjer se sličnom izjavom bavio 25. 1. 2021. godine u analizi “Izetbegović neistinito o penzijama u Republici Srpskoj”, gdje su tvrdnje lidera SDA Bakira Izetbegovića, da su u Republici Srpskoj najniže penzije u Evropi, ocjenjene neistinitim.\nU Republici Srpskoj iznos najniže penzije ovisi o godinama penzijskog staža, tako da najniže penzije od 1. 1. 2020. godine iznose: 201,82 KM za korisnike koji imaju do 15 godina staža, 242,21 KM za korisnike od 15 do 20 godina staža, 282,57 KM za korisnike sa 20 do 30 godina staža, 322,97 KM za korisnike koji imaju između 30 i 40 godina staža i 403,71 KM za korisnike sa preko 40 godina staža. Prema podacima statističkih biltena Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske, prosječna samostalna penzija u RS-u za 2020. godinu iznosila je 393,56 KM.\nU Federaciji BiH najniža penzija, prema podacima iz decembra 2020. godine, iznosila je 382,18 KM.\nPrema podacima Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Srbije iz 2020. godine, prosječna penzija u junu iznosila je 27.775 RSD (cca 458 KM), a najnižu penziju su imali poljoprivredni penzioneri, čija je prosječna penzija iznosila 11.885 RSD, što je otprilike 196 KM.\nPrema podacima Evropske komisije, najniža penzija u Bugarskoj od juna 2020. iznosi približno 250 KM (Bugarski lev ima približno istu vrijednost kao konvertibilne marke), a prije tog perioda je iznosila cca 219,43 KM.\nKako se navodi na zvaničnom sajtu Vlade Moldavije, u ovoj zemlji minimalna starosna penzija od oktobra 2020. godine iznosi 105 KM (1143 MDL), što je predstavljalo povećanje u odnosu na prethodni period. U Albaniji je iznos penzije niži u ruralnim sredinama nego u urbanim, a prema dostupnim podacima Instituta za statistiku Albanije, starosna penzija u ruralnim sredinama u 2019. godini iznosila je 145 KM (9.165 ALL).\nTakođer, tvrdnja da je BiH “jedina evropska zemlja koja nema plan vakcinisanja” nije istinita. Naime, plan vakcinacije u Republici Srpskoj javnosti je predstavljen 12. 1. 2021. godine, dok je Vlada FBiH taj plan usvojila 14. 1. 2021. godine, a za njegovo provođenje zadužila Federalno ministarstvo zdravstva i Zavod za javno zdravstvo FBiH, svako u okviru svojih nadležnosti.\nOba plana na sličan način predviđaju redosljed vakcinacije, pa tako, prema planu u FBiH, prioritetne grupe za vakcinaciju su zdravstveni radnici, te zaposleni i korisnici staračkih domova, a poslije bi se trebali vakcinisati stariji od 65 godina, dok će u Republici Srpskoj vakcinu protiv virusa korona prvi primiti zdravstveni radnici koji rade sa COVID pacijentima na sekundarnom nivou, zatim stariji od 65 godina, nakon čega će se i radno sposobno stanovništvo moći vakcinisati, s tim da će prioritet biti oni koji rade na mjestima bitnim za funkcionisanje društva, kao što je nastavno osoblje, radnici u vrtićima, policajci i slično. Istinomjer je o pomenutoj temi detaljnije pisao u analizi “Šta do sada znamo o vakcinaciji protiv COVID-19 u BiH?”, a osvrnuli smo se i na netačne tvrdnje Harisa Vranića, ministra zdravstva u Kantonu Sarajevo, koji je 25. 1. 2021. godine ustvrdio da je “BiH jedina država u Evropi, pa i šire, koja još uvijek nije nabavila niti jednu vakcinu”.\nRadončić je također, govoreći o planu vakcinisanja i nabavki vakcina u BiH, istakao i da je BiH mogla blagovremeno naručiti vakcine, kada su to uradile i ostale zemlje regiona, te ustvrdio da je “Srbija vakcinisala 50 hiljada ili 40 hiljada ljudi” te da je “Srbija treća u Evropi po vakcinisanju, a nije zemlja Evropske unije”.\nUvidom u podatke dostupne na stranici Our World in Data može se utvrditi da je pomenuta tvrdnja Fahrudina Radončića istinita, te da je Srbija treća evropska zemlja, nakon Velike Britanije i Malte, po broju vakcinisanog stanovništva.\nIz navedenog je jasno da su dvije tvrdnje Fahrudina Radončića istinite – tvrdnja da je BiH po nezaposlenosti posljednja u Evropi (stepen nezaposlenosti u BiH iznosi 33.65%), kao i tvrdnja da je Srbija treća evropska zemlja kada je u pitanju broj vakcinisanog stanovništva protiv virusa SARS-CoV-2. Ipak, ostale tvrdnje Fahrudina Radončića nisu istinite.\nU svakom slučaju, ekonomski parametri u Bosni i Hercegovini su veoma loši, te građani očekuju da institucije vlasti u našoj zemlji učine više da se to u budućnosti promijeni.\nRadončić neutemeljeno o broju ubijenih Bošnjaka tokom rata u BiH


Erdogan će razgovarati sa Angelom Merkel i Mišelom oko tenzija u Sredozemlju | Restart Magazin\n“Rešenje u istočnom Sredozemlju je kroz dijalog i pregovore”, rekao je turski predsednik, ali je i dodao da Ankara “neće dozvoliti nijednoj zemlji da narušava njena prava”.\nFrancuska je danas poslala dva lovačka aviona “rafal” i dva broda Ratne mornarice u istočno Sredozemlje gde je Turska ponovo poslala u grčki deo mora brod za potragu za gasom i naftom u podmorju uz pratnju flotile ratnih brodova. Kao reakcija na to Grčka je poslala svoje ratne brodove u tu oblast i podigla nivo vojne pripravnosti.\nFrancuska je navela da je poslala vojno pojačanje u istočno Sredozemlje da bi doprinela “poštovanju međunarodnog prava”.\n“Pozivati se na pomorski suverenitet koristeći se ostrvom Meis koje se nalazi na dva kilometra od turske obale i 560 kilometara od kontinentalne grčke se ne može racionalno objasniti”, rekao je danas Erdogan.\n← Zbog „Severnog toka 2” SAD prete nemačkoj luci Murkan\nUzroci krize u Belorusiji: “Poslednji sovjetski ekonomski sistem” →


Prezentacija Help projekta podrške samozapošljavanju VIDEO - Pirot Plus Online\nPrezentacija Help projekta podrške samozapošljavanju VIDEO\n21. avgust 2013. 12:32 Lokalna samouprava Pirot Plus Online\nU svečanoj sali Opštine održana je prva od dve prezentacije u okviru informativne kampanje projekta “Smanjenje siromastva i unapredjenje mogućnosti zapošljavanja marginalizovanih i ugroženih grupa stanovništva u Srbiji”.\nMaša Bubanj, ispred nemačke organizacije Help, kaže da je ovim projektom, koji će trajati do kraja 2016. godine, u Pirotu biti realizovane četiri komponente. Pored podrške preduzetnicima u opremi i direktne podrške razvoju kooperativa biće realizovane i tematkse radionice i dodatno stručno usavršavanje.\nIspred opštine Pirot obratila se Vesna Lazarević.\nPotencijalni kandidati prijavne formulare mogu da dobiju isključivo na prezentacijama (21. i 26. avgusta) dok će od 23., 28. i 30. avgusta i 2.,4. i 6. septembra biti održane konsultacije za podnosioce prijava u Mesnoj zajednici Rasadnik, u vremenu od 10 do 12 časova.\nVojkan Milovanović, asisten na projektu, predstavio je aplikacioni formular.\nHumanitarna organizacija Help Projekat realizuje od maja 2013. godine do kraja decembra 2016. godine, uz donatorsku podršku Nemačke Vlade i ciljnih gradova i opština Pirot, Niš i Smederevo.\nStanislava Kulidžan, PR organizacije Help, kaže da najugorženije stanovništvo najčešće ima veliki problem u pristup tržištu rada i obezbeđenju sredstava da započnu samostalan rad, i dodaje, da je ciljj programa doprinos uključivanju marginalizovanih Roma i drugih socijalno ugroženih grupa stanovništva u društveni i ekonomski život i smanjenje siromaštva među ciljnim grupama.


Šuhret nije ispunio ništa od obećanog – najlošiji od svih načelnika – Budi informisan\nAuto/Moto / BiH / Bihać / Internet / Izdvojeno / Promo / Region / Svijet / Tech / Vijesti\nŠuhret nije ispunio ništa od obećanog – najlošiji od svih načelnika\n“Istinomjer” već treći mandat za redom prati ispunjavanje obećanja u nekoliko jedinica lokalne samouprave u cijeloj Bosni i Hercegovini. Dvanaest općina i gradova odabrane su na osnovu kriterija kao što su broj stanovnika/ca, ravnomjerna teritorijalna i administrativna rasprostranjenost, te posjedovanje statusa grada/gradskih općina.\nTokom predizborne kampanje koja je prethodila Lokalnim izborima 2016. godine, prikupili smo obećanja iz izbornih programa i javnih istupa kandidata za načelnike u ovim općinama. Svi načelnici su, nakon toga, dobili priliku da daju svoje komentare na prikupljena obećanja i aktivno se uključe u praćenje njihovog ispunjavanja kroz “Lokalni istinomjer”. Tek nekolicina je odgovorila na upite i pozive Istinomjera na saradnju.\nOvo su rezultati njihovog rada na ispunjavanju predizbornih obećanja u prvoj godini mandata 2016.-2020. Kao zvanični početak mandata načelnika uzet je 8. novembar, dan kada su svi načelnici preuzeli certifikate o osvojenom mandatu.\nKada je u pitanju grad Bihać, gradonačelnik Šuhret Fazlić je, nakon što mu je “Istinomjer” poslao prikupljena obećanja iz predizborne kampanje, izjavio da to nisu njegova obećanja, već obećanja „Snage Bihaća“. Iako smo, nakon toga, više puta pokušali da od gradonačelnika Fazlića dobijemo spisak obećanja koja smatra svojim predizbornim obećanjima, u tome nismo uspjeli, te smo ocijenili obećanja platforme ispred koje je bio kandidovan.\nOd ukupno 27 obećanja, u jednom je postignut značajniji napredak, 11 je ocijenjeno kao započeto, 14 nije započeto, a jedno je započeto pa zaustavljeno.\nTreba primijetiti da je web stranica Grada Bihaća jedna od organizovanijih kada su u pitanju jedinice lokalne samouprave u BiH, te da je uspostavljena čak i Viber linija za komunikaciju sa građanima. Nezapočeta su ostala obećanja o uspostavljanju novih fondova za pomoć građanima.\nTaggedgradjanska strankagspredizborna obecanjasuhret fazlic


Od danas do januara predsedava Slovenija; Prioritet proširenje - BIGportal.ba\nSlovenija danas preuzima rotirajuće predsedavanje Savetom EU koje će se u narednih šest meseci odvijati pod sloganom “Zajedno. Otporno. Evropa.”\nLjubljana je najavila da će se politika proširenja EU na Zapadni Balkan naći među prioritetima predsedavanja i da planira da sa Srbijom do kraja godine organizuje Međuvladinu konfrenciju uz moguće otvaranje klastera.\n“Evropska budućnost zemalja Zapadnog Balkana i nastavak procesa proširenja moraju postati strateški interes Unije”, poručio je slovenački šef diplomatije, Anže Logar.\nPredstavaljući prioritete slovenačkog predsedavanja iz Ljublajne poručuju da im je želja da se EU još više angažuje i posveti političkoj agendi prema zemljama Zapadnog Balkna.\nNaša mapa puta usredsredjena je na društveno-ekonomski oporavak i integraciju Zapadnog Balkana u različita područja evropske politike, od infrastrukture, saobraćajne i energetske povezanosti do istraživanja i inovacija, dekarbonizacije, digitalizacije i sajber otpornosti. Sve ovo je presudno za kredibilnu i sigurnu EU”, kaže Logar.\nSlovenci planiraju da 6. oktobra budu domaćini novog samita EU-Zapadni Balkan koji je posednji put održan putem video konfrencije prošlog maja u organizaciji hrvatskog predsedavanja Savetom EU.\nZvanična Ljubljana naglašava da su joj zbog sopstvenog iskustva, istorije i geografske pozicije problemi i interesi zemalja Zapadnog Balkana u procesu pristupanja EU bliski i bitni.\nOvo će biti i drugi put da Slovenija od 2004. godine, kada je u tzv “velikom proširenju” ušla u EU, predsedava Savetom EU.\nOvoga puta Ljubljana najavljuje da će se fokus staviti na poboljšanje funkcionisanja EU, oporavak od krize izazvane pandemijom, ali prvenstvono na predupređivanje budućih kriza.\nTrudicemo se da olakšamo oporavak EU i ojačamo njenu otpornost, razmišljamo o budućnosti Evrope, jačamo vladavinu zakona i evropske vrednosti i povećavamo sigurnost i stabilnost u evropskom susedstvu”, naglašava se u zvaničnom tekstu slovenačkih prioriteta.\nNajavljuje se da će posebno insitirati na izgradnji Evropske zdravstvene unije i jačanju stratešku autonomije EU kada je reč o dostupnost lekova i medicinskih sredstava.\nMeđu prioritetima je i trajni oporavak u svim sektorima ekonomije i javnog života EU kroz primenu evropskog Paketa za opravak i otpornost i usvanje nacionalnih okvira u pravcu zelene i digitalne tranzicije Evrope.\nTokom slovenačkog predsdavanja Savetom EU odvijaće se i najveći deo Konferencije o buducnosti Evrope, koja je zvanično započela 9. maja 2021. gdoine, a trebalo bi da se okonča na proleće 2022. godine.\nIz Ljubljane poručuju da im je namera da organizaciojom sastanaka i foruma obezbedi pristup svima koji žele da učestvuju u debati o tome kako EU treba da izgleda u budućnosti, uključujući i zemlje Zapadnog Balkana.\nMeđu slovenačkim prioritetima su i rad na jačanju valdavine prava kao zajdničke evropske vrednosti, ali i uz puno poštovanje nacionalnih ustavnih sistema i tradicija.\nKredibilna i sigurna EU, sposobna da obezbedi sigurnost i stabilnost u svom susedstvu, još jedna je od oplasti na kojima će Slovenija insistirati u narednih šerst meseci.\nFokus će biti na jačanju saradanje EU sa NATO i SAD, jačanju položaja EU u medjunarodnoj zajednici, a u cilju odbrane zajdničkih interesa i vrednosti država članica i multirlateralnog sistema.\nOd 1. janura 2022. godine predsedavanje Savetom EU od Slovenije preuzeće Francuska.\nSkrivena poruka NATO-a Prištini: Nema države, ima “gospodin” i “gospođa”


Za julske subvencije dosad 2,5 miliona - Volim Danilovgrad\nZa subvencionisanje julskih zarada do petka je isplaćeno ili je u postupku isplate 2,96 hiljada zahtjeva, u iznosu od 2,52 miliona, prenosi portal Vijesti.\nIz Ministarstva ekonomije je saopšteno da to čini 92 odsto od svih primljenih zahtjeva.\nNastavak subvencija od 50 do 100 odsto minimalne bruto zarade za jul, avgust i septembar predviđen je za zatvorene djelatnosti i dio privrede trećim državnim paketom mjera.\nSubvencije za punu minimalnu bruto platu (222 eura po zaposlenom i poslodavac se oslobađa dažbina od 142 eura) dobijaju zatvorene djelatnosti (objekti čiji je rad zabranjen, vrtići…). Za registrovane zaposlene u sektoru turizma i novo zapošljavanje pomoć iznosi 70 odsto minimalne plate (155 eura po zaposlenom i 100 eura manje dažbina poslodavcu).\nIz budžeta svih poreskih obveznika će biti nastavljeno subvencioniranje plata za ugostiteljstvo i drumski saobraćaj sa 50 odsto minimalne plate, što je 111 eura po zaposlenom i poslodavac se oslobađa dažbina za 71 euro. U kategoriji pomoći za polovinu minimalne plate su i plaćanja za zaposlene u karantinu i samoizolaciji i za one koji su na odsustvu zbog čuvanja djece mlađe od sedam godina usljed mjere o zatvaranju vrtića zbog suzbijanja epidemije koronavirusa.\nZa produžene subvencije predviđeno je 18 miliona eura iz državnog budžeta.


Ima nešto trulo u NATO: SAD uvele sankcije Turskoj - Ekonomske Vesti\nIma nešto trulo u NATO: SAD uvele sankcije Turskoj\n30. okt. 2019 31. okt. 2019 Ekonomske Vesti 0 Comments\nAmerički Kongres odlučio je sa samo 16 glasova protiv da SAD, prva po vojnoj snazi članica NATO-a, uvede sankcije Turskoj, četvrtoj po vojnoj snazi članici NATO-a, a na osnovu Zakona o delovanju protiv protivnika Amerike, donetom 2017. godine.\nTurska je, kako su prenele svetske agencije, kažnjena zbog intervencije u Siriji i odluke da od Rusije kupi protivraketni sistem S-400.\nPrema toj odluci, biće zamrznuta imovina lica povezanih s isporukama oružja koja se koriste u sirijskoj operaciji, kao i imovina turskog ministra odbrane.\nKongresmeni su obavezali američku administraciju da prikupi i razjasni podatke o imovini i dohocima turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana.\nPredstavnički dom američkog Kongresa je, posle dugogodišnjih neuspešnih pokušaja ranijih administracija, usvojio i rezoluciju kojom se priznaje da je početkom prošlog veka nad Jermenima u Turskoj izvršen genocid.\nOdnosi izmedju SAD i Turske, dve jake članice NATO-a, ovog trenutka su takvi da ih nikakve sankcije i rezolucije ne mogu učiniti još gorim. Pa su neki ruski analitičari ocenili pred svim članicama NATO-a sada stoje samo dva puta – rat ili početak normalizacija odnosa.\nŠto se intervencije u Siriji tiče, konačni stav Vašingtona je teško dokučiv, ali Ministarstvo inostranih poslova Turske jeosudjujući američke sankcije ustvrdilo da te sankcije „nisu u duhu NATO-a, a protivne su i sporazumu o Siriji postignutom s američkom administracijom 17. oktobra“.\nTurska intervencija u Siriji počela je 9. oktobra. Juče je saopšteno da su sirijski Kurdi, u skladu sa dogovorom u Sočiju izmedju Redžepa Tajipa Erdogana i Vladimira Putina, završili povlačenje 30 kilometara od turske granice u dubinu sirijske teritorije. Danas je saopšteno da turske i ruske snage treba da počnu patroliranje koridorom uz tursku granicu širokim sedam kilometara.\nIzjave i Vašingtona i NATO-a o turskoj nameri da kupi ruske protivraketne sisteme S-400 „Trijumf“ bile su takodje protivrečne, pa su ruski mediji prerano došli do zaključka da će Vašington bez sankcija preći preko ove demonstracije turske samostalnosti i partnerskog neverstva. Iako Vašington nikada nije prestajao da vrši otvoren pritisak, ne samo na savezničke zemlje, da se izmedju ruskog i američkog oružja odluče za američko.\nTurska je od Rusije kupila protivraketni sistem S-400 za sumu od 2,5 milijarde dolara i prva etapa isporuke već je obavljena avionom An – 124, 30 letova Pentagon ocenjuje da će ti sistemi pisti punu borbenu gotovost već krajem 2029.godine,a sama Turska procenjuje da je početak 2020.godine verovatniji datum.\nOva kupovina podrazumeva i neke tehnološke proizvode, a direktor Rosoboroneksporta Aleksandar Mihejev je, kako su preneli ruski mediji, izjavio da se pregovara o licenciranoj proizvodnji delova za S-400 na teritoriji Turske.On je istakao potpuno uzajamno poverenje izmedju dve zemlje.\nOva saradnja je značajna, pošto je Turska od uvoznika ne samo postala izvoznik oružja, nego je poslednjih godina značajno povećala svoju samodovoljnost u naoružavanju.\nNeki ruski eksperti, kao Rislan Puhov iz Centra za analizu strategija i tehnologija, tvrde da Turskoj ruski protivraketni sistem S-400 i nije potreban, kao što joj nije potrebno učešće u programu američkog lovca F-35. Njeni glavni oponenti, tvrdi Puhov, nemaju oružja kojima bi ova najsavremenija oružja bila odgovor.\nNabavka S-400 je, obrazlaže Puhov za ruske medije, samo je pitanje prestiža, politički signal SAD, Grčkoj…\nKao što je neka politička poruka i prošlonedeljno paradiranje ruskog protivraketnog sistema S-400 po Srbiji.\n← Fed treći put 2019. snizio kamatu iako je američka privreda bolja od očekivanja\nNeće nam drugi birati prijatelje: Naši odnosi s Turskom odlični →


Dijalog na FPN-u – današnji sastanak najkonstruktivniji do sada\nIzvor: RTS, 19.Sep.2019, 15:43\nPredstavnici vlasti i opozicije održali su na Fakultetu političkih nauka šesti sastanak u okviru "Dijaloga o izborima 2020", na temu zaštite i unapređenja biračkog prava.\nZa okruglim stolom na Fakultetu političkih nauka sve je manje predstavnika opozicije.\nPokret slobodnih građana i dalje je tu zbog najave da će u dijalogu ubuduće posredovati evropski parlamentarci. Od toga, kažu, zavisi >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << i odluka o eventualnom bojkotu izbora.\nPetar Miletić iz Pokreta slobodnih građana smatra da je to ključno.\n"Mi još nećemo doneti tu odluku, još razmatramo, dok god postoji šansa da se poboljšaju izborni uslovi", rekao je Miletić.\nPredlog za bolje izborne uslove u ime SNS-a predstavio je ministar unutrašnjih poslova i član Predsedništva stranke Nebojša Stefanović.\nKonkretan set mera njegova stranka će, kaže, izneti u ponedeljak.\n"Predvideli smo određene izmene zakona koji se mogu usvojiti u relativno kratkom roku. Pooštravanje kaznene politike kroz više nadležnosti agencije za borbu protiv korupcije, mere za zabranu funkcionerske kampanje, zloupotrebe resursa javnih preduzeća", naveo je Stefanović.\nKonkretne predloge prihvatili su i socijalisti.\nŽarko Obradović iz SPS-a ističe da je danas izneto mnogo dobrih predloga koje SPS prihvata.\n"Mi smo spremni da predloge pretočimo u zakon", poručio je Obradović.\nObe strane ističu da je današnji sastanak bio najkonstruktivniji do sada i da bi mogao da promeni predizobrni proces.\nLider Liberalno demokratske partije Čedomir Jovanović smatra da je bojkot najgora odluka koja može da zadesi Srbiju.\n"Ideja da se bojkotuju izbori i sa druge strane stav predsednika Srbije Aleksnadra Vučića da to prihvati nonšalantno je katastrofa", rekao je Jovanović i naveo da je danas prihvaćeno dosta važnih stvari - da je SNS napravio iskorak.\nPredstavnik Pokreta Socijalista Bojan Torbica smatra da je današnji dijalog pokazao da je bilo potrebno malo više strpljenja da se dođe do određenog rešenja.\nŽivota Starčević iz Jedinstvene Srbije šestu rundu je ocenio kao najkonkretniju do sada.\nŠaša Šućurović iz Lige socijaldemokrata Vojvodine rekao je da će LSV o izlasku na izbore odlučivati u skladu sa tim da li se poštuju izborna pravila koja kako je dodao, moraju da se menjaju.\nVladimir Đurić je poručio da će Stranka moderne Srbije proučiti predloženi set mera kako bi imali jasan stav o tome u kojoj meri one unapređuju izborne uslove.\nPredstavnik Demokratske unije Roma Duško Jovanović govorio o potrebi da se Romima, koji su kao najugroženija zajednica podobni za zloupotrebe pred izbore, jasno objasne biračka prava, ali i činjenica da i onaj ko prima mito čini krivično delo kao i onaj ko ga daje.\nNemanja Nenadić iz Transparensija ocenjuje da važno to što se danas čulo da će se menjati neki od zakona.\nRade Veljanovski iz Građanskog demokratskog foruma kaže da nema iluzija da će oni prestati sa tim, jer kampanja traje permanentno, ne čeka se da se objave izbori.\n"Mi očekujemo da se nešto dogodi, ne može se anulirati prednost. Mi imamo sedam meseci do izbora. Ako se u narednih sedam meseci nešto promeni to će biti dobro", ističe Veljanovski.\nAntonijević nakon sastanka: Postignut napredak\nIzvršni direktor Fondacije za otvoreno društvo Milan Antonijević, nakon šeste runde razgovora, navodi da je postignut izvestan napredak.\nAntonijević kaže da su od SNS-a dobili dokument sa predlogom konkretnih mera, koji, između ostalog, govori šta se može učiniti za 30, a šta za 60 dana.\nTo, kako je dodao, pokazuje da se shvata hitnost situacije da se zakonske izmene i praćenje sprovođenja zakona moraju jasno urediti.\n"Ovi razgovori su doveli do toga da imamo jasne napretke i svi očekuju da će se to završiti dokumentom na koji će svi staviti svoje potpise", rekao je Antonijević i dodao da će dokument kasnije biti distriobuiran svima, kako onima koji su učestovali u razgovoru, tako i onima koji su ih napustili.\nIstiče da je današnjim razgovorom iscpreljna i poslednja, četvrta tema, koju je predviđao dijalog na FPN-u i da će se sada razgovori nastaviti sa evropskim parlamentarcima, u kojima će i Fondacija učestvovati.\nAntonijević je rekao da je nakon 45 dana ova vrsta razgovora završena, ali da im je FPN ostavio otvorena vrata, ako postoji potreba da se dijalog nastavi.\nDodaje i da je na današnjem sastanku bilo reči i o izveštavanju RTS-a i da će o tome takođe biti vođen dijalog, kako bi se obezbedio, kako kaže, nepristranije i ravnomernije izveštavanje javnog servisa.\nAntonijević je dodao da će Republičko javno tužilaštvo, kao i Državno veće tužilaca, imati aktivniju ulogu na izborima, zahvaljujući čemu će građani moći da se osećaju sigurnije kada daju svoj glas.\nOsim Saveza za Srbiju, koji bojkotuje izbore, DSS-a, SRS-a i Dosta je bilo, šestoj rundi pregovora nisu prisustvovali ni predstavnici Republičkog javnog tužilaštva i Državnog veća tužilaca, uz objašnjenje da ne učestvuju na političkim skupovima. Organizatori rezimiraju rezultate.\nRadio Slobodna Evropa: Stefanović: SNS predložila mere za poboljšanje izborih uslova\nB92: Dijalog vlasti i opozicije - šesta runda VIDEO\nRTS: Vlast i opozicija – šesta runda, o biračkom pravu\nBeta: Antonijević: Vlast dostavila dokument sa predloženim izmenama za bolje izborne uslove (VIDEO)


Čubrilović: Povući odluku o popisu stanovništva @ Cafe.ba\nČubrilović: Povući odluku o popisu stanovništva Bosna i Hercegovina\nIzvor: Nezavisne novine 07.06.2016 u 18:40 h\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović razgovarao je danas, u svom kabinetu, sa direktorkom Republičkog zavoda za statistiku Radmilom Čičković o mogućim posljedicama jednostrane odluke o jedinstvenom programu obrade podataka popisa stanovništva sprovedenog 2013. godine, koju je donio direktor Agencije za statistiku BiH Velimir Jukić, bez saglasnosti entitetskih statističkih zavoda i dogovora na nivou Centralnog popisnog biroa.\nPredsjednik Čubrilović istakao je da je nedopustiva činjenica da je direktor Jukić donio jednostranu odluku koja metodološki ne uzima u obzir sva pitanja iz popisnice, naglašavajući da je time doveo u pitanje tačnost i relevantnost rezultata popisa, te da se pomenuta odluka mora staviti van snage. Imajući u vidu činjenicu da jei Republički zavod za statistiku vlasnik popisnog materijala i jedinstvene baze podataka u popisu, u skladu sa Zakonom o popisu, predsjednik Čubrilović smatra da predstavnici Zavoda za statistiku Republike Srpske imaju posebnu obavezu da aktivno kontrolišu proces obrade podataka.\nPredsjednik Čubrilović istakao je da je veoma značajno da se dobiju tačni podaci o broju rezidentnih stanovnika zbog planiranja ekonomskog, privrednog i socijalnog razvoja, a značajno je i sa stanovišta evropskih integracija. „Od predstavnika Republike Srpske u zajedničkim organima i institucijama očekujemo da, u skladu sa Ustavom i zakonom, zastupaju i dosljedno štite interese Republike Srpske“, rekao je Čubrilović.\nOn je naglasio da preglasavanje konstitutivnih naroda i donošenje jednostranih odluka, kao što je učinjeno prilikom donošenja odluke o jedinstvenom programu obrade podataka popisa, narušava uspostavljenu saradnju u Bosni i Hercegovini i ne doprinosi jačanju povjerenja i gradnji zajedničke budućnosti.


Finansijski rezultati kompanije LG za prvi kvartal 2019. godine – Personal magazin\nKompanija LG Electronics (LG) objavila je finansijske rezultate za prvi kvartal 2019. godine. Ostvarena je globalna prodaja u iznosu od 14,92 biliona vona (13,27 milijardi američkih dolara) i poslovni profit od 900,6…\nKompanija LG Electronics (LG) objavila je finansijske rezultate za prvi kvartal 2019. godine. Ostvarena je globalna prodaja u iznosu od 14,92 biliona vona (13,27 milijardi američkih dolara) i poslovni profit od 900,6 milijardi vona (801,25 miliona dolara).\nUprkos tome što su ukupni i operativni prihodi u prvom kvartalu manji u odnosu na isti period 2018. godine, kompanija LG Home Appliance zabeležila je rekordnu prodaju i profit u prvom kvartalu. Operativni profit bio je za 1090 procenata viši nego u četvrtom kvartalu prethodne godine, odražavajući poboljšane strukture troškova u glavnim poslovnim jedinicama.\nFinansijski rezultati kompanije LG za prvi kvartal 2019. godine was last modified: May 7th, 2019 by Redakcija


Devizne rezerve Narodne banke Srbije su na kraju maja iznosile 9.492,2 miliona evra, čime se obezbeđuje pokrivenost novčane mase M1 od 197 odsto i oko šest meseci uvoza robe i usluga (gotovo dvostruko više od standarda kojim se utvrđuje adekvatan nivo pokrivenosti uvoza robe i usluga deviznim rezervama). Bruto devizne rezerve u maju su povećane za 82,8 miliona evra u odnosu na kraj prethodnog meseca.\nNeto devizne rezerve (ukupne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju maja su iznosile 7.800,0 miliona evra, što je za 79,0 miliona evra više nego na kraju aprila.\nU najvećoj meri devizne rezerve su povećane aktivnošću Narodne banke Srbije na međubankarskom deviznom tržištu (priliv od 145,0 miliona evra po osnovu intervencija kupovinom deviza). To je bilo više nego dovoljno da pokrije neto odlive nastale po osnovu promene međuvalutnih odnosa na međunarodnom finansijskom tržištu (110,1 milion evra) i neto razduženja države po osnovu kredita i hartija od vrednosti (13,6 miliona evra). Ostali neto prilivi po osnovu upravljanja deviznim rezervama, donacija i drugim osnovima u iznosu od 61,5 miliona evra dodatno su doprineli rastu deviznih rezervi.\nObim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu u maju iznosio je 366,2 miliona evra i bio je za 91,4 miliona evra manji nego u prethodnom mesecu. U prvih pet meseci ove godine u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 1.937,2 miliona evra.\nU maju je zabeležena nominalna aprecijacija dinara u odnosu na evro od 0,4%, a Narodna banka Srbije je u tom mesecu intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 120,0 miliona evra kako bi ublažila prekomerne kratkoročne oscilacije kursa.


Rast organske poljoprivrede\nU Srbiji se prema poslednjim podacima pod organskom proizvodnjom hrane nalazi 2876,5 hektara. Osnovano pet centara za organsku proizvodnju, a put do uspeha se nalazi u kvalitetnom povezivanju i organizovanju proizvodjača.Organska poljoprivreda, koja je u svakodnevnoj ekspanziji, praktikuje se u više od 120 zemalja sveta i njen udeo u poljoprivrednom zemljištu neprekidno raste.\nDanašnja vrednost ove proizvodnje u svetu procenjuje se na oko 25 milijardi dolara. U svetu pod organskom kultivacijom nalazi se oko 31 miliona hektara na 633.891 farmi, što ukupno čini 0,7 odsto poljoprivrednog zemljišta na planeti. Ta proizvodnja odvija se na oko jedan odsto površina.\nKontinent sa najviše površina pod organskom poljoprivredom je Australija sa 12,1 miliona hektara, slede Evropa sa 7,8 miliona hektara, Latinska Amerika sa 6,4 miliona hektara, dok znatno manju ulogu igraju Azija sa 2,9 miliona hektara, Severna Amerika sa 2,2 miliona hektara i Afrika sa svega 0,9 miliona hektara.\nVodeće zemlje sa korisnim površinama u 2008. godini bile su Španija sa 1,3 miliona hektara, Italija sa milion hektara, Nemačka sa 0,9 miliona hektara i Velika Britanija sa 0,7 miliona hektara. Iako zauzimaju tek oko jedan odsto svetskog tržišta hrane, organski proizvodi postaju sve traženija roba u svetu i sve je značajnije učešće ovih proizvoda u svetskim trgovinskim tokovima, istaknuto je na sednici Grupacije za organsku proizvodnju Udruženja za poljoprivredu, prehrambenu i duvansku industriju i vodoprivedu Privredne komore Srbije (PKS) i Nacionalne asocijacije ,,Serbia Organica’’.\nPrema podacima iz 2009. godine u Srbiji je pod organskom proizvodnjom bilo 2.876,5 hektara. Cilj, prema akcionom planu je da se do 2014. godine poveća ukupna površina obradivog zemljišta kao organski sertifikovanog ili u procesu konverzije do 50.000 hektara. Skoro 90 odsto organskih proizvoda iz Srbije usmereno je ka izvozu, i to na tržišta zemalja EU, SAD i Japana. U Srbiji je trenutno registrovano više od 100 proizvodjača organske hrane.\nPredsednik Grupacije za organsku proizvodnju Udruženja za poljoprivredu, prehrambenu i duvansku industriju PKS Nada Mišković ističe da u zemlji sad postoji pet centara za organsku proizvodnju i to u Selenči, Svilajncu, Valjevu, Leskovcu i Negotinu. Da bi što uspešnije radili potrebno je da se oni specijalizuju za proizvodnju koja je poznata u njihovom regionu.\nSamo ujedinjeni proizvodjači u oboj oblasti moći će snažnije da nastupaju u svetu, gde je ova proizvodnja veoma cenjena, tražena i dobro plaćena. Kada je reč o Srbiji dobili smo Zakon o organskoj proizvodnji koji ima i sva podzakonska akta, što je veoma dobro.\nSad treba da se urade i trajno da ostane dokumenta o ovoj proizvodnji. Uz to postoji i sedam sertifikacionih kuća, dakle imamo prve uslove za organizovanje ove proizvodnje koja ima perspektivu u svetu. Ove godine na Medjunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu zemlja partner je Austrija koja je uzor u Evropi po ovoj proizvodnji, a naši proizvodjači će organizovano nastupiti na sajamskoj priredbi.\nDirektor sektora kvaliteta i opštih poslova u ,,Slovan progresu’’ u Selenči, Jozef Gašparovski ističe da ovu proizvodnju u Srbiji za sad karakteriše samorganizovanje.\nNemanja Jovanović iz SIEPE i Nada Mišković na sednici Grupacije u PKS govorili su o iskustvima Japana u proizvodnji i potrošnji organske hrane. Oni su zainteresovanim proizvodjačima ukazali šta Japan, kao velikog potrošača ove hrane, uz isticanje šta se sve traži da bi se stiglo do njihovog tržišta gde je veoma dobro kotirana Bugarska.\nNa sednici koju je vodila Slavica Stevanetić, savetnik u Udruženju za poljoprivredu i prehrambenu industriju PKS, predstavljen je i novi sekretar Udruženja za poljoprivredu, prehrambenu i duvansku industriju i vodoprivredu Privredne komore Srbije Željko Brozović.


Izvor: JužneVesti.com, 19.Dec.2019, 17:45\nVođeni idejom da treba da urade nešto dobro za mesto u kome žive, srednjoškolci iz 14 gradova Srbije, među kojima su i Vranjanci, Nišlije, Leskovčani i Piroćanci, osmislili su kreativne projekte iz oblasti ekologije, sporta, turizma, kulture i društvene odgovornosti, koje će realizovati u svojim gradovima.\nOsim što će sa svojim idejama učestvovati na takmičenju Svetionik znanja koje je startovalo 22. novembra u Vršcu, a finalne projekte za pobedu predstaviti >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << na Zlatiboru, svi srednjoškolci će, nakon 3 meseca, kada se program završi, svoje gotove projekte moći da predstave kao lokalnu inicijativu mladih u svom mestu.\nSvetionik znanja, kažu organizatori, osmišljen je tako da srednjoškolci, uz stručnu pomoć mentora, u timovima rade na pripremi projekata u cilju unapređenja zajednica u kojima žive, ličnog i profesionalnog usavršavanja, razvijanju potrebnih veština iz neformalnog obrazovanja, kao što su poslovna komunikacija, projektni menadžment, organizovanje timskog rada i pisanje projekata, ali i sticanje vrednih prijateljstava.\nTreća generacija “Svetioničara znanja” startovala je trodnevnim seminarom u Vršcu, gde su timovi srednjoškolaca imali priliku da se upoznaju sa svojim vršnjacima, koordinatorima i mentorima i da steknu osnovna znanja i počnu rad na svojim idejama. Nakon tronedeljnog usavršavanja i rada, na prvoj proveri napretka, izložili su svoje već formirane ideje - kažu organizatori.\nZa pobedu u idejama koje su zamislili boriće se i mladi iz Vranja, Leskovca, Niša i Pirota. Sa njima će naredna tri meseca raditi mentori koji će jednom nedeljno na seminaru pratiti kako se razvijaju ideje njihovih timova.\nSrednjoškolci iz Leskovca došli su na ideju da pokrenu inicijativu za sređivanje tri staze na brdu Hisar, nedaleko od centra Leskovca, koje je i arheološki lokalitet i da nakon toga tamo organizuju mnoge aktivnosti na otvorenom.\nTim mladih Vranjaca radiće na temi iz kulture, a njihova ideja je renoviranje Pribojčićeve kuće, koja je kulturno - istorijski spomenik, kako bi opet postala mesto za održavanje kulturnih manifestacija i edukativnih tura.\nEkipa iz Niša smislila je Šetajuće pozorište za svoj grad, čiji bi glavni akteri bili deca iz domova, a plan je da se njihova ideja proširi i u drugim gradovima, dok će pirotski srednjoškolci učestvovati sa projektom Savetovališta za mlade u Pirotu. Njihova želja je da dobiju mesto gde bi psiholozi mladima pružali stručnu pomoć, a kroz promociju podigli svest ljudi o tome da nije sramota potražiti pomoć psihologa.\nSvi oni će sa svojim završnim radovima izaći ispred žirija na Zlatiboru, gde će svoje realizovane ideje predstaviti ljudima iz uspešnih kompanija, humanitarnih fondacija, medija i organizacija koje podstiču omladinski aktivizam i preduzetništvo.\nOrganizator Svetionika znanja je Asocijacija za afirmaciju kulture, a program finansira Ambasada SAD-a.\n19.Dec.2019: Jug Srbije


U Italiji predstavljeni “covid-free” vozovi - TU magazin\nU Italiji predstavljeni “covid-free” vozovi\nItalija ima spreman plan za oživljavanje turizma. Nacionalna železnica pokreće nešto potpuno novo u borbi turističke industrije protiv pandemije, njihovo rešenje su vozovi bez koronavirusa\nOvaj koncept će biti pokrenut prvi put u Italiji, prvoj evropskoj zemlji koju je teško pogodio koronavirus koji, godinu dana kasnije, preti da ponovo krene u osvajanje.\nItalija već ima letove na kojima postoji minimalna mogućnost zaražavanja, uglavnom do Sjedinjenih Država. Međutim, kako bi pokrenuli nacionalni turizam i podstakli ljude na putovanja, iz nacionalne železnice je stigao plan za pokretanje vozova do glavnih italijanskih turističkih destinacija u kojim će takođe biti praktično nemoguće da dođe do zaraze.\nIzvršni direktor italijanske železnice je izjavio da će u tim vozovima i putnici i osoblje biti testirani na Covid-19 pre ulaska, a putnici će na stanicu morati doći sat vremena pre polaska. Takva procedura će biti sprovođena na svakoj stanici, na svim linijama.\nAkcija kreće u aprilu, a za početak će biti organizovana linija Rim – Milano. Ostale destinacije će biti pokrivene već početkom leta, kako bi se povezali svi regioni u ovoj zemlji.\nPrethodni tekstPokljuka, pitoma i lepa Slovenija\nSledeći tekstVino posvećeno koronavirusu


Plavi golubovi otputovali su na pripreme u Antaliju - YU ECO RTV\nNaslovna / Sport / Plavi golubovi otputovali su na pripreme u Antaliju\nsinisa januar 22, 2018\tSport Napiši komentar 83 Pregledi\nPored dvadesetogodišnjeg štopera Nemanje Tekijaškog, koji je došao iz pančevačkog Železničara, Fudbalski klub Spartak doveo je u svoje redove još jednog mladog igrača. Drugo pojačanje plavih golubova u ovogodišnjem zimskom prelaznom roku je 23. godišnji Ognjen Đuričin, dojučerašnji ofanzivni vezni fudbaler Bečeja, a, osim njih dvojice, i dosadašnji stipendista subotičkog superligaša, koji je jesenas igrao za subotičku Bačku 1901, Predrag Medić, potpisao je profesionalni ugovor sa Fudbalskim klubom Spartak.\nNakon premijerne prijateljske utakmice protiv Bačke iz Bačke Palanke, izabranici šefa stručnog štaba Aleksandra Veselinovića, u subotu, su odigrali još jednu kontrolnu utakmicu, Ovaj put, plavi golubovi, u Segedinu, su odmerili snage sa istoimenim domaćinom.\nZahvaljujući odličnoj igri, Subotičani su trijumfovali sa ubedljivih 4:1, a golove za njih postigli su: Nemanja Nikolić, Bojan Čečarić, Mile Savković i Bogdan Stamenković.\nPosle ta dva trening meča, plavi golubovi otputovali su na pripreme u Antaliju, gde će trenirati do 4, februara, a u planu je da tamo odigraju još četiri prijateljskih utakmica. Među putnicima za Tursku, nije bilo standardnog prvotimca Fudbalskog kluba Spartak, Aleksandra Radovanovića, koji je prešao u novosadsku Vojvodinu.\nPrethodna Rusini obeležili Nacionalni praznik\nSledeća Tokom prošle nedelje dogodilo se devet saobraćajnih nezgoda


Brnabić jedini premijer iz regiona autor dela izveštaja Svetskog ekonomskog foruma | Beogradske vesti\nBrnabić jedini premijer iz regiona autor dela izveštaja Svetskog ekonomskog foruma\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić autor je dela izveštaja Svetskog ekonomskog foruma „Obnova Evrope“ (Renew Europe), koji se odnosi na migracije i granice, što našu zemlju izdvaja kao jedinu iz regiona koja je učestvovala u pisanju tog dokumenta.\nU izveštaju, koji je juče objavljen, premijerka je navela da je aktuelna migrantska kriza sa kojom se Evropa suočila pokazala neophodnost nalaženja novih ideja i rešenja u budućnosti, a radi zaštite granica evropskih zemalja i upravljanja tokovima migranata.\nOna je ukazala na to da digitalizacija i nove tehnologije mogu da doprinesu u tom procesu, posebno u vezi sa integracijom migranata na tržištu rada i u društvu – da platforme za eUčenje mogu da pomognu migrantima u procesu obrazovanja i zapošljavanja.\nU zaključku se takođe ističe da će najveći izazov Evrope biti poštovanje različitosti i inkluzija, kako bi se Evropa izborila sa narastajućom ksenofobijom i predrasudama prema migrantima, koje su suprotne fundamentalnim evropskim vrednostima.\nBrnabić predvodi radnu grupu za migracije i granice u okviru Novih lidera za Evropu pri Svetskom ekonomskom forumu i ona je jedini predstavnik Srbije i regiona koji predvodi jednu od grupa koje su aktivne u okviru Svetskog ekonomskog foruma.\nTekst premijerke u izveštaju potpisan je sa „Ana Brnabić, premijerka Srbije – šampiona za teme migracija i granica“,saopštavaju iz Vlade Srbije.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Vlade Republike Srbije saopštilo je danas da su pripadnici policije u Beogradu, brzom i efikasnom akcijom, rasvetlili otmicu pedesetjednogodišnjeg muškarca i uhapsili četiri osobe, među kojima i jednu ženu, zbog sumnje da su izvršili to krivično delo. Uhapšeni su B. C. (1979), M. A. (1956), M. S. […]\nPao deo fasade na Zelenom vencu, povređena devojka\nEvrovizija 2019: Polufinale – Objavljen redosled nastupa\nKod Svrljiga zaplenjena 31.000 paklica cigareta


Veritas autonomna rešenja optimizovana za multi-cloud okruženja - LookerWeekly.com magazin\nVeritas izlaže strategiju, otkriva novu tehnologiju i lansira ažuriranja svojih vodećih proizvoda\nVeritas Technologies, lider u multi-cloud upravljanju podacima, danas je najavio pokretanje nove tehnologije kako bi omogućio svoju strategiju oko Cloud-optimizovanog Autonomnog upravljanja podacima koje će pojednostaviti način na koji preduzeća upravljaju podacima i automatizuju zaštitu od pretnji, kao što je rensomver.\nNa svom događaju Conquer Every Cloud 2022, Veritas je izložio svoj plan za Autonomno upravljanje podacima, u okviru kojeg NetBackup™ primenjuje veštačku inteligenciju (AI) i hiper-automatizaciju samoodržanja, samooptimizovanja i samoizlečenja u multi-cloud okruženjima.\nPlan je odmah podržan otkrivanjem Veritas Cloud Scale tehnologije, nove generacije vodeće NetBackup arhitekture, modernizovane za funkcionisanje u veb razmerama. Ova najmodernija tehnologija biće dostupna sa najnovijom verzijom vodećeg NetBackup softvera kompanije Veritas, koja je takođe lansirana istog dana.\nGreg Hjuz, izvršni direktor Veritasa, rekao je: “Ubrzana digitalna transformacija i usvajanje oblaka isporučuju niz pogodnosti preduzećima širom sveta.\nMeđutim, zajednički savet američkih, britanskih i australijskih bezbednosnih službi, objavljen ovog meseca, skrenuo je pažnju na to da hakeri povećavaju efekat svojih rensomverskih napada ciljanjem servisa u IT oblaku, kao i podataka.\nVeritas izlaže svoju strategiju kako da rešimo taj izazov za naše korisnike, počevši od alata, dostupnih danas, koji će pomoći da se smanji otisak u oblaku i s njim povezani trošak, da podaci sačuvaju bezbedni od rensomvera i utre put ka autonomnom upravljanju podacima.”\nVeritas Cloud Scale tehnologija koja pokreće NetBackup, biće temelj na kojem se ova strategija sprovodi. Cloud Scale Technology isporučuje kontejnerizovanu, programibilnu i AI-em pokretanu arhitekturu mikroservisa koja pruža autonomne, objedinjene usluge upravljanja podacima u bilo kom oblaku.\nPrednosti Cloud Scaletehnologije se prvi put ostvaruju lansiranjem verzije 10 NetBackup softvera, koji iskorišćava snagu tehnologije za isporuku nižeg ukupnog troška posedovanja (TCO), povećanu efikasnost i poboljšanu bezbednost u multi-cloudokruženjima.\nKristof Bertran, direktor prakse u ESG-u, rekao je: “Organizacije lako mogu da završe s iskrpljenim parcijalnim rešenjima za zaštitu podataka u oblaku, gde su pojedinačna radna opterećenja i aplikacije raspoređene od strane novih funkcionalnih donosilaca odluka i upravljane u silosima.\nMeđutim, vremenom se sve to sabira, stvarajući stalno rastuće troškove i opterećenje upravljanja, koji brzo postanu neodrživi u razmerama veba. Da bi se to u potpunosti izbeglo, preduzećima je potrebno dugoročno rešenje koje može da pomogne tome da se otisak njihove rezervne kopije u oblaku smanji i da se proces upravljanja automatizuje .”\nVeritas smatra da može da reši izazove preduzeća s kojima se susreću dok se bave količinom i raznovrsnošću radnih opterećenja i podataka kojima moraju upravljati, tako što će primeniti automatizaciju tokova posla za upravljanje podacima.\nVeritas planira za budućnost u kojoj je njegova tehnologija u stanju da autonomno alocira, optimizuje i popravlja usluge upravljanja podacima, istovremeno osnažujući krajnje korisnike da omoguće samouslužnu zaštitu podataka i oporavak, oslobađajući tog zadatka IT osoblje da se ono može usredsrediti na strateške i transformacione aktivnosti.\nEverton da Kosta, IT menadžer u Prodespu, IT kompaniji u državi Sao Paulo u Brazilu, rekao je: “Broj različitih oblaka, SaaS aplikacija, platformi i alata koje koristimo brzo raste, izlažući naše podatke širom širokog i raznovrsnog pejzaža. Naš IT tim mora stalno da predviđa i ručno rešava izazove koje ovaj trend prouzrokuje, pre nego što postanu finansijski i infrastrukturni tereti kompanijama.\nDugoročno rešenje ne može biti to da se jednostavno proširi naše okruženje, već da naš pristup evoluira na inteligentan način, tako da se autonomno prilagođava našim sve složenijim infrastrukturnim potrebama. Veritasova vizija za optimizovano upravljanje podacima u višestrukim cloud okruženjima poklapa se s našim ciljevima i pomoći će nam da se osiguramo da bismo bili spremni za sve izazove koji nam predstoje.”


Kako kupiti opremu za bebe tokom vanrednog stanja - Bebac.com\nKako kupiti opremu za bebe tokom vanrednog stanja\n22.04.2020. / Izvor: Bebac.com\nSaznajte na koji način najbezbednije možete doći do stvari za bebu tokom vanrednog stanja\nTokom vanrednog stanja kada veliki broj prodavnica sa dečijom opremom ne radi zaista nije lako ali ni poželjno doći do potrebnih proizvoda direktnim odlaskom u šoping. Mnogim mamama i trudnicama to predstavlja problem jer je novonastala situacija pokvarila planove brižljivog razgledanja i kupovine.\nU narednom periodu očekuje se postepeno otvaranje većeg broja radnji, ali to svakako ne znači da treba da svi u isto vreme krenemo u šoping i izložimo se nepotrebnom riziku po svoje zdravlje.\nNajbolja alternativa i prava odluka u vanrednoj situaciji jeste da do željenih proizvoda dođete online kupovinom.\nU normalnim okolnostima, a posebno u vanrednim, online šoping ima mnoge prednosti:\nBolji je pregled proizvoda\nUz pomoć “filtera” koji postoje na sajtovima, vrlo lako ćete doći do željenog proizvoda, izabravši vrstu proizvoda ali i marku koju želite, ali i jednim klikom saznati šta je na akciji i jednostavno sve što želite staviti u svoju online korpu za kupovinu.\nManje vremena potrošite na kupovinu\nKupovina uživo često ume da bude zamorna jer nije uvek lako naći odgovarajući model, ali i veličinu proizvoda koji tražite. Online kupovinom je dolazak do konkretnog proizvoda olakšan, a informacije o proizvodima dostupne odmah.\nI što je najvažnije - kupujete na bezbedan način iz udobnosti i sigurnosti svog doma\nU ovim okolnostima, Aksa je omogućila da kupujete online bez stresa, da naručene proizvode dobijete na adresu u kratkom roku, ali i da na sajtu možete da dobijete i mnoge savete koji će vam pomoći da se odlučite za konkretne proizvode.\nNe sumnjamo da ćete na ovaj način uspeti da svojim mališanima obezbedite sve ono što im je potrebno.\nPročitajte još>> BEBINA PRVA KUPOVINA - ŠTA KUPITI ZA DOLAZAK BEBE\nZašto je bebi oprema u Srbiji skupa? Uporedili smo cene u regionu\nKada će vrtiću u Srbiji početi sa radom?


Saobraćaj u Srbiji je pojačan, a zbog smene turista najopterećenije su deonice ka Makedoniji i Crnoj Gori, saopštio je danas Auto-moto savez Srbije. Vozači se upozoravaju i da je građevinska sezona u toku i da prate signalizaciju i budu strpljivi.\nPrema podacima od jutrosu u 5.30 sati na graničnim prelazima nema zadržavanja ni za putnička, a ni za teretna vozila, saopštio je AMSS. Međutim, zbog smene turista sam kraj vikenda donosi i saobraćaj pojačanog intenziteta.\nOd jutros bez gužvi na prelazima\nDanas u toku dana nije bilo, za razliku od prethodnih, većih zadržavanja na graničnim prelazima ni za putnička, a ni za teretna vozila, saopštio je AMSS. MUP produžio radnov vreme prelaza Horgoš 2. Gužvi danas nema a da tako i ostane potrudiće se i Ministarstvo unutrašnjih ...\nBeograd -- Prema podacima od jutros u 5.30 sati na graničnim prelazima nema zadržavanja ni za putnička, a ni za teretna vozila, saopštio je AMSS. Međutim, zbog smene turista sam kraj vikenda donosi i saobraćaj pojačanog intenziteta.\nBez gužvi na prelazima, pojačan saobraćaj\nBez gužvi na prelazima, pojačan saobraćaj Prema podacima od jutrosu u 5.30 sati na graničnim prelazima nema zadržavanja ni za putnička, a ni za teretna vozila, saopštio je AMŠ. BEOGRAD - Prema podacima od jutrosu u 5.30 sati na graničnim prelazima nema zadržavanja ni za ...\nPrema podacima od jutrosu u 5.30 sati na graničnim prelazima nema zadržavanja ni za putnička, a ni za teretna vozila, saopštio je AMSS Međutim, zbog smene turista sam kraj vikenda donosi i saobraćaj pojačanog intenziteta.\nPrema podacima od jutros u 5.30 sati na graničnim prelazima nema zadržavanja ni za putnička, a ni za teretna vozila, saopštio je AMSS. Međutim, zbog smene turista sam kraj vikenda donosi i saobraćaj pojačanog intenziteta.


I „Tesla“ bira između Rusije i EU - Sputnjik Srbija\nI „Tesla“ bira između Rusije i EU\n12:01 15.03.2017 (osveženo 12:10 15.03.2017) Preuzmite kraći link\nDa sam na mestu Nemaca, rekao bih: Ako želite u EU, dajte nam koncesiju. Zato što su Nemci iz „Fraport AG“ sigurno svesni da ruski biznismeni mogu da ponude veće pare, kaže nam ruski stručnjak za civilno vazduhoplovstvo Dmitrij Adamidov.\nZa koncesiju za beogradski aerodrom „Nikola Tesla“ zainteresovano je čak 27 kompanija — iz Rusije, Kine, Francuske, Nemačke i drugih zemalja.\nPosle najave ruske kompanije „Aerodromi regiona“, koja pripada oligarhu Viktoru Vekselbergu, da želi da upravlja beogradskim aerodromom, za učešće na konkursu prijavio se još jedan ruski holding — „Novaport“. Suvlasnik te grupacije Roman Trocenko najavio je ulaganja u aerodrom u iznosu od 250 miliona dolara, a deo novca bi, kako je objasnio, bio obezbeđen kroz pozajmice.\nNezavisni ruski stručnjak za civilno vazduhoplovstvo Dmitrij Adamidov objašnjava za Sputnjik da u Rusiji biznis sa aerodromima vodi pet igrača: Oleg Deripaska kontroliše Pulkovo u Sankt Peterburgu i aerodrome Krasnodarskog kraja, a svi ostali su podeljeni između kompanija Viktora Vekselberga i Romana Trocenka.\nNajveći aerodrom koji poseduje kompanija Vekselberga je Koljcovo u Jekaterinburgu, dok je Tolmačjovo u Novosibirsku najveći aerodrom u vlasništvu kompanije Trocenka. Po broju putnika „Nikola Tesla“ (oko pet miliona) je ispred Koljcova (4,2 miliona) i Tolmačjova (3,9 miliona). Zato bi koncesija za aerodrom „Nikola Tesla“ bila veliki uspeh za ruske biznismene.\n„Mislim da će Vekselberg i Trocenko voditi pravu bitku za ovaj aerodrom, jer bi pobeda ozbiljno uticala na profitabilnost njihovih kompanija. Naravno da se uslovi u Srbiji razlikuju od uslova u Rusiji, u Evropi letovi su kraći, ali ih je više nego u Rusiji, konkurencija je veća, ali bez obzira na sve to, ta koncesija bi bila veoma dobra za ruske kompanije, jer bi trebalo imati u vidu da osim gorepomenutih aerodroma u Rusiji skoro da nema aerodroma sličnih kapaciteta. A, recimo, na kinesko tržište ruske biznismene niko neće da pusti. S obzirom na to da su za ’Nikolu Teslu‘ zainteresovani i Nemci, mislim da je najvažnije za Srbe da ne prodaju aerodrom ispod cene.“\nIpak, konačna odluka o budućem menadžmentu aerodroma „Nikola Tesla“ zavisiće od dogovora političara, kaže Adamidov, i podseća da u nadmetanju ne mogu da učestvuju kompanije koje upravljaju aerodromima u radijusu od 450 kilometara od Beograda, što znači da su iz trke već eliminisani Hrvati i Turci. Na pitanje da li to znači da, birajući kompaniju koja će upravljati najvećim aerodromom u zemlji, Srbija na neki način bira između Rusije i Evropske unije, Dmitrij Adamidov kaže:\n„Da sam na mestu Nemaca, rekao bih: Ako želite u EU, dajte nam koncesiju. Zato što su Nemci iz ’Fraport AG‘ sigurno svesni da ruski biznismeni mogu da ponude veće pare, pogotovo što se tiče Trocenka. Međutim, ne zavisi sve od novca. Podsetio bih na ono što se desilo 2006. godine, kada je ruski biznismen Mordašev pokušao da kupi proizvođača čelika ’Arcelor‘ registrovanog u Luksemburgu. Akcionari su bili zaista fascinirani cenom koju je on ponudio, ali je onda Evropska unija na političkom nivou blokirala taj aranžman i do kupovine nije došlo. Ukoliko ne dođe do pobede nemačke kompanije, ne isključujem mogućnost da će biti pokušaja da se odluka o pobedniku preispita.“\nAdamidov za Sputnjik ocenjuje kao veoma ispravnu odluku o uvođenju direktnih letova za SAD, kao i najavu direktnih letova za Kinu, jer na taj način „Nikola Tesla“ samo dobija na vrednosti.\n„Kada aerodrom ima status haba, to je sasvim druga priča za ulagače“, napominje sagovornik Sputnjika. Rezultati konkursa za koncesiju očekuju se za mesec dana.\nAerodromi regiona, Aerodrom Nikola Tesla, EU


Udruženje poslodavaca FBiH se povlači iz Općeg kolektivnog ugovora\nUdruženje poslodavaca FBiH odlučilo je na jučerašnjoj sjednici Upravnog odbora koja je održana u Sarajevu da se povlače iz Općeg kolektivnog ugovora za teritoriju FBiH.\nPredsjednik UPFBiH Adnan Smailbegović izjavio je da su novim dopunama Zakona o radu odredbe Općeg kolektivnog ugovora unesene u Zakon i da smatraju da time prestaje potreba za OKU.\n“Obavili smo razgovore i sa sindikatima koji su također manje-više shvatili da je situacija takva”, rekao je Smailbegović i dodao da će se više fokusirati na granske kolektivne ugovore.\nNaveo je da je već potpisano pet granskih kolektivnih ugovora i da su u toku pregovori o zaključivanju još četiri ili pet.\nSmailbegović je istakao da je Upravni odbor odlučio da se u narednom periodu više posvete zakonima koji su bitni za poslodavce, te da će svoje inicijative vezane za te zakone dostaviti Vladi FBiH kroz Ekonomsko-socijalno vijeće ili na drugi način.


Putin i Tramp telefonom kratko o Ukrajini\nRuski predsednik Vladimir Putin i novoizabrani predsednik SAD Donald Tramp razgovarali su telefonom između ostalog i o Ukrajini, ali još nije jasna pozicija SAD po tom pitanju, izjavio je danas Putinov saradnik Jurij Ušakov.\n“Ukrajina je pomenuta na trenutak”, rekao je on, prenosi TAS S.\nOn je kazao i da je pozicija SAD još nepoznata, jer još nema administracije u Americi.\n“Još nema nove administracije. Postoji samo novoizabrani predsednik i grupa ljudi koji raspravljaju ko će zauzeti koju poziciju”, dodao je Ušakov.\nPrema njegovim rečima, tokom telefonskog razgovora, do kojeg je došlo 14. novembra, Putin je podvukao spremnost da popravi odnos sa Vašingtonom, dok je Tramp ukazao na nameru da poboljša kontakt sa Rusijom i njenim predsednikom.\n“U razgovoru koji je trajao oko pola sata, mi smo kazali da smo spremni na saradnju sa budućom američkom administracijom zasnovanu na principima jednokosti, poštovanja interesa obe zemlje i nemešanja u unutrašnje stvari”, naveo je Ušakov.\nKako je dodao, Tramp je takođe zainteresovan za intenzivnu saradnju sa ruskim predsednikom.\n“Tramp je izrazio spremnost da razvija zemlje sa Rusijom kao zemljom, njenim liderstvom, kao i ličnu vezu sa Putinom”, rekao je on.\nUšakov je naveo i da su Putin i Tramp raspravljali o sadašnjoj saradnji dve zemlje “koja sada nije na zadovoljavajućem nivou, pogotovo po pitanju Sirije”.\nUšakov je kazao i da će Rusija do 20. januara 2017. godine, kada će Tramp biti inaugurisan, sarađivati sa odlazećom administracijom, ali da kontakti sa novom administracijom nisu isključeni.\n“Zasad, kako smo razumeli, novi tim se tek formira, pa nije jasno sa kim možemo da komuniciramo”, rekao je.


Rođen u Rijeci, u Hrvatskoj, diplomirao je na prestižnom američkom koledžu, American College of Management (RIT) i nastavio profesionalno usavršavanje u hotelu Disney u Floridi. Dugogodišnje iskustvo na rukovodećim pozicijama stečeno u hotelskim kompanijama Adriatic Luxury Hotels (Dubrovnik), Vienna Interational Hotel (Opatija), Valamar Hotels & Resorts (Dubrovnik), kao i Avala Resort & Villas (Budva). Od 2010.godine je na poziciji direktora MK Mountain Resort, gde je zajedno sa svojim timom odgovoran za revitalizaciju najveceg hotelskog kompleksa i za Kopaonik kao destinaciju.\nOdgovoran je za upravljanje MK Mountain Resort (Grand Hotel & Spa *****, Family Hotel Angella **** i Apartmani Konaci ****) i 47 miliona evra vrednu investiciju, u skladu sa strategijom repozicioniranja hotelske grupe. Za manje od dve godine, strateški plan je za rezultat imao godišnji rast profita od 48% i povećanje od 54% u noćenjima. Za to vreme, od kompanije koja je bila u procesu restrukturiranja MK Mountain Resort se podigao na ono što predstavlja danas - najprofitabilnije hotelsko preduzeće u Srbiji sa jakom reputacijom brenda, jasnom vizijom i pozicioniranjem i prepoznatljivim imidžom, stalno unapređujući i postavljajući standarde pružanja usluga u ovoj industriji.\nOd 2014. godine, on je u partnerstvu sa holdingom MK Group, odgovornim za upravljanje projektima od faze akvizicije nekretnine do otvaranja hotela i samog poslovanja. 88 Hotel **** je prva hotelska investicija u Beogradu, koja uspešno posluje samo nekoliko meseci nakon otvaranja, primenjujući visoke standarde poslovanja koje je uspostavila hotelska kompanija MK Mountain Resort.\nHotel je osvojio Travellers Choice Award za 2015-tu godinu, kao najpopularniji hotel u Srbiji od strane Trip Advisora. Daljim širenjem hotelskog poslovanja MK Group-e u regionu, postaje generalni direktor Palace Portorož kompanije.\nPoslovni uspeh i liderska pozicija su mu doneli brojna priznanja u oblasti turizma.\nPoslovni moto - Ako ideš da pobediš, ne možeš izgubiti.


Verovatno nema ni jednog dela opreme za bebe koji je važniji za bezbednost deteta nego što je to autosedište.\nNisam ni sama shvatala važnost auto sedišta za bezbednost dece dok nisam postala roditelj. Jednog dana smo suprug i ja, neposredno pred rođenje naše prve ćerke, razmatrali cene auto sedišta, ali isto tako i mogućnost da ga potražimo tj. pozajmimo od nekoga čija su deca već velika. A onda je on rekao rečenicu koju i dan danas čujem kad sedam u kola sa decom: “Ma, kakvi, neka košta šta košta! Pa, ti kad krećeš na put stavljaš u auto najdragocenije što imaš u životu!”. I tako smo prelomili, i odustali od improvizacija bilo kakve vrste.\nBezbednosna dečija auto-sedišta smanjuju rizik od povreda dece i do 70 procenata, ako se pravilno koriste. Nažalost, istraživanja pokazuju da mali broj ljudi, tek nešto više od 10 odsto, poštuje odredbe Zakona o saobraćaju i uopšte poseduje adekvatno i pravilno postavljeno sedište.Ovaj podatak ujedno i plaši ali i opominje i edukuje roditelje.\nVažno je znati da kod svake, pa i najkraće vožnje, svi putnici u automobilu moraju biti vezani, a deca u odgovarajućim bezbednosnim sedištima. Saobraćajne nezgode najčešće se dešavaju na samo nekoliko kilometara od kuće. I najkraći put može da bude i te kako opasan.\nLeto – vreme za dodatni oprez\nU toku letnjih meseci, kada je učestalost putovanja veća i kada su gužve na putevima redovno stanje, važno je stalno apelovati na opreznost. Najčešće se putuje porodično, sopstvenim prevozom, posebno kada su u pitanju mala deca i bebe. Skoro nikada vam neće u tim javnim glasilima napomenuti da je sedište za bebu obavezno, niti upozoriti da proverite da li je dobro postavljeno, ali je zato od ove godine predviđeno povećanja kazne, sa nekadašnjih 30.000,00 na astronomsku cifru od 120.000,00 dinara. Naravno da je neuporedivo i sigurnije i jeftinije obezbediti detetu adekvatno sedište.\nIsto tako, promena u zakonu predviđa da će sedište će biti obavezno za svako dete do visine 135 cm, a taj uzrast deca okvirno dostižu sa 12 godina.U svetu je ta granica čak do 150 cm, dok je u Srbiji Zakon o saobraćaju do sada predviđao da je obavezno samo za dete do tri godina starosti da bude smešteno u autosedištu.\nPo sadašnjim odredbama Zakona o bezbednosti saobraćaja, kazna za prevoz dece u krilu ili na prednjem sedištu a bez auto-sedišta, je od 15.000 do 30.000 dinara ili 30 dana zatvora, uz šest kaznenih poena i oduzimanje vozačke dozvole na najmanje tri meseca. Kazne mogu biti i veće ako je izazvana saobraćajna nezgoda.\nRoditelji, već preterano zabrinuti za svaki aspekt bebinog života kada dođu u situaciju da biraju sedište, malo toga znaju. Na tržištu se zaista može naći svakakva roba, od renomiranih i atestiranih brendova do polovnih autosedišta, neretko bez svih delova i bez uputstva za pravilno postavljanje.\nVeć za iznošenje bebe iz porodilišta radi bezbednog puta do kuće, potrebno je kupiti adekvatno sedište. U tom uzrastu „tek sam stigao na planetu“ pa do minimum 15 meseci, dete treba voziti u poluležećem položaju, u smeru suprotnom od kretanja vozila. To je najbezbedniji položaj za malo dete, kome je glava velika i teška u odnosu na telo, a mišići vrata još nedovoljno razvijeni. Kod vožnje unazad, „kritični“ delovi tela: leđa, vrat i glava su poduprti naslonom auto-sedišta i trpe najmanji stres prilikom sudara ili naglog kočenja.\nOsim što je važno da nabavite ispravno i neoštećeno sedište (ako je polovno važno je proveriti rok trajanja koji određuje proizvođač, i da sedište nije bilo u sudaru),, jednako je značajno i pravilno postavljanje sedišta u automobil te pravilno vezivanje deteta u njemu. Svaki model ima svoja pravila i to je jedini adekvatan savet primenjiv na sve vrste sedišta. Vodite se napisanim uputstvima jer zaista postoje prilične razlike. S obzirom da su najčešći I najopsniji frontalni sudari, dete bi trebalo voziti unazad minimum 15 meseci, a ako i posle toga ispunjava uslove za vožnju u suprotnom smeru, može I duže. U suprotnom smeru pojasevi autosedišta bi trebalo da izlaze iz proreza u visini detetovih ramena ili malo ispod, a kod sedišta koja gledaju prema napred, u visini ramena ili malo iznad njega. Pravilna zategnutost omogućava da samo jedan prst može stati između tela i pojasa.\nU okviru projekta „Bezbednost nikada nije na odmoru“, a koji za cilj ima edukaciju roditelja o važnosti sigurne vožnje i upotrebi auto-sedišta kako bi se zaštitili najmlađi kao putnici u automobilu, prošle godine uspešno je realizovana donatorska akcija. Zahvaljujući kompaniji Keprom, fiksatore za bezbedan prevoz dece dobile su službe Hitne pomoći u devet gradova u Srbiji, u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu, Čačku, Nišu, Šapcu, Kruševcu, Zrenjaninu i Sremskoj Mitrovici. Sredstva za kupovinu i donaciju fiksatora bila su izdvojena od kupovine autosedišta.\nKako bi što više službi Hitne pomoći dobile fiksatore za bezbedan prevoz najmlađih, nastavlja se ova humana akcija. U periodu od 1. juna do 31. avgusta 2017. od prodaje svakog auto-sedišta brendova BeSafe, Chicco, Britax Römer i Cybex biće izdvojeno po 100 dinara. Sredstva koja budu prikupljena na ovaj način biće utrošena na kupovinu još 10 fiksatora za bezbedan prevoz dece u kolima Hitne pomoći.\nTagovi :auto sedište, bezbednost dece, fiksatori, Keprom, montiranje auto-sedišta, putovanja s decom\nMali odmor: Solun


Izvršni odbor Srpske akademije nauka i umetnosti podržao je u utorak predsednika akademije Vladimira Kostića, ocenio da je neprimereno izjašnjavanje o tome da li su Kosovo i Metohija deo Srbije i podržao pravo svakog člana da na važne teme iznosi lično mišljenje.\nOvako je vrh SANU odgovorio na inicijativu akademika Matije Bećkovića da se članstvo izjasni o Kostićevoj izjavi da je “u ovom trenutku jedina politička mudrost na koji način, sa elementima dostojanstva, napustiti Kosovo, jer ni de fakto ni de jure nije u rukama Srbije”. Njegove reči izazvale su veliku buru i protest javnosti.\nAkademik Matija Bećković, za Novosti, komentariše da se iz saopštenja Izvršnog odbora zaključuje da pravo na sopstveno mišljenje imaju samo oni:\n– Mi koji smo tražili da se SANU izjasni da li su KiM deo Srbije ili nije, to pravo nemamo. Ono što sam rekao na sednici Odeljenja jezika i književnosti, pre nego što je dospelo u javnost, izgleda ne ispunjava “proceduralne mogućnosti u samoj kući”.\n“Dobro poznate političke i istorijske asocijacije koje zahtev budi”, zapravo je ton saopštenja Izvršnog odbora. Onima koji postavljaju jedno prosto pitanje spočitavaju oni koji su se siti naizjašnjavali u Komunističkoj partiji sve do njenog kraja.\nNa kraju Bećković ističe da niko ne traži da SANU reši pitanje KiM nego da se izjasni da li je “u ovom trenutku jedina politička mudrost kako se sa elementima dostojanstva povući sa Kosova” i dodaje:\n– Ispada da je lakše povući se s Kosova, nego povući tu reč!\nA u pomenutom saopštenju navedeno je, između ostalog, da se u tekstovima koje su gotovo sva odeljenja zvanično uputila Predsedništvu i Izvršnom odboru, da je neprikladno i neprihvatljivo prozivanje članova da se pojedinačno izjašnjavaju po principu “da ili ne” na pitanje koje predlagač samog postupka postavlja, već i zbog dobro poznatih političkih i istorijskih asocijacija koje takav zahtev budi. Navode i da je ogromna većina akademika podržala navedena načela i jasno dala podršku Predsedništvu, Izvršnom odboru i predsedniku SANU da nastave sa radom.\n– Radi se o problemu koji niti je generisan uz učešće SANU, niti je ona ikada bila zvanično pozivana da učestvuje u njegovom rešavanju. Akademija za to nema ni formalne mogućnosti, niti ovlašćenja.\nIzvor Večernje novosti, 10. mart 2021.\nPreporučujemoVladimir KostićKosovo i MetohijaMatija BećkovićSANU