Роган: Задовољан сам стартом сезоне, али нема опуштања - Фудбалски клуб Вождовац - Football Club Voždovac\nRogan: Zadovoljan sam startom sezone, ali nema opuštanja\nPosle sedam odigranih kola u domaćem prvenstvu, usledila je reprezentatvna pauza i prava prilika za prvu analizu i presek stanja. O rezultatima i partijama svog tima, za klupski sajt govorio je gospodin Predrag Rogan.\n“Smatram da su rezultati sasvim dobri, što i tabela pokazuje, bez obzira na raspored. Kada se uzme u obzir da smo u prva četiri kola imali tri gostovanja i to Čukaričkom, Partizanu i Vojvodini (gde smo takođe imali ambicije da napravimo bolje rezultate, ali realnost je bila drugačija), nije bilo lako uhvatiti ritam i nije bilo baš sve na visokom nivou. Međutim, mirnoća, poverenje, vredan i posvećeni rad, koji je pokazan od strane igrača i stručnog štaba, doveli su do dobrih rezultata u narednim u utakmicama, tri vezane pobede”, započinje razgovor šef struke Zmajeva.\nČak četiri igrača iz prve postave angažovano je u nacionalnim selekcijama. Koliko god da je to velika čast i potvrda dobrog rada, mora se uzeti u obzir njihov oporavak posle reprezentativnih akcija.\n“Ponosni smo što imamo četiri reprezentativca (Milosavljević U21, Pantović U20, Lasickas – Litvanija, Vujnović – Crna Gora). Sve to govori da se u Voždovcu dobro radi i svaki reprezentativac iz naše ekipe je dokaz toga. Nama u stručnom štabu je samo dodatni motiv da radimo još više i bolje, da u narednom periodu iz našeg kluba bude još veći broj reprezentativaca.\nZbog obaveza reprezentacija, radimo sa manjim brojem igrača, što ne utiče puno na sam rad, jer i ostali momci izuzetno vredno, posvećeno i kvalitetno rade, ali na plan pripreme naredne utakmici utiče, i te kako.\nŠto se tiče njihovog zamora, odnosno oporavka, od toga koliko igraju za svoje selekcije zavisiće kada će se ko od njih priključiti trenažnom procesu. Bitno je da su oni na sasvim dobrom nivou fizičke pripreme, što im u velikoj meri olakšava da podnesu ovakav ritam. Sigurno je to da će se voditi posebna briga da se oni dobro osveže, oporave i pripreme za narednu utakmicu, gde veliku ulogu imaju kondicioni trener i medicinska služba.”\nIako javnost smatra da Voždovac igra defanzivan fudbal, golovi postignuti ove sezone, dobra tranzicija i prenos lopte pokazuju da imamo šta da ponudimo kada je napad u pitanju.\n“Da li ekipa igra defanzivno ili ofanzivno zavisi od mnogo činilaca. Na treneru je da ih prepozna, iskoristi maksimlano potencijal svojih igrača i da reaguje u skladu sa tim, a da ima rezultat. Ono što je sigurno je da Voždovac igra disciplinovano, čvrsto, agresivnjo, požrtvovano, posvećeno sa jedne strane, a sa druge strane strpljivo i mirno“.\nSvojim partijama ove sezone Nikola Vujnović pokazuje iz utakmice u utakmicu koliko je nedostajao prošle sezone kada se mučio sa povredama, dok se za Nemanju Milojevića komentariše da je konačno dobio pravu ulogu, kako ofanzivno tako i defanzivno.\n“Na prvom mestu je TIM, a tim izbaci pojedinca. Verovanje, podrška i strpljenje je ono što je potrebno svakom igraču. Zadatak trenera jeste da probudu, razvije i iskoristi potencijale svojih igrača, pronađe odgovarjuću poziciju na terenu i ulogu u timu. Na svakom igraču je da radi vredno, posvećeno i da pruži maksimum u datom trenutku, a na treneru je da to osluškuje, prati, prepozna i da reaguje u skladu sa tim“, objašnjava Rogan i dodaje:\n“U ovom momentu je Vujnović najbolji strelac ekipe sa četiri postignuta gola i samim tim skrenuo je pažnju javnosti na sebe. Bitno je da nastavi sa posvećenim radom kako na treningu, tako i na utakmici, što ga je dovelo do ove forme. Verujem da on može još bolje i siguran sam da će to pokazati. S druge strane, Milojević je igrač koji svojim odnosom prema obavezama, posvećenošću, profesionalnošću zaslužio ovaj status koji ima. Kao trener sam samo prepoznao i ispoštovao ono što on pruža i daje za ekipu”, apostrofira trener Voždovca i zaključuje:\n“Zadovoljan sam kako svi igrači rade, jedni druge ‘’guraju’’ da budu bolji i da napreduje. Sada jedni imaju prednost i igraju, sutra će drugi. Cilj je da tako ostane, da imaju ovakav odnos prema obavezama i da rade, budu posvećeni.”\nVoždovac je, kao i obično, jedna od najmlađih ekipa u prvenstvu i svake sezone “iskoči” po neki novi talenat koji na Krovu dobije šansu da se dokazuje u seniorskom fudbalu.\n“Imamo grupu izuetno mladih talentovanih igrača, kao što su Milosavljević koji je 2000. godište, Ivezić i Ajdinović koji su godinu mlađi i Pantović koji je tek napunio 19 godina. Svi oni već imaju bitnu ulogu u timu. Uz njih je tu i još mladih i talentovanih igrača (Tešić i Perošević 2001, Stoisavljević 2003. godište) koji bi trebalo u narednom periodu da pokažu svoj potencijal. Sve je na njima, da budu vredni, strpljivi, da rade na sebi, a kada dobiju šansu da je iskoriste“, istakao je Rogan a potom se osvrnuo i na Marka Ivezića koji je od početka sezone odigrao svih 90 minuta na pet utakmica, upisao i pola sata protiv Partizana, dok je samo protiv Čukaričkog ostao na klupi:\n“Ivezić se sam izborio i zaradio sebi mesto u startnoj postavi, svojim zalaganjem, radom i posvećenošću. Ovo je samo početak, mora da nastavi da se dokazuje na svakom treningu i maksimalno koristi svaki minut na terenu!”\nZmajeve već za vikend očekuje novi izazov, u nedelju se na Čairu sastaju sa ekipom Radničkog iz Niša.


Средњошколци учествују у креирању буџета Сремске Митровице\nHomeDRUŠTVOSrednjoškolci učestvuju u kreiranju budžeta Sremske Mitrovice\nSrednjoškolci učestvuju u kreiranju budžeta Sremske Mitrovice\n22/12/2021Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti0\nGrad Sremska Mitrovica i organizacija USAID omogućili su učenicima srednjih škola da drugu godinu za redom učestvuju u kreiranju Odluke o budžetu Grada Sremska Mitrovica. Kao i prethodne, učenici će i ove godine imati mogućnost da sami definišu projekte koje smatraju važnim za unapređenje uslova rada i boravka u svojim školama, i da glasanjem izaberu najneophodniji projekat koji će biti realizovan u 2022. godini.\nU projektu učestvuje pet srednjih škola sa teritorije Grada Sremska Mitrovica i svaka od njih je dostavila svoje predloge za realizaciju u narednoj budžetskoj godini, koje je nakon razmatranja, Gradska uprava za budžet i lokalni ekonomski razvoj i uvrstila u Odluku o budžetu Grada za 2022. godinu. Mitrovačka gimnazija sa dobijenih 500 000 unaprediće nastavu pojačanjem internet mreže.\nInicijativa za uključivanje učenika u konsultacije o budžetu zaživela je prošle godine, a ove godine će biti realizovana u osam gradova Srbije uz učešće više od 23 hiljade učenika. I ove godine Grad je odlučio da konsultuje srednjoškolce, koji su već definisali predloge projekata.\nLokalna samouprava za ovu namenu opredelila je 2,5 miliona dinara, za pet mitrovačkih srednjih škola. Neki od izabranih projekata su kupovina klima uređaja, nabavka opreme za praktičnu nastavu kao i nabavka opreme za slobodne aktivnosti učenika.\nCilj projekta je da se kroz ovakve i slične procese poveća i unapredi aktivizam mladih u lokalnoj zajednici i samim tim jača poverenje u demokratske procese neposrednog odlučivanja ističu iz Gradske Uprave.\nDozvoljena publika u Austriji na turneji „Četiri skakaonice“\nPutin čestitao Vučiću: Čvrsto strateško partnerstvo Srbije i Rusije


Remzi potpisao, postaje najplaćeniji Britanac svih vremena! - Sportske.net\nZvanično - Juve potpisao trećeg Velšanina u istoriji za rekordan novac!Zvanično - Juve potpisao trećeg Velšanina u istoriji za rekordan novac!Udarac za Čelsi, čeka se zvanična potvrda "Stare dame"!Super-računar odlučio - Smena šampiona na "Ostrvu"!Marota konačno otkrio zašto je otišao iz Juventusa, citirao Mendelu!\nKako prenosi novinar "Bi-Bi-Sija" Dejvid Ornštajn, koji je dobro obavešten o dešavanjima u Arsenalu, Eron Remzi je danas parafirao predugovora sa Juventusom.\nOdavno je poznato da će se popularni "Rambo" pridružiti "Staroj dami", on je krajem januara obavio lekarske preglede iz dva dela, a danas je stavio paraf na četvorogodišnji ugovor, koji će početi da odrađuje 30. juna.\nOn tako posle 11 godina napušta Severni London, a potpuno je jasno i zašto, kada pogledamo kakvu platu je dobio od "Bjankonera".\nNaime, Eron Remzi će postati najskuplje plaćeni britanski fudbaler svih vremena, kada je samo plata u pitanju, jer će od Juventusa dobijati čak i nešto više od 400 hiljada funti nedeljno, što je oko 450 hiljada evra na sedmičnom nivou!\n— David Ornstein (@bbcsport_david) 11. фебруар 2019.


Zastave Austrije i EU ispred ambasade u Berlinu\nAustrija je zemljama članicama Evropske unije (EU) prosledila tzv. non-paper, u kojem se zalaže za novi pristup prema zemljama Zapadnog Balkana kako bi se omogućila "postepena integracija".\nRadio Slobodna Evropa (RSE) ima uvid u ovaj dokument koji su države članice dobile krajem maja.\nKako stoji u dokumentu, Austrija smatra da bi kriza nastala zbog ruske agresije na Ukrajinu mogla imati kolateralni efekat na stabilnost Zapadnog Balkana. Kao posledica toga, smatra Austrija, sukob bi se preselio sa granica EU u samu njenu sredinu.\n"Moramo razmišljati preko postojećih instrumenata proširenja i susedstva i koristiti neiskorišćeni potencijal. Na putu ka punopravnom članstvu, trebalo bi da stvorimo mogućnosti da ove zemlje postepeno integrišemo u oblasti politike koje su za njih od posebne koristi", smatra Austrija.\nU non-paperu se navodi da puna primena trenutne metodologije predstavlja jedan aspekt, međutim da ovaj instrument ne daje zadovoljavajuće i neophodne odgovore na trenutnu situaciju.\nUskoro samit EU sa Zapadnim Balkanom o 'Evropskoj geopolitičkoj zajednici'\nZvanični Beč je mišljenja da EU mora pronaći načine da proces pristupanja učini opipljivijim te da se napredak u reformama direktno poveže sa konkretne koristi za kandidate i njihove građane\n"Sadašnje procedure proširenja nisu dale značajne rezultate poslednjih godina. One su pre svega dovele do frustracije i otuđenja između regiona i EU. Moramo da prevaziđemo trenutni ćorsokak gledajući na sve opcije sa otvorenim umom", podvlači se u austrijskom non-paperu.\nJoš se pojašnjava da Austrija predlaže da kao prvi korak, partneri iz Zapadnog Balkana budu pozvani redovno na neformalne sastanke Saveta EU, na kojima se raspravlja o oblastima od zajedničkog interesa.\nTakođe se smatra da se samiti EU-Zapadni Balkan trebaju održavati svake godine, a da što je pre moguće odobri status posmatrača za zemlje regiona u drugim institucijama EU.\nIstina koja stoji iza Makronovog plana za proširenje EU 'bez emocija'\nIzmeđu ostalog u dokumentu se spominje da se zemljama regiona ponudi progresivna intergacija u zajedničkom tržištu, inkluzija u trgovinskim i poreskim politikama, učešće u klimatskim i energetskim politikama ili učešće u agencijama EU.\nTakođe država Austrija smatra da bi zemlje Zapadnog Balkana trebale imati pristup EU fondovima jer bi to poslužilo kao veliki podsticaj za unapređenje reformi i usklađivanje pravnom stečevinom EU.\nZemlje Zapadnog Balkana i status kandidata za članstvo u EU\nInače, non-paper je neformalni dokument, koji se iznosi u zatvorenim pregovorima unutar institucija EU, posebno u Savetu ministara, kako bi se postigao dogovor među državama članicama EU o nekom spornom proceduralnom ili političkom pitanju.\nOd početka rata u Ukrajini, EU je pojačala aktivnosti sa Zapadnim Balkanom s ciljem sprečavanja mogućih negativnih efekata ove krize na region, koji se smara dobrim tlom za ruske aktivnosti.\nU proteklim nedeljama, održan je niz susreta na više politčkih nivoa između EU i zemalja regiona. Ministri inostrabih poslova Zapadnog Balkana su učestvovali prošlog meseca na formalnom sastanku Saveta ministara EU.\nTakođe je u maj održana večera lidera sa šefom eropske diplomatije Žozepom Boreljom (Josep Borell). Svi sastnaci su imali kao fokus posledice rata u Ukrajini na zemlje regiona.\nAustrijski non-paper je prosleđen članicama Evropske unije, uoči predstojećeg samita EU-Zapadni Balkan, koji je zakazan za 23 juni.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Rješenje tražiti unutar parlamentarne većine"\n25. 01. 2022. 21:15 >> 21:34 8\nPredsjednik Nove srpske demokratije (NSD) Andrija Mandić i predsjednik Demokratske narodne partije (DNP) Milan Knežević zatražili su od potpredsjednika Vlade i predsjednika GP URA Dritana Abazovića da poštuje izbornu volju iskazanu na izborima 30. avgusta i da se samo u okviru aktuelne parlamentarne većine može tražiti novo održivo rješenje, saopštio je Demokratski front (DF).\nKako navode, Mandić i Knežević razgovarali su večeras sa Abazovićem i još jednom mu saopštili jasne poruke o izlasku iz aktuelne krize i njihov nepromijenjen stav da će glasati za njegovu smjenu u Skupštini, koju je inicirao premijer Zdravko Krivokapić.\n"Mandić i Knežević su zatražili od Abazovića da poštuje izbornu volju iskazanu na izborima 30. avgusta i da se samo u okviru aktuelne parlamentarne većine može tražiti novo održivo rješenje", navode u saopštenju.\nOni su obavijestili zamjenika premijera da je njima i koaliciji "Za budućnost Crne Gore" neprihvatljiv bilo kakav dogovor i saradnja sa DPS-om.\n"Mislimo da treba da bude stav i koalicije 'Crno na bijelo'", ističu u saopštenju.\nAbazović je, kako navode, saopštio čelnicima DF-a da je postojeće stanje u aktuelnoj Vladi neodrživo i da će ova Vlada biti smijenjena i da ima puno razumijevanje za stav DF-a, koji će, dodaju, glasati za njegovo razrješenje.\nIz DF-a su saopštili i da Abazović želi da nastavi razgovore tražeći najbolja rješenja za izbor nove Vlade, prevashodno u okviru postojeće parlamentarne većine, i da će, kako navode, uraditi sve što je u njegovoj moći da do dogovora dođe.\n"DF će nastaviti razgovare sa svim drugim subjektima aktuelne parlamentarne većine kako bi kroz iskreni razgovor i novi dogovor zaustavili svaku mogućnost povratka DPS-a", zaključili su u saopštenju.\nDemokratski front Dritan Abazović Milan Knežević Andrija Mandić GP URA Manjinska vlada\nDPS naprasno shvatio da je "sazrelo" vrijeme za opštinu Zeta\nBorba protiv kriminala i korupcije ostaje prioritet Vlade CG\n"Svi da damo gas u EU integracijama"\n16:21 Otvoren Pomorski centar izvrsnosti\n16:20 Iskoristiti aktuelne inicijative, poput Berlinskog procesa


MANS: Osnivanje MW važan korak u borbi protiv korupcije – CG Vijesti\nIz MANS-a istakli da je od ključnog značaja da u novoosnovanoj firmi budu stručnjaci sa profesionalnim i ličnim integritetom\nMreža za afirmaciju nevladinog sektora (MANS) pozdravila je najavu Ministarstva finansija i socijalnog staranja (MFSS) da formira kompaniju „Montenegro Works“ (Crna Gora Radi) koja će pratiti kako se upravlja državnom imovinom.\nKazali su da se radi o važnom koraku u borbi protiv korupcije, kao i da je od ključnog značaja da u toj firmi budu stručnjaci sa profesionalnim i ličnim integritetom.\n„Formiranje posebne kompanije sastavljene od stručnjaka koji će kontrolisati rad državnih preduzeća je od posebnog značaja zbog činjenice da su u mnogim odborima direktora politički, a ne stručni kadrovi. Novac građana se ne smije trošiti za njihove partijske interese“, naveli su iz MANS-a na Tviteru.\nDržavni sekretar u MFSS Janko Odović je, reagujući na objavu MANS-a, kazao da „Montenegro Works“ neće samo omogućiti bolje poslovanje državnih preduzeća, već dati i značajan zamah borbi protiv korupcije i/ili zloupotrebe državnih resursa.\n„Podrška MANS-a obavezuje da valjano realizujemo ovaj projekat“, objavio je Odović na Tviteru.\nPovezane teme:ekonomijaMANSMontenegro WorksMreža za afirmaciju nevladinog sektora\nSkandali & Paparazzopre 5 minuta


Novi koloseci na železničkoj stanici u Krnjači za efikasniji saobraćaj - www.lobi-info.rs\nNovi koloseci na železničkoj stanici u Krnjači za efikasniji saobraćaj\n20. decembra 2014. 20. decembra 2014.\nPočeli radovi na modernizaciji pruge u Krnjači i kod Pančevačkog mosta\nU ponedeljak 22. decembra počinju radovi na postavljanju novih koloseka na železničkoj stanici u Krnjači, najavljuju Železnice Srbije.\nRadovi na modernizaciji pruge na relaciji Pančevački most-Pančevo glavna, koja je dugačka 15 km neprekidno se odvijaju. U toku je izgradnja i modernizacija drugog železničkog koloseka.\nVrednost ovog projekta je oko 91 milion dolara. Od te sume oko 78 miliona se finansira iz ruskog kredita, dok ostatak daje država Srbija.\nPostavljanje novih koloseka nadgledaće generalni direktor Ruskih železnica Vladimir Ivanovič Jakunjin. Nakon toga posetiće Osnovnu školu „Vasa Živković“ u Pančevu gde je kompanija „RŽD Internešenal“ finansirala rekonstrukciju zgrade škole, rešivši problem kišne kanalizacije u unutrašnjem školskom dvorištu, i poklonila sportsku opremu.\nRekonstrukcija železničke pruge na ovoj deonici veoma je važna za efikasniji transport i prevoženje putnika. Nadamo se da će se radovi nastaviti u ovom ritmu i da će modernizacija železnice biti realizovana na najbolji mogući način.\nZrenjaninski put: Putnik zbog psa dobio batine u prevozu\nPančevački most: Sleteo kolima na šine


Kreativan sadržaj na internetu i izazovi prava intelektualne svojine - Gecić Law\nDanica Misojčić Suzana Dončić\nKreativan sadržaj na internetu i izazovi prava intelektualne svojine\nVeć dugi niz godina gledanje filmova i serija prelazi na različite internet platforme, dok se autori pitaju gde su u svemu tome njihova autorska prava. Relevantne odgovore na to pitanje bi trebalo da pruži Zakon o autorskom i srodnim pravima („ZASP“) koji je počeo da se primenjuje pre više od 11 godina, i to u periodu kada su u Srbiji već masovno počele da se koriste različite platforme za razmenu podataka. Danas, kada je prenos podataka mnogo brži, a računarska tehnologija mnogo naprednija, ZASP i dalje ne uspeva da nedvosmisleno odgovori novim izazovima koji se pojavljuju, a kako bi zaštitio autore.\nAutorsko pravo u svom najopštijem smislu pripada dizajneru, programeru koji je sačinio računarski program, kompozitoru, to jest, svakom fizičkom licu koje stvori autorsko delo.\nMeđutim, šire posmatrano, osim autorima, pravo intelektualne svojine koristi društvu u celini. Osim interesa autora da u što većoj meri uživaju koristi od svog kreativnog rada, postoji i njemu suprotan interes – želja zajednice da konzumira sadržaj bez plaćanja naknade. Može se reći i da čitave grane privrede svoje postojanje duguju autorskom pravu, dok u međuvremenu, mnogi smatraju da je potpuno normalno da „skinu“ film sa interneta i gledaju ga na svom računaru.\nKako bi pomirili suprotstavljene interese i uspostavili balans tako da autori uživaju moralna i imovinska prava, a da pritom zajednica ne izgubi interesovanje za dela koja su zaštićena autorskim pravom, zakonodavstva širom sveta propisala su određena ograničenja.\nInternet i razvoj informacionih tehnologija omogućili su da se autorsko delo umnožava na više načina, pa je potrebno da se pravila o imovinskopravnim ovlašćenjima tumače mnogo šire, u odnosu postojeća koja podrazumevaju da autor može da zabrani trećim licima da umnožavaju njegovo delo. Na primer, umnožavanjem bi se smatralo i preuzimanje autorskog dela sa interneta, ili, pak, pristup autorskom delu prilikom pretraživanja, jer sve ove radnje zahtevaju privremeno čuvanje na RAM memoriji računara. Svaki oblik iskorišćavanja dela u smislu ZASP bez saglasnosti autora i bez plaćanja naknade jednak je povredi autorskog prava. Ako imamo u vidu moguće načine na koje se može pristupiti autorskim delima, jasno je da povredama prava autora u ovom smislu praktično veoma teško ući u trag.\nStatus i pravna priroda torrent platforme\nJedan od poznatijih načina za razmenu podataka jesu torrent platforme koje omogućavaju da se datoteka preuzima u fragmentima sa računara nekoliko različitih „izvora“ istovremeno. Izvore, tj. takozvane seeder-e predstavljaju drugi korisnici torrent platforme koji na računaru drže datoteku. Kada se datoteka preuzme, dobija se odgovarajući format i sadržaj je spreman za gledanje i/ili slušanje.\nJasno je da je veliki procenat seed-ovanog sadržaja upravo sačinjen od zaštićenih dela, pa je pitanje koje se nameće – na koji način će se sada tumačiti opseg ovlašćenja autora ovakvih dela?\nPitanje koje se u ovom slučaju nadalje postavlja jeste priroda torrent platformi, budući da one, same po sebi, ne „skladište“ datoteke. Ipak, ove platforme predstavljaju skretničare i upućuju korisnike na adrese gde mogu da pronađu i preuzmu sadržaj. Da li činjenica da platforma sadrži magnetni link implicira neovlašćeno činjenje dela dostupnim javnosti?\nAutori širom sveta računaju na prošireno tumačenje pravila, zbog čega je ubrzo nastupila bujica sporova zbog (mogućih) povreda autorskog prava. Jedan od najpoznatijih sporova u ovoj materiji desio se u Holandiji, pred čijim sudovima je trajao punih pet godina, dok se Vrhovni sud Holandije nije obratio Sudu pravde Evropske unije.\nTežnji za širim tumačenjem pravila, konkretno, Direktive EU o informacionom društvu nije odoleo ni Sud pravde Evropske unije, kada je u predmetu C-610/15 Stitching Brein vs Ziggo BV rezonovao da operatori The Pirate Bay vrše povredu autorskog prava, i to prava na saopštavanje dela javnosti. Sud pravde Evropske unije, u odluci donetoj 2017. godine, zaključio je da, iako operatori platforme The Pirate Bay nisu neposredno postavili sadržaj na internet, ipak jesu odgovorni za povredu autorskog prava. Međutim, kako je Sud pravde Evropske unije branio zauzet stav?\nObrazloženje (ni)je bilo jednostavno – operatori su uticali na sadržaj koji se može naći na platformi tako što su omogućili pretraživanje dela prema kategoriji, te operatori platforme na brojne druge načine utiču na to šta će se naći na njoj. Prema stavu Suda pravde Evropske unije, navedeno ukazuje na to da su operatori znali ili morali da znaju da se zaštićeni sadržaj indirektno „nalazi“ na platformi, te da je posredi povreda autorskog prava.\nInternet platforme za gledanje sadržaja\nInternet platforme za gledanje sadržaja funkcionišu na sličan način kao torrent platforme kombinujući torrent i streaming. U tom smislu, kada korisnik želi da uživa u određenom (zaštićenom) sadržaju, pristupa platformi, ali se time sadržaj ne skladišti u memoriji računara kao što je to slučaj sa preuzimanjem torrent datoteka, već se privremeno beleži u memoriju računara i nestaje onog momenta kada korisnik izađe sa platforme.\nIpak, ni ovakve razlike ne spasavaju operatore internet platformi od odgovornosti. Glavni argument odbrane operatora internet platformi za gledanje i praćenje sadržaja jeste da oni ne dele sadržaj niti vrše hosting, već samo dele informacije, kao što to, na primer, čine programi za pretraživanje, kao što su Yahoo i Google.\nRadi izbegavanja neprekinutog lanca „prebacivanja“ odgovornosti, američka sudska praksa razvila je tzv. princip navođenja. Ukoliko platforma izričito i neposredno navodi korisnika da vrši povredu autorskog prava, odgovor je jasan – postoji odgovornost operatora za povredu autorskog prava. Na primer, ukoliko platforma svojim korisnicima izričito nudi pristup zaštićenim filmskim delima, jasno je da je za povredu autorskog prava odgovoran operator platforme za gledanje sadržaja.\nPored stream-ovanja sadržaja, internet platforme neretko sadrže puka uputstva, linkove, članke koji upućuju korisnika platforme kako se određeni program koristi, a kako bi mogao da pristupi (zaštićenom) sadržaju. Vrhovni sud Danske odgovara – postavljanje ovakvog sadržaja na platformu takođe predstavlja povredu autorskog prava, u odluci koja je doneta početkom ove godine. U ovom predmetu, tuženi je bio operator Popcorntime.dk platforme, a branio se pravom na slobodu izražavanja, koja je garantovana Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. Vrhovni sud Danske nije uvažio argumentaciju tuženog, već je ipak zaključio da je ovakvim postupanjem učinjena povreda autorskog prava, jer su mnogi korisnici koristili program Popcorn Time kome su pristupali i upravljali u skladu sa uputstvima i da korišćenje takvog softvera, samo po sebi, uključuje povredu autorskog prava.\nIako ni torrent, ni platforme za gledanje sadržaja ne sadrže datoteke, može se reći da evropski sudovi u većini slučajeva ne gledaju blagonaklono na postojanje pomenutih platformi. Sa njihove tačke gledišta – operator platforme zna ili mora da zna da će njegova platforma direktno ili indirektno dovesti korisnika do dela, tako da će korisnik delo uživati neovlašćeno.\nIako srpski sudovi nisu bliski sa ovom vrstom sporova, ipak se može očekivati da će sudije odgovarajuće odredbe ZASP tumačiti ekstenzivnije, a kako bi se razrešile sporne situacije u praksi i propis primenio u skladu sa svojom svrhom, a to je – kompromisna zaštita stvaralačkog rada i interesa zajednice da se što veći broj autorskih dela uživa bez naknade. Drugi cilj je svakako obezbeđivanje nivoa zaštite intelektualne svojine koji je sličan nivou zaštite koji postoji u zemljama Evropske unije, na šta se Srbija obavezala potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.


16 decembar, 2021\nDodatne doze dostupnih vakcina protiv Covida 19 efikasne su u slučaju omicron soja virusa i djeluje da ne postoji potreba za cjepivima specijalizovanim za pojedinačne varijante, izjavio je Anthony Fauci, vodeći američki stručnjak za zarazne bolesti.\n"Nivo zaštite dvije doze vakcine Moderna je prilično nizak u slučaju omicron soja", rekao je Fauci na brifingu za medije koji je organizovala Bijela kuća, pozivajući se na podatke Nacionalnog instituta za alergije i infektivne bolesti.\n"Međutim, ako pogledate dvije nedjelje nakon treće doze, uočljiv je značajan stepen porasta nivoa zaštite - u granicama neutralisanja omicron soja", precizirao je Fauci.\nPrethodno su objavljena laboratorijska istraživanja Opšte bolnice i Institut za tehnologiju u Massachusettsu (MIT), kao i Univerziteta Harvard po kojima dodatna doza vakcina farmaceutskih kompanija Pfizer, Moderna i Johnson & Johnson pružaju znatan štepen zaštite protiv novootkrivenog omicron soja Covida 19.\nPrema istom izvoru - dvije doze Pfizera ili Moderne ili jedna doza cjepiva Johnson & Johnson to ne čine.\nStručnjaci su takođe ukazali da je omicron soj zarazniji od prethodnih varijanti Covida 19 - poput delte za koju je važio visok stepen prenosivosti.\nDobijeni rezultatim istraživanja, izvijestila je agencija Reuters, u skladu su sa drugim nedavno objavljenim studijama.\nIstraživači sa Univerziteta u Oxfordu objavili su u ponedjeljak da potpuna imunizacija (po dvije doze) vakcinama Pfizer i AstraZeneca ne obezbjeđuju dovoljno odbrambenih antitijela protiv nove varijante.\nFarmaceutske kompanije BioNTech i Pfizer objavile su protekle sedmice da tri doze njihove vakcine protiv Covida 19 mogu da neutrališu omicron varijantu, ali da dvije doze stvaraju značajno niži broj antitijela.


1960 PLYMOUTH XNR OLDTAJMER - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2014...\nKRAJSLEROV KONCEPTUALNI OLDTAJMER\nJednom godišnje, Monterej u Kaliforniji pruža dobrodošlicu mnogim raritetnim i luksuznim vozilima...\nOve godine, RM aukcija će u svojoj ponudi imati 1960 Plymouth XNR Koncept, Krajslerov odgovor na Korvetu. Koncept je osmislio dizajner Virgil Exner Sr., napravljen je na modifikovanoj Plymouth Valiant šasijii a odlikuje ga neuobičajeni asimetrični dizajn. Exner je bio pod uticajem Indy vozača, a ispiraciju je crpeo i iz sportskih trkačkih automobila poput Jaguar D-Type-a, činjenica koja je očigledna samim pogledom na XNR-ova asimetrična krila. Za snagu, XNR koristi Valiantov motor modifikovan po NASCAR specifikaciji. Pogledajte!\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: ROLS ROJS VREDAN 7,1 MILION DOLARA


Faktor | Predloženi budžet Grada Sarajeva 16,5 miliona maraka\nPredloženi budžet Grada Sarajeva 16,5 miliona maraka\nObjavljeno: 17.12.2019. u 08:42\nPredložena sredstva su raspoređena na izdatke, plaće i naknade uposlenicima, realizaciju tekućih grantova, kao i kapitalne izdatke. Tako će za bruto plaće 124 uposlenika biti izdvojeno tri miliona i 205.000 KM, a za realizaciju tekućih grantova predviđeno pet miliona 632.105,30 KM\nGradsko vijeće Sarajeva danas će razmatrati Prijedlog budžeta Grada Sarajeva za 2020. godinu u iznosu od 16 miliona i 561.764 marke.\nU odnosu na prošlu godinu kada je budžet iznosio 18.372.170,80 KM, ove godine je manji za 9,85 posto.\nPredložena sredstva su raspoređena na izdatke, plaće i naknade uposlenicima, realizaciju tekućih grantova, kao i kapitalne izdatke. Tako će za bruto plaće 124 uposlenika biti izdvojeno tri miliona i 205.000 KM, a za realizaciju tekućih grantova predviđeno pet miliona 632.105,30 KM.\nSredstva su namijenjena za doček Nove godine koji se finansira iz prihoda od općina i Kantona Sarajevo i dijelom iz sredstava Grada Sarajeva u iznosu od 100.000 KM, potom za sufinansiranje prve faze digitalizacije arhivskog centra BHRT-a 86.925,15 KM, dok će za sufinansiranje Sarajevo Film Festivala biti izdvojeno 200.000 KM.\nBudžetska sredstva će biti izdvojena pored ostalog i za sportske klubove, tako će fudbalski klubovi Željezničar i Sarajevo dobiti po 100.000 KM.\nSredstva su namijenjena pored ostalog i za sufinansiranje naučnog projekta "Istraživanje zdravstvenog statusa domaćih i divljih golubova na području grada Sarajeva", Veterinarski fakultet u Sarajevu, katedra za Stočarstvo u iznosu od 10.000 KM.\nPredložena budžetska sredstva su namijenjena i za kapitalne izdatke u iznosu od četiri miliona i 70.000 KM, a namijenjena su za revitalizaciju Trebevićke žičare, u cilju ekonomske održivosti, obuhvaćen je prihod od zakupa budućih izgrađenih ugostiteljskih i smještajnih kapaciteta, odnosno sadržaja izgrađenog hotela Vidikovac.\nNa sjednici će vijećnici razmatrati i Prijedlog Odluke o davanju saglasnosti na Program obilježavanja 6. aprila - Dana Grada Sarajeva u 2020. godini i formiranje Organizacionog odbora za pripremu i realizaciju tog programa.\nGradsko vijeće Sarajevabudžet\nTK dobio Budžet: Prihvaćene ostavke premijera i ministara, novu većinu čine SDP, PDA, SBB i NS\nVlada TK poništila odluke: Tuzlanski kanton zvanično nema Budžet i Finansijski plan ZZO-a\nO budžetu FBiH\nNakon pisma OHR-a\nSjednica Skupštine TK u petak: Usvajanje Budžeta ili nastavak političkih obračuna\nPribližava se opasnom\nU Sarajevu zrak i danas vrlo nezdrav, smanjite boravak na otvorenom


utorak, 25 maj 2021 21:12\n- Ovo je posle dužeg vremena prvi događaj uživo, i imamo priliku da kontaktiramo sa poljoprivrednicima, ne preko webinar-a, već putem ličnog kontakta.\nPosebno je zadovoljstvo što imamo priliku da se vidimo sa mladim poljoprivrednicima, i potrudili smo se, da im sa ostalim predstavnicima republičkih i pokrajinskih organa, predstavimo sve benefite koje im preko svojih fondova pripremamo - rekao je Đorđe Raković, direktor Garancijskog fonda, tokom dvodnevnog druženja poljoprivrednika i dilera poljoprivredne mehanizacije, tokom vikenda 22-23. maja na platou ispred TC BIG, u Novom Sadu.\nOvaj događaj organizovalo je Srpsko udruženje malih poljoprivrednika. Uz jedanaest izlagača i veliki broj posetilaca, ovom skupu prisusvovali su predstavnici republičkih, pokrajinskih i institucija vezanih za poljoprivredu.\nGospodin Raković je istakao da poljoprivrednici često uzimaju kredite poslovnih banaka i da bi trebali da pogledaju kakvi su uslovi koji im nudi Garancijski fond, obezbeđujući im lakši pristup finansijskom tržištu, nižu kampatnu stopu, duži grejs period, i anuitete plaćanja kakvi njima odgovaraju.\nTakođe je podsetio, da zainteresovani preko Garancijskog fonda mogu da konkurišu za kupovinu poljoprivrednog zemljišta, kupovinu mehanizacije, unapređenje energetske efikasnosti, kupovinu objekata, repromaterijala, dobijanje sredstave od strane Evropske unije, odnosno IPARD programa. Na raspolaganju im je i nova mera za održavanje likvidnosti zbog pandemije Covid-19, jedina koja nije investiciona, ali je među najpopularnijim.\nGospodin Raković je istakao i da je svest poljoprivrednika o korišćenju subvencija, kredita, olakšica, daleko viša u odnosu na raniji period, i ne samo u smislu republičkih i pokrajinskih fondova, već i paketa osiguravajućih društava. Prema njegovim rečima, upravo ovakvi skupove doprinose edukaciji poljoprivrednika, i predstavljaju prostor za njihov lični napredak.\n- Mislim da su benefiti koje poljoprivrednici mogu da koriste daleko veći od trenutno prisutnih. Čini se da je sve zastupljenija percepcija da je bez pomoći svaki dalji razvoj usporen. Svima je poznato da su sredstva koja se izdvajaju za biznis, odnosno poljoprivredu velika. Sigurno je i da su velike investicije neophodne za razvoj ove privredne grane koje iz sopstvenih sredstava nije lako finansirati, te da se bez korišćenja subvencija, a samim tim povoljnih kreditnih linija preko fondova, ne može. Na ovaj način, poljoprivredi, kao jednoj od vodećih privrednih grana, nude se konkretna rešenja za zatvaranje finansijske konstrukcije u cilju njenog napretka, što iz sopstvenih sredstava nije moguće - zaključio je Đorđe Raković.


Centar za razvoj neprofitnog sektora » Poziv za volontersku akciju\nPoziv za volontersku akciju\nSamostalno i besplatno pokrenite vašu volontersku akciju preko www.volonter.rs!\nVašu volontersku akciju možete sprovesti uz pomoć resursa koje vam nude javna preduzeća i institucije na www.volonter.rs.\nSvaki pojedinac preko www.volonter.rs, bez obzira gde se nalazi u Srbiji, momentalno vidi najbliži tim u kome ima mesta da se pridruži. Zahvaljujući tome, volonteri se sami raspoređuju u timove i organizatorima olakšavaju sprovođenje akcije.\nKao organizator akcije, preko www.volonter.rs objavljujete poziv za svaki tim pojedinačno, a bez obzira na broj timova i njihovu lokaciju, preko medija i društvenih mreža delite samo jedan poziv za sve volontere:\nDolaskom na www.volonter.rs, svaki volonter će prvo videti sebi najbliži tim u kome ima mesta i sam se pridružiti.\nKada se volonter pridruži timu preko www.volonter.rs, otvara mu se posebno mesto za komunikaciju vidljivo samo članovima tima. Odatle ima mogućnost da „šeruje“ fotografije ka Facebook-u i Twitter-u sa linkom volonterske akcije. Na taj način vaš volonter ne deli samo lep trenutak zabeležen na fotografiji, već i svoju misiju.\nPokrenite volontersku akciju, pokrenite volontere i budite podržani od strane institucija i javnih preduzeća preko www.volonter.rs!


sdcafe | Mitrovićeva ispovest ostavila Britance bez daha! Mitrovićeva ispovest ostavila Britance bez daha!\nSrpski napadač Aleksandar Mitrović blista u dresu Fulama. Trenutno deli prvo mesto na listi srelaca u Premijer ligi, a njegove sjajne partije bile su povod za veliki intervju koji je sa našim fudbalerom uradio britanski "Dejli mejl".\nMitrović je pričao o detinjstvu u Smederevu, dolasku u Partizan, boravku u Njukaslu i svom fudbalskom preporodu kod Slaviše Jokanovića u Fulamu, a njegovi potpuno iskreni i zanimljivi odgovori oduševili su Britance.\nMitrović je svestan da je njegova snaga zapravo njegovo najveće oružje, pa ne krije da redovno posećuje teretanu kako bi ostao u formi.\n"Moje telo je moje oružje i moram da ga držim u formi, moram da budem snažan. Volim teretanu i teretana mi je potrebna. Kada imam slobodan dan, ustanem rano i odem u teretanu. Svestan sam svojih mogućnosti. Nisam brz i nisam sjajan tehničar. Nisam Rahim Sterling. Što znači da moram da koristim svoju snagu u kaznenom prostoru", rekao je Mitrović.\n"Odrastao sam gledajući Alana Širera i Didijea Drogbu, ali igra se promenila. Timovi žele brze igrače, a to nisam ja. Odbrambeni igrači u Premijer ligi su veoma snažni. To je više tuča nego trčanje, ali morate da im stavite do znanja da se ne plašite. Ako me udarite, vratiću vam još jače. Na terenu je rat i ja sam spreman na sve. Posle utakmice se pozdravimo i to je to. To je poštovanje rivala", rekao je napadač Fulama.\n"Ne znam zašto se to dogodilo, ali nisam bio sam. Bilo je stotinak dece, bacali smo kamenje na voz, ali je moj prošao kroz prozor i udario mašinovođu. Moj otac je uvek bio dobar prema meni, ali me je tada tako izmlatio... Dobro pamtim te batine".\nMitrović nije ponosan na partije koje je pružao u Njukaslu i smatra da su kritike idola Alana Širera bile na mestu.\n"Ma bio je u pravu, i moj otac isto misli o tom mom boravku u Njukaslu. Igrao sam loše, ali to nisam ja, Benitez igra defanzivno, traži da jurim sve vreme. Ljudi, imam 90 kilograma, kada se tako potrošim, ne mogu ništa da uradim pred golom. Ali, Benitez je odličan trener, Njukasl ima problem sa vlasnikom, ne sa trenerom. Ekipa mi nije odgovarala, ali to je prošlost."\n"Jokan je hladan kao led, nikada ne pokazuje emocije, ali znam da je zadovoljan, mi znamo i kada je srećan i kada je ljut. Nikada nisam zamišljao kada sam skupljao lopte da će mi on biti trener", rekao je Mitrović.


Ni posle dva prvostepena suđenja i pretresom pred Apelacionim sudom tužilaštvo nije dokazalo krivicu optuženih u slučaju "stečajna mafija", pa će država plaćati velike troškove svojih "grešaka".\nMeđutim, ni posle dva prvostepena suđenja i pretresom pred Apelacionim sudom tužilaštvo nije dokazalo njihovu krivicu, pa će država plaćati velike troškove svojih "grešaka".\n"Po danu 7.000 dinara"\nOna je podsetila da Goran Kljajević zbog ovog postupka 12 godina nije primao platu predsednika Trgovniskog suda, kao ni sudija Delinka Đurđević.\n"Platu nisu primali ni svi ostali okrivljeni, hiljadu ljudi je ostalo bez posla zbog zatvaranja preduzeća okrivljenih. Mika Brašnjević se ubio u pritvoru", navela je Dobričanin Nikodinovićeva.\n"Međutim, čudi me što, iako su se promenile čak četiri vlasti od 2006. godine, nijednoj nije palo na pamet da tu optužnicu 'prečešlja' i odustane nego se čekao kraj sudskom odlukom", navela je Dobričanin Nikodinovićeva.\n"U suprotnom, oni budžet i građane izlažu troškovima, a ljude protiv kojih se vodi postupak izlažu teretu vođenja tog postupka i svemu što on nosi sa sobom", zaključila je Dobričanin Nikodinovićeva.\nOd toga je, prema nedokazanim tvrdnjama tužilaštva, samo iz "Ce marketa" izvučeno 20 miliona, a iz Poštanske štedionice oko 14 miliona evra.\nAfera je odjeknula u aprilu 2006. godine, kada su uhapšeni Kljajević i sudija Trgovinskog suda Delinka Đurđević, biznismen Sekula Pjevčević, braća Milinko i Miko Brašnjović – suvlasnici firme "Eko produkt", bivša direktorka Poštanske štedionice Jelica Živković, advokati Nemanja Jolović i Jasmina Kojić Pavlović.\nStečajni upravnik GP "Rad" Miljko Živojinović, kao i Radulović tada su u odsustvu osuđeni na po pet godina zatvora.\nApelacioni sud, međutim, 2015. godine u svojoj odluci povodom te presude nije potvrdio nijednu osuđujuću presudu, već je naložio novo suđenje Kljajeviću, Đurđevićevoj, Joloviću i Pjevčeviću u delu optužbe koji se odnosi na Poštansku štedionicu, "Rad", "Ce-market", "Komel" i "Beko".\nSpecijalni sud je, međutim, u aprilu prošle godine na kazne zatvora od dve do četiri i po godine bio osudio Miljka Živojinovića, koji je bio stečajni upravnik GO "Rad", zatim Milivoja Mirkovića, Ljubišu Mitića i Anđelka Bitevića.


Clean&Safe - EU za turizam\nIzbijanje pandemije COVID-19 u 2020. godini donelo je velike izazove\nturističkoj industriji Srbije. Njen oporavak snažno zavisi od vraćanja\npoverenja putnika u to da su smeštajni i ugostiteljski objekti bezbedni za\nupotrebu i da ne predstavljaju opasnost po njihovo zdravlje.\nIz tog razloga, projekat je u svoje aktivnosti uvrstio i saradnju sa Udruženjem\nhotelijera i restoratera Srbije HORES na razvoju i sprovođenju\ndobrovoljne sertifikacione šeme „Čisto i sigurno“.\nCilj ove mere je da se razviju zdravstveno bezbednosni protokoli kao\ni da se obuče turistički radnici za njihovu primenu u turističko-ugostiteljskim objektima,\nkako bi se rizici od širenja virusa sveli na minimum.\nAktivnosti će biti sprovedene u nekoliko faza. Na samom početku biće\npripremljeni zdravstveno-bezbednosni protokoli i usklađeni sa\nrelevantnim institucijama. Primena tih protokola biće predmet obuke za\nradnike u turizmu širom Srbije, nakon koje sledi određen period u toku\nkojeg će turističko-ugostiteljskim objektima biti dato prostora da ove\nprotokole sprovedu. U tome će im pomoći i priručnici koji će postojati i u\ndigitalnom obliku kako bi mogli da se redovno ažuriraju u skladu sa\nrazvojem epidemiološke situacije. U okviru HORES-a biće uspostavljen\ninfo centar, preko kojeg će svi zainteresovani moći da dobiju odgovore na\npitanja, informacije i podršku za uvođenje protokola. Na samom kraju,\nbiće sprovedena provera ispunjenosti uslova i dodela sertifikata i pečata\n„Čisto i sigurno“.\nDok se srpski turistički operateri pripremaju za predstojeću letnju\nturističku sezonu 2021. godine, kao deo mere „Čisto i sigurno“ donirana\nim je oprema i materijal za dezinfekciju. Oprema i materijal su tokom\nmarta i aprila 2021. podeljeni hotelima, restoranima, objektima kulturne\nbaštine i turističkim organizacijama na teritoriji cele Republike Srbije.\nTurističke organizacije su odigrale značajnu ulogu u tome da oprema i\nmaterijal stignu do što većeg broja vlasnika privatnog smeštaja, ustanova\nkulture i drugih objekata koje posećuju turisti.\nUkupna vrednost donirane opreme je 662.000 EUR, a podeljeno je preko\n500 hiljada litara dezinfekcionih sredstava, 450 baterijskih i benzinskih\natomizera, 3000 prskalica, 600 UV lampi, 380 fogera, 500 dezo-barijera,\n50.000 maski, 20.000 pari rukavica, 800 zaštitnih naočara i 800


Rakić Vodinelić: Nije bilo neophodno uvoditi vanredno stanje - NOVA portal\nRakić Vodinelić: Nije bilo neophodno uvoditi vanredno stanje\nPolitika Autor:Beta 16. Mar. 202012:40\nProfesorka pravnog fakulteta Univerziteta Union u penziji Vesna Rakić Vodinelić izjavila je danas da u slučaju kada je predsednik države proglasio vanredno stanje, Skupština ako je u mogućnosti treba da se sastane u roku od 48 sati i da potvrdi te mere.\nRakić Vodinelić je za agenciju Beta ocenila da je iskorišćena ranije donesena odluka o zabrani okupljanja više od 100 ljudi, pa su vanredno stanje umesto Skupštine Srbije uveli predsednik države, premijerka i predsednica parlamenta, ali kako je dodala, i svako ministarstvo ima više od 100 zaposlenih koji još ne rade od kuće.\n“Postavlja se pitanje da li postoji inicijativa da se na ovaj ili onaj način video linkovima ipak poslanici o tome izjasne. Ne bi smelo da se desi da Skupština, ma kakva da je, ostane po strani od svega ovoga, to je najviši organ u državi”, kazala je Rakić Vodinelić.\nOna je rekla da se postavlja i pitanje da li se za vreme vanrednog stanja mogu derogirati pojedina ljudska prava” i naglasila da pravo na život, sloboda misli i izražavanja ne mogu biti ugroženi.\n“Ono što je primereno vanrednom stanju je ograničenje slobode kretanja i to je jedna razumna mera u ovoj situaciji. Sloboda medija potencijalno može biti derogirana, ništa u ovom merama nije o tome rečeno niti je objavljena Uredba Vlade da bi mere koje je najavio predsednik Republike bile precizirane”, rekla je Rakić Vodinelić.\nPrema njenim rečima, bilo je raznih zloupotreba položaja u ovoj zemlji, pogotovo od predsednika Srbije Aleksandra Vučića, i kako je ocenila, imamo istoriju opravdane bojazni od toga da situacija vanrednog stanja “može biti iskorišćena i za ono za šta nije namenjena”.\n“Da li je moralo da bude proglašeno vanredno stanje da bi se angažovala vojska? Ne, nije, mogla je biti proglašena vanredna situacija, na osnovu zakona o sprečavanju rizika u katastrofama i vanrednim situacijama. Ova zaraza bi se mogla meriti sa prirodnom katastrofom a po tom zakonu moguće je, osim policije, angažovati i vojsku. Nije bilo neophodno uvoditi vanredno stanje da bi se angažovala i vojska”, kazala je Rakić Vodinelić.\nLekcije iz “Sablje”: Podsećanje na prethodno vanredno stanje\nPrema njenim rečima jedino je odlaganje izbora koji su već raspisani za kraj aprila bilo opravdanje za proglašenje vanrednog stanja “ali o tome nije ništa rečeno”.\n“Jedino što bi moglo da opravda vanredno stanje je što bi se mogli odložiti izbori. Bilo bi razumno odložiti ih s obzirom da su zakazani za kraj aprila kada se prema izveštajima epidemiologa očekuje vrhunac epidemije u Srbiji”, rekla je Rakić Vodinelić.\nkoronavirus u srbijivanredno stanjeVesna Rakić Vodinelić


Srednja škola Blace osvojila drugo mesto na takmičenju – tvoj lajk za naš ples – vest ima video - Blace Info Press\nSrednja škola Blace osvojila drugo mesto na takmičenju – tvoj lajk za naš ples – vest ima video\nUčenici srednje škole Blace koji su sa koreografijom – Bugarka učestvovali na takmičenju organizovanom u okviru projekta – tvoj lajk za naš ples osvojili su drugo mesto. Oni su vicešampioni u kategoriji najbolja plesna koreografija učenika srednjih škola.\nUčenici srednje škole Blace koreografiju su spremili uz pomoć profesora fizičkog vaspitanja Tanje Aritonović.\nOrganizatori će nagraditi tri prvoplasirane škole. Savez za školski sport Srbije najbolje će pozvati na republička takmičenja na kojima će imati priliku da svojom tačkom učestvu u svečanom otvaranju školskih sportskih prvenstava.\nSledeća vest Rukometaši Jastrepca iz Blaca u nedelju dočekuju Aleksinac\nPredhodna vest Na Veliku subotu u hramu Uspenja Presvete Bogorodice u Blacu crkva organizuje zajedničko besplatno krštenje


Dnevni horoskop za 16.mart 2021\nDnevni horoskop za 16.mart ove godine je tu, pogledajte.\nVaga – horoskop za 16.mart\nDanas vam se ne ide na posao, a kućnih poslova nikada nije bilo više. Nagomilali su se kućni poslovi i stvarno ne znate odakle da počnete, potrebno je možda da vam i neko pomogne oko njih, ako imate nekog vrednog prijatelja slobodno ga pozovite.\nBolovi u rukama i mišićima zbog previše napornog treninga.\nŠkorpija – horoskop za 16.mart\nBudite se sa negativnim mislima, a znate kako kažu, kakve su vam misli takav vam je život. Morate da budete malo pozitivniji u celoj ovoj priči zvanoj život. Ne smete na sve da gledate sa tamne strane, nije život samo nešto loše, postoji dosta stvari u kojima možete uživati, sami ili u društvu.\nNe sviđa vam se kako prema vama postupa voljena osoba, to nije ista ona osoba u koju ste se zaljubili, ali ni vi niste isti kao ranije, morate to da shvatite.\nStrelac – horoskop za 16.mart\nČekate da se nešto desi, čekate novosti o napretku vaše karijere ali vam ih još uvek niko ne donosi. Možda će biti promena u narednih nekoliko dana, nemojte da odustajete.\nImate dosta strpljenja kada je reč o nekim navikama koje vaš partner ima, ali s vremena na vreme bi voleli da eliminiše te štetne navike.


Najezda zmija BiH: U centru Srebrenika ubio opasnog poskoka\nO najezdi zmija u našoj državi Bh-index portal je već ranije pisao, a da se ovi gmizavci često uočavaju i na mjestima na kojima ne bi trebali potvrđuje i pisanje Dnevnog avaza. Naime, prema pisanju pomenutog lista, jučer oko 13.30 sati opasni poskok uočen je u samom gradskom centru Srebrenika.\nEnver Hasanbegović (Foto: Dnevni avaz)\nKako ističu očevici, zmija se iz kruga Dječjeg obdaništa popela na metalnu ogradu visoku skoro dva metra, a potom je pala na asfaltnu podlogu uske ulice koja od Doma kulture vodi prema Pošti. Uplašeni brojni prolaznici su se razbježali i sklonili u obližnje zanatske radnje, a sretnu okolnost predstavlja i to što su se mališani koji se često igraju u krugu Dječjeg obdaništa u to vrijeme nalazili u zgradi ove ustanove, prenosi Dnevni avaz.\nNa svu sreću u blizini se zatekao Enver Hasanbegović, vlasnik obližnje ugostiteljske radnje, koji je podesnim predmetom uspio usmrtiti opasnu zmiju, koja je pokušala da se sklonije u uske kanalizacione otvore pored ulice. Poznavaoci zmija ističu da je veoma čudno što se poskok pojavio u centru grada, jer su staništa ove vrste opasnih zmija, uglavnom, nalaze na kamenitim područjima izvan urbanih naselja.\nVEZANO: Duga skoro tri metra: Pogledajte ogromnu zmiju snimljenu kod Bihaća


PROTURSKA DIVIZIJA IZ PAKLA: Ozloglašena vojska, poznata po strašnim zločinima, otvorila bazu u Alepu (FOTO) | Novosti.RS\nBaza je ponela ime "Mučenik Jaser Abu Šejk",a otrvorena je uz ceremoniju predstavljanja specijalnih snaga "Hamza divizije".\nCeremoniji otvaranja prisustvovali su predstavnici terorističke koalicije Sirijska nacionalna armija čija je "Hamza divizija" najbrojnija članica.\n"Hamza divizija" je direktno učestvovala na strani Turske u operaciji Šitit Eufrata, na severu Sirije i poznata je po brojnim zločinima protiv Kurda.\nNjeni pripadnici poznati su kao vodeći kriminalci umešani u razne nelegalne poslove, na okupiranim teritorijama severne Sirije.\nSirija Sirija uživo rat u Siriji građanski rat u Siriji Turska Alepo Alep Hamza divizija\n13:14 UHAPŠEN MIROSLAV MIKA ALEKSISĆ: Policija pozvala žrtve da prijave nasilje\nUHAPŠEN MIROSLAV MIKA ALEKSISĆ: Policija pozvala žrtve da prijave nasilje


Udruženje pčelara „Nukleus“: Pravi med zbog nestašice ne može biti ispod 800 dinara po kilogramu | Agromedia\nPočetna » Agro teme » Pčelarstvo » Udruženje pčelara „Nukleus“: Pravi med zbog nestašice ne može biti ispod 800 dinara po kilogramu\nPošto je pčelinja paša lane podbacila za 80 odsto, a usled izuzetno povećane tražnje zbog epidemije korona virusa, zalihe meda su pri kraju. Međutim, pčelare sada brine falsifikovani med koji se zbog nestašice pojavio na srpskom tržištu, a mahom je uvežen iz Ukrajine i Moldavije.\nSPOS podneo prijave protiv nekoliko uvoznika meda\nFalsifikovan, odnosno med koji u svom sastavu ima određenu količinu šećera, najčešće kukuruznog skroba, u ovdašnje markete plasiraju otkupljivači koji su do sada med kupovali od domaćih pčelara, ali kako je u međuvremenu sa radom počeo Pogon za prikupljanje i plasman meda Saveza pčelarskih organizacija Srbije u Rači, koji je pčelarima ponudio daleko povoljnije otkupne cene, oni su se “okrenuli“ uvozu.\n„Naš pogon u Rači radi bez ekstraprofita, tako da smo dobili najveću moguću otkupnu cenu i formiranje brenda “Naš med“. Lipov med je otkupljivan za 3,6, suncokretov i med od uljane repice za 3,1, planinski livadski za 5, a bagremov za 6,3 do 6,5 evra po kilogramu. Hteli ne hteli, firme ili fizička lica koja su se do sada bavila otkupom, morali su da prihvate te cene jer su se svi domaći proizvođači okrenuli pogonu Saveza pčelarskih organizacija Srbije“, priča Goran Gavrilović, profesionalni pčelar i član SPOS – a.\nMeđutim, kako bi ipak ostvarili profit, otkupljivači su se “okrenuli“ uvozu meda iz Ukrajine i Moldavije po, kako kaže, smešno niskim cenama.\nMed koji je uvežen u Srbiju u najvećem procentu je falsifikat, kaže Gavrilović koji je i predsednik valjevskog Udruženja pčelara “Nukleus“ i navodi da je zbog toga SPOS protiv nekoliko uvoznika podneo prijave, a u prvoj akciji tržišne i veterinarske inspekcije, pored nekoliko fizičkih lica, otkrivena je i jedna firma iz okoline Smedereva u čijem je medu, uveženom iz Moldavije, otkriveno 30 odsto šećera poreklom od C4 biljaka.\n„U jednom aleksinačkom vrtiću, otkriven je stopostotno falsifikovan med, a SPOS je podneo prijavu i protiv jednog velemarketa zbog lažnog reklamiranja jer uvozni med prodaju pod reklamom “100 odsto prirodni med“, što je samo po sebi nonsens, jer jedan promil nekog dodatka već znači da nije prirodan. U valjevskom kraju u pomenutim akcijama nisu otkrivene firme niti pojedinci koji se bave uvozom ili prodajom falsifikovanog meda“, rekao je Gavrilović.\nCena meda pokazatelj da li je u pitanju falsifikat?\nPo podacima Saveza pčelarskih organizacija Srbije, prošle godine je izvezeno 2,7 miliona kilograma srpskog meda po prosečnoj ceni od 4,85 evra za kilogram, čime je ostvaren izvozni prihod nešto manji od 14 miliona evra, dok je i uvoz bio rekordan od čak 611.000 kilograma po prosečnoj ceni od 2,4 evra po kilogramu.\nTrenutna cena bagremovog meda na kućnom pragu pčelara je 1.000 dinara za kilogram, livadskog meda nema ispod 10 evra, dok je cena cvetnog, suncokretovog i bagremca, koji su manje traženi, 800 dinara za kilogram.\n„Iako se falsifikovani med može dokazati samo analizom u referentnoj ustanovi, upozorenje potrošačima je da ako na policama marketa vide med jeftiniji od 600 dinara za kilogram znaju da nije reč o našem medu, već proizvodu sumnjivog sastava i porekla s obzirom da je zbog nestašice nemoguće da kilogram meda i kod samih pčelara bude jeftiniji od 800 dinara“, upozorava Goran Gavrilović.\nAgro Falsifikati pčelarstvo proizvodnja meda


Nove padavine ne bi trebalo da donesu poteškoće\nU istočnom dijelu Republike Srpske trenutno ima padavina, ali one ne bi trebalo da donesu nove poteškoće, rekao je šef Tima Vlade Republike Srpske za koordinaciju i praćenje stanja u ugroženim opštinama Anton Kasipović.\n“Zahvaljujući angažmanu Tima Vlade Republike Srpske i uz neviđen entuzijazam svih ostalih ljudi koji su pomogli u raščišćavanju snijega u Srpskoj, nove padavine ne bi trebalo da donesu nikakve poteškoće bilo kome”, rekao je Kasipović.\nOn smatra da je Vlada Republike Srpske u ovom periodu, radeći prije svega na otvaranju komunikacija i pomoći ljudima, položila veliki i značajni ispit.\n“Mislim da je bila dobra odluka predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika i predsjednika Vlade Srpske Aleksandra Džombića da se konvoj mašina uputi iz zapadnog prema istočnom dijelu Srpske, jer je bila neophodna pomoć”, rekao je Kasipović za televiziju “Kanal 3”.\nPrema njegovim riječima, ovo što se dešavalo posljednjih dana ustvari pokazuje visoku organizovanost Republike Srpske i njenih institucija.\n“Ovih dana u Srpskoj se razvijao novi patriotizam i novi osjećaj odgovornosti za svakog čovjeka u Republici Srpskoj”, rekao je Kasipović.\nOn je istakao da u cijeloj ovoj priči ne treba zaboraviti i ljude iz Helikopterskog servisa Republike Srpske koji su nekada odlučivali da se leti i kada se to nije smjelo činiti.\nKasipović je naveo da nastavak predavanja u osnovnim i srednjim školama počinje u ponedjeljak i dodao da će se već nekako iznaći rješenje za nadoknadu propuštenih časova.\n“Aktivi direktora srednjih i osnovnih škola pripremaju prijedlog kako nadoknaditi propuštene časove i mislim da kod njih sazrijeva uvjerenje da nam možda nije ove godine neophodan proljećni raspust i da na taj način možemo nadoknaditi propuštene časove, a ostalo ćemo nadoknaditi subotom i nedjeljom”, rekao je Kasipović, koji je i ministar prosvjete i kluture.


Vredi pročitati: "Shoe dog" - oradio.rs\nDušan Domović Bulut, višestruki svetski prvak u basketu Tri na tri, ove nedelje preporučio nam je knjigu koja u mnogome komunicira i naslanja se na ono što ovaj naš sugrađanin pokušava da izgradi. Brend zasnovan na sportu, iskrena životna priča uspešnog biznismena, koji je svet sporta pretvorio u biznis.\n"Preporučujem knjigu koju sam nedavno pročitao i koja se zove 'Shoe Dog'. Autor je tvorac i pokretač brenda Nike, Fil Najt. Za mene ova knjiga nije samo puka reč i skup rečenica, nego isrena priča jednog veoma uspešnog čoveka koji nas kroz sećanja uvodi u svet poslovanja i biznisa", kaže Dušan.\nU svojim memoarima Fil Najt po prvi put deli svoja iskustva i priče o kompaniji Nike iza kulisa, svom početku i razvoju jedne od najvećih kompanija širom sveta. Mnogi uspešni ljudi današnjeg vremena ovu knjigu navode kao jednu od tri koje obavezno morate pročitati. Memoari Fila Najta su osvežavajuć i iskren podsetnik o tome kako poslovni svet i uspeh stvarno izgledaju.


„Podizanje prašine“ – druga ulična akcija, sutra u Smederevu - podunavlje.info\nSMEDEREVO, 26. novembar 2021 – Aktivisti Pokreta Tvrđava će ove subote održati drugu uličnu akcija u sklopu projekta „Podizanje prašine“, saopšteno je danas.\nDrugu uličnu akciju u cilju podsticanja građanskog aktivizma i detaljnijeg upoznavanja građana sa problemom zagađenja vazduha, rezultatima analiza koje su prethodno urađene i delovanjem samog Pokreta, aktivisti će sprovesti na prostoru isped gradske Zelene pijace, sutra od 10 sati.\nKako je saopšteno, Smederevcima će tom prilikom biti podeljen prateći materijal, posebni upitnici kako bi se stekao uvid u to šta oni misle o problemu zagađenja vazduha i od koga očekuju rešenja, a takođe će biti nastavljena i akcija „1000 otisaka“ tokom koje građani prašinom iz Radinca ostavljaju simboličan otisak prsta na postavljenom panou.\nProjekat „Podizanje prašine“ koji „Pokret tvrđava“ realizuje u saradnji sa organizacijom CRTA i partnerima, ušao je u drugu etapu tokom koje su predviđene ovakve ulične akcije. Prva je održana u Radincu, a u narednim nedeljama aktivisti će posetiti i nekoliko gradskih i seoskih mesnih zajednica, navodi u današnjem saopštenju Pokret Tvrđava Smederevo.\n24/01/2022, 7:54 am


Krčedin: Na petoj „Čvarkijadi“ učestvovalo 19 ekipa – RTV Centar Srem\n21/02/2017 sofija Inđija 0\nKrčedin je juče mirisao na taze otopljenje čvarke. Na petoj manifestaciji u kojoj se nadmeću ekipe za najbolje pripremljene „bombone od svinje“ interesovanje je bilo veće nego prethodnih godina. Ove, 19 ekipa je uzelo učešće, kaže Boban Stojadinović, organizator.\n-Vladalo je još veće interesovanje za učešće na „Čvarkijadi“ nego prethodnih godina. Međutim, nije bilo mesta za sve, te smo se odlučili da na takmičenju učestvuje 19 ekipa. Takmičari su došli iz Beograda, Inđije, Maradika, Čortanovaca i Novih Karlovaca. Za najbolje smo pripremili nagrade u vidu oranije, a kao i svake godine u žiriju su naši dragi prijatelji, među njima i kompozitor Milutin Popović Zahar – objašnjava Boban Stojadinović, organizator manifestacije.\nMeđu velikim brojem ekipa koje su činili pripadnici jačeg pola, našla se i jedna sastavljena od Sasanki. Dame iz Novih Karlovaca- Sasa, otkrile su da su se po prvi put okušale u takmičenju za najbolje čvarke, ali da su redovne učesnice „Zlatnih kotlića“, koji se održavaju širom opštine Inđija , kao i da se neretko kući vrate sa peharima i diplomama.\n-Došle smo, pre svega, da se družimo jer smo amaterke u ovom poslu. Ima nas osam u ekipi koju smo simbolično nazvale „Vesele Sremice“ – kaže Danica Prodanović, takmičarka iz Novih Karlovaca.\nRuma: Održan Međunarodni džudo turnir „Trofej grada Rume“


20.06.2022 u 09:29\nGlad nije samo neugodan osećaj već može voditi i do povećane želje za hranom i viška kilograma. Ali, postoje i druge stvari koje glad može da uzrokuje i vreme je da ih otkrijete i zapamtite. Kada jedemo, centar u mozgu koji je zadužen za nagrade će se upaliti i u mozgu se otpuštaju hemikalije poznate kao opioidi, a tada dolazi do otpuštanja dopamina, jednog od hormona koji budi osećaj sreće. Isti se dešava kada ste zaljubljeni ili recimo vodite ljubav. Naredba da je vreme za obrok Kada ste gladni, oslobađa se hormon gladi, a on se javlja kao odgovor na vaš raspored obroka i da bi mozgu javio da mu treba energija iz hrane. Smanjuje se dopamin Grelin, hormon gladi, kontroliše centar za nagrade u mozgu i tu ima dosta jaku ulogu pa se čini da može biti jedan od faktora koji uzrokuju\n09.06.2022 u 12:07\nSvetu preti neviđeni talas gladi i siromaštva\nNjUJORK - Efekti rata u Ukrajini uvećavaju patnju miliona ljudi zbog rasta cena hrane i energenata i pogoršanja finansijske krize, uz uticaj pandemije kovid-19 i klimatske promene, navodi se u novom izveštaju Ujedinjenih nacija. Oko 1,6 milijardi ljudi u 94 države teško je izloženo najmanje jednoj dimenziji krize, prema najnovijem izveštaju Globalne grupe za odgovor na krize (GCRG) o ukrajinskoj krizi. Grupa, koju je imenovao generalni sekretar Antonio Gutereš da proceni uticaj ruske invazije na Ukrajinu 24. februara, saopštila je i da 60 odsto radnika danas ima niže stvarne prihode nego pre pandemije i da je 60 odsto najsiromašnijih zemalja u dugovima ili pod visokim rizikom od toga. Gutereš, koji predsedava grupom, rekao je na konferenciji za novinare da je „uticaj rata na\n31.05.2022 u 14:32\nMilioni ljudi suočeni s glađu na Rogu Afrike\nŽENEVA – Milioni ljudi suočeni su sa teškom glađu na Rogu Afrike, jer bi najgora suša u više od 40 godina mogla da se proširi na petu uzastopnu neuspelu kišnu sezonu, upozorile su danas Ujedinjene nacije i humanitarne agencije. „Čini se da će kišna sezona od marta do maja biti najsušnija u istoriji, da će razoriti životnu sredinu i produbiti humanitarnu krizu u Etiopiji, Somaliji i delovima Kenije, uključujući opasnost od gladi u Somaliji”, navodi se u zajedničkom saopštenju, prenosi agencija Rojters. Takođe postoji rizik da bi kišna sezona oktobar-decembar mogla da propadne. Suša kombinovana sa globalnim porastom cena hrane i goriva, podstaknutog ratom u Ukrajini, uticala je na milione ljudi širom kontinenta, navodi britanska agencija. Procenjuje se da se 16,7 miliona ljudi\n25.05.2022 u 12:15\nISLAMABAD – Ujedinjene nacije objavile su da će u Avganistanu ove godine oko milion dece mlađe od pet godina patiti od najtežeg oblika neuhranjenosti. Prema izveštaju UN, zbog porasta siromaštva u Avganistanu sve većem broju ljudi potrebna je pomoć, dok globalne cene hrane rastu zbog rata u Ukrajini, a obećanja o međunarodnom finansiranju pomoći još se nisu ostvarila. Prema proceni UNICEF, procenjen broj avganistanske dece koji će patiti od neuhranjenosti gotovo je dvostruko veći u poređenju sa brojem od 2018. godine. Predstavnik UNICEF u Avganistanu Mohamed Ag Ajoja saopštio je prošle nedelje da broj ozbiljno neuhranjene dece u bolnicama raste. Od marta 2020. do marta 2021. godine broj bolničkih prijema neuhranjene dece porastao je sa 16. 000 na 18. 000, da bi u martu ove godine\n23.05.2022 u 08:38\nNemački diplomata tvrdi da Putin izaziva glad s ciljem da destabilizuje Evropu\nBERLIN - Predsednik Rusije Vladimir Putin namerava svesno da izazove glad na Bliskom istoku i u Africi, tvrdi bivši ambasador Nemačke u Moskvi Diriger Frič. Cilj je da se masivnim talasom izbeglica destabilizuje Evropa, kazao je Frič za „Tagešpigel”. On kaže da je računica Putina u tome da će nakon obustave isporuke žitarica, glad naterati ljude da idu put Evrope. Zbog toga, tvrdi, Rusija sprečava Ukrajinu da izvozi žitarice i bombarduje silose. „Novim talasima izbeglica, on želi da destabilizuje Evropu i vrši politički pritisak, kako bi zapadne države promenile svoj tvrdi stav prema Rusiji. To je novi način hibridnog ratovanja”, pojasnio je Frič, preneo je Tanjug. U to, dodao je, spadaju i primena sredstava koja nisu vojna, kao što su sajber napadi i kampanja\nNjUJORK- Nemačka ministarka spoljnih poslova Analena Berbok optužila je Rusiju da koristi blokadu izvoza žitarica iz Ukrajine kao ratno oružje, prenosi Tanjug. „Moskva to ne radi samo blokadom ukrajinskih luka, već i uništavanjem silosa, puteva, pruga i polja”, rekla je Berbok na sastanku ministara spoljnih poslova u UN u Njujorku. Nemačka vlada tvrdi da Rusija sprečava Ukrajinu da izveze 20 miliona tona pšenice, uglavnom iz luke Odese, prenosi „Bild”. „Rusija ne vodi svoj brutalni rat samo tenkovima, raketama i bombama. Rusija vodi rat sa još jednim strašnim i tihim oružjem - glađu i siromaštvom”, rekla je Berbok.\n22.03.2022 u 15:34\nRat u Ukrajini preti da izazove globalnu krizu gladi\nNjUJORK – Rat u Ukrajini preti da izazove globalnu krizu gladi, upozorio je danas generalni sekretar Ujedinjenih Nacija Antonio Gutereš i ocenio da je vreme da se okonča ovaj „apsurdni rat”. Gutereš je rekao da je nastavak rata u Ukrajini „moralno neprihvatljiv, politički neodbranjiv i vojno besmislen”, prenosi Rojters. On smatra da se rat u Ukrajini ne može dobiti, javlja Tanjug. Gutereš tvrdi da, čak i ako Mariupolj padne, Ukrajina se ne može osvojiti po principu „grad po grad, ulica po ulica, kuća po kuća”, On je ocenio da ukrajinski narod prolazi kroz „živi pakao”.\n21.03.2022 u 19:58\nAvganistan visi o koncu\nNarodi Centralne Azije se po zoroastrijanskoj tradiciji pripremaju da proslave Noruz, ali dan koji označava početak persijske nove godine i dolaska proleća ne obećava ništa dobro Avganistancima. Sedam meseci posle američkog povlačenja i povratka talibana na vlast u Kabulu Avganistan je utonuo u ekonomsku krizu, što je milione koji su već živeli u siromaštvu dovelo do ivice gladi, dok je dostava pomoći stopirana zbog američkih sankcija talibanskim vlastima. Avganistan visi o koncu, rekao je nedavno generalni sekretar UN Antonio Guteres, pozivajući zemlje da ukinu sankcije koje ograničavaju raspodelu humanitarne pomoći. Broj onih koji ne mogu da obezbede hranu i druge neophodne potrebe se udvostručio. Čak 95 odsto stanovništva od 39 miliona nema dovoljno hrane, polovini preti\n28.06.2022 u 08:41\n28.06.2022 u 08:40\nSamit NATO u Madridu donosi nove strategije i veću vojnu pripravnost


Opasna mrlja kreće se ka Maglaju – Bistro Bosno i Hercegovino!\nNepoznata materija koja je u rijeku Bosnu dospjela na mjestu izlivanja otpadnih voda kompanije “Arcelor Mittal” u Zenici i izazvala pomor ribe kreće se ka Maglaju, saopšteno je jutros Srni iz Uprave civilne zaštite RS.\nMasna mrlja još nepoznatog sastava, od dospijevanja u rijeku prije više od 24 sata, u međuvremenu se razlila i teško je pratiti njeno kretanje, navode iz Uprave civilne zaštite, dodajući da su opštinski štabovi civilne zaštite obaviješteni o njenom postojanju i prate stanje na područjima koja pokrivaju. Putem kolektora otpadnih voda u krugu kompanije “Arcelor Mittal” u Zenici u rijeku Bosnu je ispuštena veća količina opasne materije. Ribari i stanovnici naselja uz obalu Bosne uočili su masnu mrlju, koja mirisom podsjeća na mazut i o tome obavijestili policiju i inspektore.\nPolicija, kantonalni tužilac, nadležni inspektor i pripadnici Uprave civilne zaštite u noći između subote i nedjelje obavili su uviđaj u krugu bivše Željezare, gdje je uz “Arcelor Mittal” smješteno još nekoliko privrednih preduzaća, i uzeli uzorke vode. U kontaktu sa Upravom civilne zaštite Federacije BiH Civilna zaštita RS obaviještena je da je na mjestu zagađenja Bosne zabilježen neprijatan miris i da je došlo do pomora ribe.\n← Izvršeno poribljavanje Miljacke i Mošćanice\nZa vjerovali ili ne: Potočna pastrmka iz Une od 16kg?! →\nOne thought on “Opasna mrlja kreće se ka Maglaju”\n9. Decembra 2009. at 02:08\nOpet su izgleda krenuli po starom prijeratnom sistemu, znam dobro prije rata je rijeka Bosna bila jedan od vecih zagadzivaca rijeke Save, pogotovo tvornica celuloze, zar nema niko da im stane u kraj,


Preporuka: 1360 / Link / Replika: 5 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 509 / Link / Replika: 12 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 425 / Link / Replika: 1 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 341 / Link / Replika: 5 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 257 / Link / Replika: 7 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1105 / Link / Replika: 46 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 169 / Link / Replika: 7 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.


EU o izjavi Dodika: Naš stav je jasan – migrantski centri na prostoru cijele BiH – Radiobosna.net\nEU o izjavi Dodika: Naš stav je jasan – migrantski centri na prostoru cijele BiH\n“Rekao sam da RS ima pravo na svoj stav o migrantskoj krizi i neće ga mijenjati, odnosno na prostoru RS-a neće biti migrantskih centara”, rekao je Dodik dan nakon razgovora s visokim predstavnikom Evropske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku Josepom Borellom.\nIz Odjela za komunikacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini za Vijesti.ba su kazali kako je stav EU jasan, te da migrantske centre treba otvoriti na prostoru cijele države.\n„Naš stav je jasno iskazan u saopštenju koje je objavljeno nakon razgovora visokog predstavnika EU i potpredsjednika Evropske komisije Josepa Borrella sa predsjedavajućim Predsjedništva Bosne i Hercegovine Miloradom Dodikom. Vlasti u BiH trebaju raditi na iznalaženju održivih rješenja situacije u oblasti migracija, prije svega kroz otvaranje centara koji će biti ravnomjernije raspoređeni u cijeloj zemlji”, kazali su nam u Delegaciji EU u BiH.\n“Unija je ohrabrila milione ljudi da krenu k njoj, a onda su stavili žicu na granicu, što govori o odnosu prema migrantima koji su isključivo problem EU-a, a ne naš”, dodao je.\n“Ljudi ne mogu umirati u snijegu ako postoje potpuno opremljeni objekti koje finansira EU. Humanitarna pomoć uvijek treba stajati iznad razlika političkih vođa i ujediniti, a ne razjediniti”, napisao je Borell.


Novi patent nagoveštava hibrid sa tri motora za sledeću Mazdu MKS-5 – Danasnje\nHome/Automobili/Novi patent nagoveštava hibrid sa tri motora za sledeću Mazdu MKS-5\n0 27,428 3 minuta citanja\nMazda je podnela patent za hibridni sistem sa tri motora, pogonom na sva četiri točka, za koji se kaže da će biti namenjen sledećoj generaciji sportskog automobila Mazda MKS-5 (kodnog naziva NE ili NG), koji treba da bude u narednim godinama.\nPrijavljen u martu 2019. – ali nije objavljen na mreži do decembra 2021. – patent (koji je otkrio The Drive) prikazuje hibridni sistem za vozilo sa prednjim motorom i pogonom na zadnje točkove, sa tri elektromotora, pogonom na sve točkove, automatskim prenos i kompaktna baterija koja omogućava ograničen domet vožnje samo na električni pogon.\nIako nije potvrđeno za MKS-5, prijava patenta kaže da ima za cilj da spreči “padanje u začarani krug između poboljšanja vožnje preko motora i povećanja težine vozila” – što ga čini savršenim za Mazdin roadster, s obzirom na njegov fokus na angažovanje vozača kroz održavanje niske težine.\nOčekuje se da će sledeća generacija Mazde MKS-5 – pod kodnim imenom NE ili NG, koja prati prethodne NA do ND generacije MKS-5, i oznake NF (ili NE) date povezanom Fiat/Abarth 124 Spider – biti lansirana do 2025. sa mnogim nagađanjima blage hibridne snage će se nalaziti ispod haube.\nU osnovi hibridnog sistema opisanog u patentu nalazi se raspored koji je poznat kupcima trenutnog MKS-5: motor sa unutrašnjim sagorevanjem ispod haube, na slici sa četiri cilindra, koji šalje pogon na zadnje točkove.\nMeđutim, patenti se spajaju na tri elektromotora: jedan 25kV ‘P1’ motor povezan sa motorom i menjačem i dva ‘P4’ motora, od kojih svaki razvija 17kV i montiran unutar osovina prednjih točkova, omogućavajući pogon na sva četiri točka.\nPatenti navode kombinovanu maksimalnu izlaznu snagu od 53kV iz tri motora, koja se postiže pri 130km/h – dodajući to sadašnjem ‘ND’ MKS-5 135kV/205Nm 2,0-litarskom ‘SkiActiv-G’ benzinskom motoru bi bio ‘ NE’ model najmoćniji fabrički MKS-5 ikada proizveden.\nGlasine sugerišu da bi sledeća Mazda MKS-5 mogla dobiti verziju Mazde 3 hatch i CKS-30 malog SUV-a, dostupnog 2,0-litarskog ‘SkiActiv-Ks’ motora, koji koristi kompresijsko paljenje na lean-burn i tradicionalno paljenje svećicom, razvijajući 132 kV i 224 Nm u vozilima na australijskom tržištu, sa 24-voltnim blagim hibridnim sistemom.\nElektrična energija za hibridni sistem čuva se u kompaktnoj litijum-jonskoj bateriji postavljenoj u pod vozila, koja radi na 48 volti (češće za blagi hibridni sistem) i nudi 3,5 kVh skladištenja – dvostruko ili trostruko nego što nudi Toiota Corolla ili Camri Hibrid.\nOva električna energija se usmerava do kondenzatora postavljenog ispred motora, koji se koristi za brzo snabdevanje i upravljanje snagom koja se daje motorima prednjih točkova – bez stalnog punjenja i pražnjenja baterije – dok omogućava regenerativno kočenje pri usporavanju.\nSnaga motora se šalje na zadnje točkove preko menjača (kombinuje menjač, zadnji diferencijal i osovinu u jednu jedinicu) – ali ventilatori manuelnog menjača treba da gledaju u stranu, pošto se Mazdin patent poziva samo na automatski menjač.\nUključivanje automatskog menjača omogućava kompjuterima vozila da koriste elektromotore da ubrzaju ili uspore vozilo tokom niže i veće brzine, da “suzbiju zastoj … [ili] … osećaj pri kretanju u praznom hodu” i isporuče besprekorne promene stepena prenosa.\nZalažući se za njegov lagani dizajn, Mazdin patent kaže da je u vozilima sa električnim motorima velike snage „neophodna baterija velikog kapaciteta i električni sistem … treba da bude dovoljno električno izolovan, [tako] da se ukupna težina vozila povećava a efikasnost goriva … se smanjuje.”\n„[Bez posebnog govora] na MKS-5 mislim da smo dostigli nivo udobnosti da, ima posla na baterijama, ima posla na drugim stvarima. Možemo poboljšati motor sa unutrašnjim sagorevanjem pomoću SkiActiv-Ks [tehnologije benzinskih motora] i dalje, a Mazda radi na tome“, rekao je za Drajvu prošle nedelje šef marketinga Mazde Australia Alaster Doak.\n„Ako možete da kombinujete tu vrstu tehnologije i to razmišljanje čak i sa nekim relativno laganim oblikom elektrifikacije, onda to znači da će se automobil i takva vrsta etosa nastaviti još dugo vremena.\nIako prijava patenta ne potvrđuje da će tehnologija stići u izložbene salone, patent se poziva na podešavanje električnih motora kako bi ispunili „uslove putovanja koji se zahtevaju u VLTP [propisima o emisijama u Evropi] testu“ – što sugeriše da se razmišljalo o razvoju sistem za serijski automobil.\nMazda je potvrdila da će MKS-5 usvojiti hibridnu ili električnu energiju do 2030. godine, kao deo širih planova za elektrifikaciju japanskog proizvođača automobila – iako bi uz pomoć sintetičkih goriva mogao da pređe na prelazak.


TikTok se pridružuje Technology koaliciji protiv zlostavljanja dece | PC Press\nTikTok se pridružuje Technology koaliciji protiv zlostavljanja dece\n10. maj 2021. 10. maj 2021. Tijana Barašević\nNije tajna da je TikTok popularan među mladima. Od 2021. godine, Statista procenjuje da 25 procenata korisnika aplikacije spada u starosnu grupu od 10 do 19 godina.\nTikTok od ranije preduzima različite mere za zaštitu maloletnika\nMladi su žila kucavica platforme i kreiraju neke od njenih najupečatljivijih video zapisa. Stoga ima smisla da TikTok preduzima dodatne korake da zaštiti te pojedince. U sredu je kompanija rekla da se pridružila Technology Coalition, organizaciji koja uključuje Apple i Google i koja radi na zaštiti dece od seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja na mreži. „Nadamo se da ćemo produbiti svoj pristup zasnovan na dokazima i doprineti našim jedinstvenim saznanjima koja proističu iz bavljenja bezbednošću i eksploatacijom dece“, kaže TikTok o svom razlogu za saradnju sa tehnološkom koalicijom.\nKao deo ovog poteza, kompanija će se pridružiti odboru organizacije i nekolicini odbora posvećenih unapređivanju zaštite dece. Rad sa stručnjacima na pitanjima koja utiču na njegovu aplikaciju je TikTok-ov primarni pristup rešavanju problema poput zlostavljanja dece na mreži. Kao samo jedan nedavni primer, kompanija je početkom godine najavila da će sarađivati sa Nacionalnim udruženjem za poremećaje u ishrani na promociji telesne inkluzivnosti.\nDanašnjim saopštenjem, TikTok je takođe ukazao na neke od mera zaštite koje postoje za zaštitu maloletnika. Nalozi pojedinaca između 13 i 15 godina su podrazumevano podešeni na privatne, a samo osobe starije od 16 godina mogu da koriste funkcije strimovanja uživo i direktnih poruka u aplikaciji. Kompanija je uvela mnoge od tih mera nakon što ju je američka Savezna trgovinska komisija kaznila sa 5,7 miliona dolara 2019. godine. Tada je agencija rekla da TikTok nije pravilno postupao sa podacima o deci. „Ne postoji granica kada je u pitanju zaštita zajednice TikTok“, rekla je kompanija.\n← Dogecoin: Pad vrednosti posle obične šale\nSada možete da saznate koji uređaji koriste određeni drajver u Windows 10 →


22-01-2020 18:31 Izdvojeno Svet Planeta Video\nCrkva Svete Ane je izgrađena u 12. veku na mestu za koje su vitezovi krstaši verovali da je rodno mesto Device Marije. Crkva je postala ruina tokom Otomanske vlasti nad Palestinom. Konačno je vraćena Francuskoj nakon Krimskog rata kao poklon sultana Abdulmedžida Prvog Napoleonu Trećem, u znak zahvalnosti za pomoć u ratu.\n"Dosta mi je ovoga. Šta želite, da se vratim nazad u avion i odletim u Francusku? Da li to želite?", rekao je tada Širak izraelskoj policiji. Tadašnji premijer Izraela Benjamin Netanijahu rekao je da je povećano obezbeđenje nužno nakon ubistva izraelskog premijera Jicaka Rabina godinu dana ranije.\nPročitajte OVDE kako najnoviji manevar Moskve i Pekinga sahranjuje poljoprivredu SAD!


Počeo sastanak naprednjaka i Ujedinjenih regiona Srbije\nPredstavnici Srpske napredne stranke i Ujedinjenih regiona Srbije počeli su danas nešto posle 10 sati u sedištu naprednjaka razgovore o formiranju nove Vlade Srbije.\nDelegacije će, kako je najavljeno iz SNS, predvoditi lideri stranaka Aleksandar Vučić i Mlađan Dinkić, a funkcioner SNS Nebojša Stefanović za medije je rekao da će se razgovarati o programu i ciljevima buduće vlade.\n"Razgovaraćemo o ciljevima buduće vlade, važno je da znamo šta je to šta vlada može da uradi u kratkom, srednjem i dužem roku i šta možemo da ponudimo građanima Srbije", kazao je Stefanović. Stefanović ne očekuje da na stastanku bude reči o kadrovskim rešenjima i naglašava da je suština tog sastanka "šta nova vlada građanima može da ponudi".\nOn je podsetio da su o toj temi naprednjaci već razgovarali sa socijalistima.\nStefanović nije mogao da kaže kada bi predstavnici SNS, URS i koalicije SPS-PUPS-JS mogli da potpišu koalicioni sporazum.\n"To će zavisiti od pregovora. Ne mogu da dam vremensku odrednicu, kada budemo napravili kompletan dogovor o tome ćemo obavestiti javnost", rekao je Stefanović i dodao da razgovore o kadrovskim rešenjima očekuje po usaglašavanju programa i onoga čime će se nova vlada baviti.\nSastanak u sedištu SNS na Novom Beogradu počinje u 10 sati. Juče je održan sastanak predstavnika URS-a i SPS-a, a mandatar za sastav nove vlade Ivica Dačić je posle sastanka rekao da u ovom momentu postoji parlamentarna većina.\nDačić je naglasio da je postojanje parlamentarne većine politička realnost i najavio da će naredne sedmice biti izabran predsednik i potpredsednici parlamenta, nakon čega će biti formirana vlada.


SINGL SEDMICE: The National su snimili sugestivan Singl sedmice - Leutar.net\nHomeKulturaSINGL SEDMICE: The National su snimili sugestivan Singl sedmice\n14. maja 2017. Leutar Kultura, Muzika, Vijesti iz kulture 0\n“The System Only Dreams In Total Darkness” je izvrsna pjesma kojom perjanice indie rocka najavljuju novi album “Sleep Well Beast” koji će se pojaviti 8. septembra, u izdanju 4AD. Prekratki vokalni intro pomalo podsjeća na eteričnost (ženskih) vokala karakterističnu za kultnu nezavisnu etiketu pri kojoj su The National snimili dva poslednja albuma, oba ujednačenog kvaliteta ali ne na nivou indie klasika kakvi su “Alligator” i “Boxer”.\nAlbum u najavi bi, ako je suditi po prvom singlu, trebalo da razdrma ako ne i razmrda fanove, možda čak iznenadi s niskom sitnih eksperimenata na tragu Metovog side projekta EL VY (koji kao da je bio uzbudljiviji od njihovih poslednjih albuma). Aronova gitara fascinira dok se “zvonka radost” akumulira i kulminira u funkcionalnoj poluminutnoj solaži, tematski pjesma nije baš odgonetljiva u potpunosti ali jasno je da je riječ o intimnom (među)odnosu koji ne ispunjava oboje, ili makar ne očekivanja jednog od dvoje… Beringer se prepušta sveprožimajućim, proživljenim emocijama u refrenu, kojima i inače osvaja, sve sa (samo)iscjeljujućom mizerabl-melankolijom kao konstantom svog vokalnog izraza.\nOvako valjda zvuči mainstream muzika današnjice, u produkciji braće Desner i jednog od najsugestivnijih muških vokala pop-rocka, ali “masa” radije klikće na svakojake You tube novotarije, nerijetko audio/video idiotarije, nego što s guštom preslušava pažljivo aranžiran instrumentalni dijalog i sve nijanse “The System Only Dreams In Total Darkness”.\nSistem jeste poodavno natruo, ali svetionika ne manjka u pomrčini, držimo se signala u noći i nastavljamo da plivamo, ako treba i uzvodno.


Naslovna/VESTI/Zamenom kotlova i pošumljavanjem do čistog vazduha\nOna za Tanjug navodi da je u ministarstvu formirano odeljenje za saradnju sa jedinicama lokalne samouprave, što se ispostavilo kao veoma dobro, pošto se redovno odvija komunikacija, zajednički sagledavaju problemi i traže rešenja.\nProjekti se, prema njenim rečima, realizuju iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj, a najveći među njima je zamena gradskog kotla za grejanje u Kragujevcu, što će biti urađeno do kraja godine.\nU nekim gradovima su završeni konkursi za zamenu kotlova za grejanje na javnim objektima kao što su škole, sportski centri, objekti kulture, zdravstva i slično, pa su kotlovi ili već zamenjeni ili će se to uraditi u narednom periodu.\n“Imali smo i konkurs za individualna domaćinstva i to će se provoditi u nekoliko gradova. Gradovi će sami raditi selekciju i odrediti koja su to domaćinstva kojima je preko potrebna subvencija za zamenu kotlarnica u njihovim kućama i prelazak na pelet ili na gas, ukoliko u gradu postoji gasna mreža”, ističe ministarka.\nKao veoma važno, ministarka za Tanjug navodi da je uključeno i dosta gradova i opština iz Vojvodine, jer su neke analize pokazivale da Vojvodina nije dovoljna pošumljena, zbog čega je bilo i kritika od strane Evropske komisije.\n“Kada govorimo o borbi sa aerozagađenjem odlučni smo da se uhvatimo u koštac sa ovim višedecenijskim problemom. Ministarstvo je za to odvojilo sredstva u budžetu i sprovelo konkurse, a tako ćemo raditi i ubuduće”, objašnjava Irena Vujović.\nDodaje da je bilo puno zahteva od opština za pomoć i da se one sada intenzivno spremaju, rade na projektima kako bi bile spremne i konkurentne za sledeće konkurse koje će raspisati Ministarstvo zaštite životne sredine.\nLider uvećao prednost na tabeli\nKeljmendi:Tužba za genocid protiv Srbije do kraja 2022. godine


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Bugarska najbednija članica Evropske unije\nBugarska je najbednija članica Evropske unije i čak 51 posto bugarskih državljana suočava se sa materijalnim teškoćama, navodi se u izveštaju Evropskog parlamenta povodom 17. oktobra - Svetskog dana borbe protiv siromaštva.\nPodaci Evroparlamenta kazuju da je 2008. godine u EU više od 85 miliona stanovnika, ili oko 17 posto stanovništva Unije, živelo ispod praga siromaštva. Tokom 2005. godine taj procenat iznosio je 16 posto, a tokom 2000. godine - 15 posto.\nEkonomska kriza uticala na broj radnih mesta u Bugarskoj\nU izveštaju se upozorava da se uprkos svim naporima tokom poslednjih godina socijalne razlike povećavaju - u najtežem položaju su deca, mladi, stariji ljudi i žene.\nIstovremeno, ekonomska kriza u poslednje dve godine dopunski se smanjila radna mesta.\nEU je proglasila je 2010. godinu Evropskom godinom borbe protiv siromaštva i socijalnih izuzetaka. Tim povodom u Strasburu će se naredne sedmice održati plenarna sednica Evropskog parlamenta u čijem će radu učestvovati i generalni sekretar UN Ban Ki Mun.\nEvropski parlament pokrenuo je i specijalnu informacionu kampanju, a njen simbol je plava lenta sa evropskim zvezdama. Koalicija nevladinih organizacija najavila je da će 19. oktobra u Briselu napraviti ljudski lanac oko zgrade EP, izražavajući na taj način zabrinutost i solidarnost sa iskorenjavanjem siromaštva.


Zaradili 57 miliona, malim akcionarima ni mrvice\nNalazite se ovdje:Početna»Istraživačke priče»Zaradili 57 miliona, malim akcionarima ni mrvice\nIstraživačke priče, Privatizacija 04/08/2016\nKako je investicioni fond na tržištu kapitala trgovao akcijama\nU posljednjih deset godina investicioni fond „Eurofond“ je od prodaje akcija dobio najmanje 57 miliona eura, od čega je 30 miliona uložio u kupovinu akcija, a 19,2 miliona platio svojoj upravljačkoj kompaniji „Euroinvest“ po osnovu naknade za upravljanje, pokazuju finansijski izvještaji fonda i njegove upravljačke kompanije koje su analizirali Istraživački centar MANS-a i list „Vijesti“.\nIstovremeno, akcionarima nikada nije plaćena dividenda, a na kraju prošle godine „Eurofond“ je državi dugovao 1,5 miliona eura poreza na dobit, koji nije platio punih šest godina, odnosno od kada je ostvario prihod po osnovu prodaje akcija u Elektroprivredi Crne Gore (EPCG). Eurofond je na listi blokiranih preduzeća koju sačinjava Centralna banka Crne Gore.\nOsnovan kao privatizacioni fond 2001. godine i neposredno uoči masovne vaučerske privatizacije, „Eurofond“ je u kasnijim godinama poslovao kao fond zajedničkog ulaganja, da bi 2012. godine bio podijeljen na otvoreni fond (u koji je prenijeto 2 odsto vrijednosti nekadašnjeg jedinstvenog fonda) i zatvoreni fond (u koji je prenijeto 98 odsto vrijednosti nekadašnjeg jedinstvenog fonda).\nPrema podacima iz finansijskih izvještaja, u periodu od 2006. do kraja prošle godine „Eurofond“ je prikazao 57,1 miliona eura „priliva po osnovu prodaje akcija“. Tako je u 2006. godini prihodovao 4,6 miliona, godinu kasnije tri miliona, u 2008. godini 1,8 miliona, a 2009. godine čak 44,7 miliona eura, što se poklapa sa periodom kada je komapniji A2A prodat paket akcija u EPCG.\nU naredne dvije godine ne postoje podaci o prilivu, da bi nakon toga u finansijskim izvještajima pod stavkom „prilivi po osnovu prodaje ulaganja“ bilo prikazano oko 200 hiljada u 2012. godini, nepunih 70 hiljada u 2013. godini i 1,2 miliona u 2014. godini. Finansijski izvještaj za prošlu godinu još nije dostupan, ali je u izvještaju o godišnjem poslovanju „Eurofonda“, koji je objavljen na njihovom sajtu, dobit od prodaje akcija za 2015. godinu prikazana u iznosu od blizu 1,4 miliona eura.\nU odnosu na posmatrani period, a kada je riječ o kupovini akcija, „Eurofond“ je najviše trgovao od 2006. do kraja 2009. godine. Tako je u finansijskim izvještajima vidljivo da je kupujući akcije ukupno potrošio 30 miliona eura, od čega je za trgovinu na berzi izdvojio 23,3 miliona eura (3,2 miliona u 2006. godini, 3,5 miliona u narednoj godini, 2,6 miliona u 2008. i čak 13,5 miliona u 2009. godini), a za kupovinu akcija kroz dokapitalizacije još dodatnih 7 miliona eura.\nPosebni podaci koji su u posjedu Istraživačkog centra MANS-a pokazuju da se dokapitalizacije, realizovane od 2007. do 2009. godine, odnose na povećanje vlasništva u ulcinjskoj Solani i „Bjelasici Rada“ u Bijelom Polju. Međutim, suma od 7 miliona, koliko je „Eurofond“ u finansijskim izvještajima naveo da je platio za dokapitalizacije, ne poklapa se sa dokumentacijom iz Privrednog registra koja prikazuje sumu od oko 7,5 miliona.\nOsim za kupovinu akcija, „Eurofond“ je u poslednjih deset godina po osnovu naknade za upravljanje isplatio 19,2 miliona eura svojoj upravljačkoj kompaniji „Euroinvest“, koja njime rukovodi od osnivanja, odnosno od 2001. godine. Prema propisima, upravljačke kompanije imaju pravo na naknadu koja se obračunava u odnosu na neto vrijednost aktive fonda i ranije je iznosila pet odsto neto vrijednosti, a kasnije tri odsto.\nOva vrijednost utvrđuje se na osnovu posebne metodologije, a neto aktiva zapravo podrazumijeva razliku između ukupne imovine koja je iskazana knjigovodstveno i ukupnih obaveza društva (kratkoročnih i dugoročnih). U praksi je ona bila najveća u godinama buma na tržištu kapitala, pa su tako i obračunate naknade „Euroinvestu“ bile najveće upravo u tim godinama.\nRaspoloživi podaci pokazuju da je „Eurofond“ svojoj upravljačkoj kompaniji najviše novca isplatio u 2009. godini kada je dobila 8,4 miliona eura, te godinu ranije kada je prihodovala 4,4 miliona eura. Međutim, u odnosu na 19,2 miliona, koliko je isplaćeno u poslednjih deset godina, stvarna suma je realno veća, budući da „Euroinvest“ upravlja investicionim fondom od 2001. godine. Kompanjom „Euroinvest“ godinama upravljaju lica koja su bliska Veselinu Baroviću, koji se povezuje Eurofondom.\nPored toga, „Euroinvest“ ne samo da naplaćuje naknadu od „Eurofonda“, već ima i vlasništvo u njemu, što je svojevremeno omogućeno uredbom iz 2000. godine koja je propisala da za prvu godinu rada upravljačka kompanija može da naplati 5 odsto naknade u „investicionim jedinicama“ koje su kasnije pretočene u akcije, dok u kasnijim godinama za njih nije bilo ograničenja da kupuju akcije fonda na tržištu.\nTako je na kraju 2007. godine „Euroinvest“ posjedovao čak 13,8 odsto vlasništva u „Eurofondu“, da bi do kraja prošle godine zadržao vlasništvo na nivou od 5,65 odsto akcijskog kapitala.\nUpravo su takvi zakonski propisi u startu favorizovali upravljačke kompanije i stvorili prostor ne samo za koncentraciju vlasništva između povezanih lica, već da se iz investicionih fondova izvlači novac u upravljačke kompanije.\nZa razliku od „Eurofonda“ čiji je nepokriveni gubitak na kraju prošle godine iznosio 108,8 miliona eura, uz dodatni minus od 40 miliona po osnovu revalorizacionih rezervi (svođenje akcija na tržišnu vrijednost), „Euroinvest“ na kraju prošle godine imao neraspoređenu dobit od čak 8,6 miliona eura.\nU proteklih deset godina, „Eurofond“ nikada nije platio dividendu, dok ni država nije imala nikakvu posebnu korist od njegovog poslovanja. U 2009. godini, zahvaljujući prodaji akcija u EPCG, ovaj investicioni fond je bio dužan da plati nešto preko miliona eura poreza na kapitalnu dobit, ali to nije učinio do kraja prošle godine, već je dug narastao sa kamatama.\nPrema posljednjim podacima Poreske uprave o dužnicima iz jula ove godine, „Eurofond“ duguje po osnovu poreza na dobit nepunih 560 hiljada eura, ali nije poznato da li je u međuvremenu platio dio duga, ili je postignut dogovor o njegovom reprogramu.\nU 2009. potrošili 45 miliona\nKljučna godina za poslovanje „Eurofonda“ bila je 2009. godina, u kojoj su od prodaje akcija prihodovali 44,7 miliona eura. U toj godini je „Eurofond“ prodao 5,90 odsto vlasništva koje je imao u EPCG.\nU istoj godini, „Eurofond“ je za kupovinu akcija na berzi potrošio 13,5 miliona eura, dokapitalizacije 1,7 miliona, kupovinu nekretnina 6,9 miliona, a po osnovu naknade „Euroinvestu“ je isplaćeno 8,5 miliona eura.\nFond je vratio i 15 miliona eura duga za uzete kredite, što sve daje ukupnu sumu od oko 45 miliona eura.\nPregled vlasništva investicionog fonda na kraju 2009. godine pokazuje da je fond stekao 13,3 odsto akcija u firmi „Montepranco Bokaproduct“ i 11,1 odsto kapitala u osiguravajućem društvu „Swiss osiguranje“. Takođe je stekao 20 odsto vlasništva u firmi „Zadrugar“ i 42,6 odsto kapitala u „Elektrogrupi“, obje iz Bosne i Hercegovine.\nKada su u pitanju nekretnine, finansijski izvještaj pokazuje da je za kupovinu poslovnog prostora u Podgorici izdvojeno 350 hiljada eura, zemljišta u Orahovcu, u Kotoru 5,4 miliona, a za zemljište i poslovni prostor u Bečićima 1,1 miliona eura.\nSumnjiva kreditna politika\nIntenzivno kreditno zaduženje investicionog fonda počelo je nakon 2006. godine, u kojoj je dobio dozvolu za rad kao fond zajedničkog ulaganja. Ono što je bilo značajno za te vrste fondova jesu odredbe iz Zakona o investicionim fondovima iz 2004. godine, koje su ih direktno favorizovale i omogućile im da mogu da se zadužuju bez ograničenja.\nRaspoloživi podaci pokazuju da je „Eurofond“ u 2007. i 2008. godini podizao kredite kod banaka radi kupovine akcija na berzi, kao i dokapitalizacije sa ciljem održavanja procesa proizvodnje u firmama u njegovom vlasništvu, ali taj novac nikada nije uložen u te svrhe.\nU 2007. godini „Eurofond“ je podigao ukupno 7,9 miliona eura, od čega je Hipotekarna banka odobrila 2,1 miliona za dokapitalizaciju „Bjelasice Rada“ i „Cetinjeturista“ (u istoj godini ova firma nije dokapitalizovana, već je pripojena kompaniji „Izbor“ Bar), Prva banka je odobrila 3,7 miliona po osnovu finansiranja trajnih obrtnih sredstava, a Hypo Alpe Adria banka dodatnih 2,1 miliona takođe za dokapitalizaciju.\nU 2007. godini „Eurofond“ je za dokapitalizacije platio 4,2 miliona eura, a odnose se na „Bjelasicu rada“.\nVeć na kraju 2008. godine investicioni fond je prikazao kreditne obaveze u iznosu od 15 miliona eura. Od toga je Hipotekarnoj banci dugovao 1,6 miliona, Prvoj banci 6,7 miliona, Hypo Alpe Adrii 4 miliona, dok je Alpe Adriat Privatbank odobrila 2,6 miliona za kupovinu akcija.\nU 2008. godini „Eurofond“ je za dokapitalizacije iskoristio sumu od nepunih 3 miliona eura.\nVeć u 2009. godini investicioni fond je isplatio sve kreditne dugove, zahvaljujući novcu koji je prihodovao od prodaje akcija u EPCG, ali je u toj godini pribjegao novom zaduženju kod Bank Alpinum Vaduz iz Lihtenštajna koja je odobrila kredit do pet miliona eura. Kao garancija za taj kredit založene su akcije.\nInače, Komisija za hartije od vrijednosti je već u prvim godinama poslovanja „Eurofonda“ utvrdila da fond krši pravila. On nije raspolagao sa dovoljno sopstvenih novčanih sredstava za kupovinu akcija, pa je uzimao kredite, iako je tadašnjim propisima definisano da privatizacioni fond ne može uzeti kredit, založiti ili na bilo koji drugi način opteretiti akcije iz svog svog portfelja.\nNije poznato da li su preduzete ikakve mjere zbog tog kršenja.\nKrše finansijske propise, posluju preko banke u Lihtenštajnu\nRevizorski izvještaj „Eurofonda“ za proteklu godinu nije dostupan, ali je revizor za izvještaj u 2014. godini dao mišljenje sa rezervom jer, kako su objasnili, „Eurofond“ nije vodio poslovne knjige u skladu sa Pravilima o kontnom okviru.\nTakođe, fond je finansijsko poslovanje tokom 2014. godine obavljao preko kastodi banke Bank Alpinum Vaduz iz Lihtenštajna, dok nije bilo evidentiranog prometa preko žiro računa kod poslovnih banaka u zemlji.\nRevizor je skrenuo pažnju da je fond 2014. završio sa ukupnim nepokrivenim gubitkom od 117,6 miliona eura, a žiro račun fonda je blokiran od 23. juna 2010. godine, što sve ukazuje na određenu neizvjesnost u pogledu budućeg poslovanja fonda.\nA2A Elektroprivreda Crne Gore EPCG Eurofond Euroinvest Zadrugar\nPredhodni članakFirme uništavane zbog vrijednih nekretnina\nSlijedeći članak Ko se krije iza kastodi računa 8?


Ni Zvezda, ni Olimpijakos nisu slavili u svojim derbijima, Grci ostaju favoriti! - Sportske.net\nNi Zvezda, ni Olimpijakos nisu slavili u svojim derbijima, Grci ostaju favoriti!\nPrvog oktobra dolazi Liga šampiona na "Rajko Mitić".\nU velikom derbiju grčke Superlige tim sa Pireja je poveo golom Gerera u 35. minutu, ova pobeda bi povukla tim iz Atine na prvo mesto tabele grčke lige pošto je PAOK remizirao sa Arisom. Ipak protiv Olimpijakosa su večeras suđena dva penala, igrači Panatinaikosa su imali polovičan učinak.\nPrvi penal je promašio Makeda u 60. minutu, da bi onda rezervista Molo u 90. minutu svoj penal uspešno realizovao.\nOlimpijakos ipak ostaje favorit pred gostovanje "delijama", Grci su pružili odličnu partiju u prošlom kolu protiv Totenhema tako da će Crvena Zvezda morati što pre da prebrodi svoj poraz u večitom derbiju, ukoliko želi da ima šanse za osvajanje bodova u duelu sa bratskim klubom.