Stručnjaci EBRD-a upozoravaju: Provedite reforme ili ćete i dalje kaskati za EU i regijom - Avaz\nEBRD: U izvještaju su navedeni svi negativni trendovi\nStručnjaci EBRD-a upozoravaju: Provedite reforme ili ćete i dalje kaskati za EU i regijom\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) u najnovijem Tranzicijskom izvještaju naglasila je da naša država stagnira i to prije svega zbog nesposobnosti vlasti da provedu dogovorene strukturalne reforme.\n- Zbog kašnjenja u implementaciji velikih infrastrukturnih projekata, ekonomski rast BiH će najvjerovatnije iznositi svega 2,5 posto u ovoj godini za razliku od 3,2 posto rasta BDP-a koliko je zabilježeno prošle godine – naglašeno je u izvještaju.\nDodaje se da usporavanje je uslovljeno između ostalog i slabijim performansama poljoprivrednog sektora u poređenju sa istim periodom prošle godine. Pored toga, i građevinski sektor je zapao u stagnaciju, jer nesposobnost vlasti da provede reforme je ujedno zaustavilo i finansiranje ključnih infrastrukturnih projekata, uključujući i koridor 5c.\n- Slaba investiciona klima onemogućava investiranje i složena institucionalna struktura zemlje nastavlja da ometa provođenje reformi – zaključeno je.\nU izvještaju su navedeni svi negativni trendovi, od sankcija Energetske zajednice zbog neispunjavanja obaveza u oblasti plina i električne energije, kršenja ekonomskih normi, nepoštovanja aranžmana s Međunarodnim monetarnim fondom, pa do otpora u privatizaciji važnih državnih preduzeća u FBiH.\nMeđutim, zanimljiva je i pohvalna ocjena stručnjaka EBRD-a da je ekonomija u BiH, a prije svega privatni sektor pokazao je otpornost na zastoje reformi i političke turbulencije.\n- Fiskalne mjere koje se primarno fokusiraju na infrastrukturne projekte, javnu administraciju i sektor odbrane mogu pojačati umjesto smanjiti nejednakosti u primanjima. Osim toga, i oporezivanje potrošnje kroz indirektne poreze može biti nazadna mjera jer takvi porezi siromašnima uzimaju veći dio primanja - navedeno je u izvještaju.\nOsim toga, EBRD smatra da su socijalni programi za subvenciju električne energije i goriva također neefikasni i skupi.\n- Većina takvih mjera pogoduje imućnijima, koji energiju više troše, recimo, na klimatizaciju. I ne samo to, niska cijena energije destimulativno djeluje na imućnije potrošače da štede energiju, ali i otežava vlastima da prikupe sredstva koja bi mogla biti usmjerena u programe direktne pomoći siromašnima - navedeno je u izvještaju.\nAkumulacija bogatstva u rukama manjine\n- U većini zemalja tranzicije ekonomski rast pogodovao je manjini od 10 do 20 posto domaćinstava, dok su srednja klasa i siromašniji ostali bez benefita.\n- Akumulacija bogatstva u rukama manjine zahtijeva dalja poboljšanja u ukupnoj kvaliteti ekonomskih i političkih institucija s ciljem da se ograniči zloupotreba resursa od strane elite - zaključeno je.\nEBRD BiH Evropska banka za obnovu i razvoj\nVlada FBiH: Donijeti zakon o zaštiti prijavitelja korupcije u FBiH\nEBRD podržava privatna preduzeća u BiH: Kreditna linija od četiri miliona eura Mikrofinu za dalje kreditiranje lokalnih mikro i malih preduzeća


MANJINSKA VLADA: URA bez komentara o Đeljošajevom prijedlogu, čeka se stav DPS-a – Portal Luca\nMANJINSKA VLADA: URA bez komentara o Đeljošajevom prijedlogu, čeka se stav DPS-a\nKrivokapić: Formiranje manjinske vlade visokorizično i ko zna gdje bi vodiloFormiranje manjinske vlade bio bi visokorizičan potez koji bi odveo Crnu Goru ko zna gdje, kazao je …\n– To bi bio visokorizični potez i ne znam gdje bi odveo Crnu Goru. Ne bi bilo dobro da neko ne usvoji budžet, a ko će ga sprovoditi je najmanje važno – rekao je danas Krivokapić.\n– Da ta Vlada ima podršku DPS uz uslov da ona ne bude dio Vlade. I da se tako u narednoj godini fokusiramo na evropske integracije, prevashodno na borbu protiv korupcije, kriminala, da krenemo u ispunjavanje zahtjeva Evropske komisije u poglavljima 23 i 24. Uz to da radimo na ekonomskom razvoju i standardu građana, kao i na smirivanju političkih tenzija u Crnoj Gori – kaže Đeljošaj za RSE.\n– Manjinska Vlada kao opcija postoji, ja ne znam kako se do nje može doći, jer postojeća Vlada funkcioniše uprkos problemima. Da li može da se napravi manjinska, politička, tehnička, rekonstrukcija… – kazao je Abazović novinarima u PR centru.\n– U našim neformalnim kontaktima sa međunarodnom zajednicom i našim partnerima u opoziciji smo predstavili plan, a poslali smo poruke i onima koji su u sadašnjoj nekoj parlamentarnoj većini. Nadam se da ćemo uspjeti u ovoj godini da krenemo u realizaciju ovog plana ukoliko postoji volja i želja, odnosno ukoliko bude prihvatljiv naš predlog – navodi Đeljošaj.\n– Model koji je predložio Đeljošaj je svakako model o kome smo razgovarali u prethodnom periodu. Nije jedini, ali je to model o kojem razgovaramo. Pred nama je još dosta razgovora. Svima je jasno da je aktuelna Vlada izgubila legitimitet, da tu Vladu podržava možda samo jedan poslanik u crnogorskom parlamentu – kaže Omeragić.\n– Nije istina da je DF odustao od političko-ekspertske vlade, Dritan Abazović je odbacio tu mogućnost, želeći da on bude premijer i da se razmatra model manjinske vlade – rekao je Knežević.\n– Bilo kakva vrsta prekompozicije neke od vladajućih partija i saradnje sa DPS po meni nije realna jer bi politička faktura (cijena) takvog manevra izvjesno bila veoma visoka. Istina je da od svih konstituenata vlasti, URA ima najveći koalicioni potencijal ali je URA kao i druge dvije partije iz vlasti imala oštru anti-DPS kampanju za prošlogodišnje izbore i jako bi teško bilo objasniti biračima promjenu takvog kursa – rekao je on.\n– Jasno je da bi DF imao oštro usmjerenu retoriku jer bi takva vlada značila marginalizaciju DF i vraćanje na pozicije od prije avgustovskih izbora – ocijenio je Perić.


Rusija nikada nije razvijala ni proizvodila „novičok“ - Sputnjik Srbija\n12:31 14 Jun 2021\n09:03 02.11.2018 (osveženo 09:11 02.11.2018) Preuzmite kraći link\nRusija nikada nije razvijala, proizvodila i skladištila otrovne supstance iz kategorije „novičok“, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije i ocenilo da su svi navodi zapadnih medija po tom pitanju lažni.\n„Svi navodi medija po tom pitanju su lažni i senzacionalistički i predstavljaju svojevrsnu propagandu“, ističe se u saopštenju.\nMinistarstvo ocenjuje i da je cilj takvih navoda da se skrene pažnja javnosti sa realnih činjenica kada je reč o razvoju otrovnih supstanci u visokotehnolškim laboratorijama pojedinih zapadnih zemalja.\nŠtaviše, takvi navodi medija poklapaju se sa planovima Organizacije za zabranu hemijskog oružja (OZHO) da sprovede dodatne aktivnosti kako bi pojedine zemlje realizovale svoje spoljnopolitičke agende, ističu u ruskom spoljnopolitičkom resoru.\nSve se to dešava kao po komandi — opet se razbuktava priča, i to na prvu pomisao Vašingtona, da bi Amerika Rusiji mogla da uvede nove sankcione mere, dodaje se u saopštenju.\nnovičok, razvoj, proizvodnja, Ministarstvo inostranih poslova RF


Direktor takmičenja govorio je o nekoliko važnih tema.\nDirektor Evrolige Đordi Bertomeu je zajedno sa predstavnicima 11 klubova u ponedeljak proglasio kraj sezone u svoja dva najbolja takmičenja i objasnio da ove godine neće biti proglašeni šampioni.\nS obzirom na to da će spisak učesnika u takmičarskoj 2019/20 biti isti i u Evroligi i u Evrokupu, to za srpske klubove znači da će Crvena zvezda opet igrati EL, a da će Partizan ostati u EK.\n"Razumem ljutnju Partizana, ali sam siguran da i oni shvataju našu poziciju", rekao je Bertomeu tokom konferencije za novinare.\nU razgovoru sa predstavnicima medija, Španac je govorio o različitim temama - u vezi sa formatom takmičenja, daljim planovima, sponzorstvima...\nNa pitanje zašto Evroliga nije donela odluku da kao UEFA završi sezonu u avgustu, na terenu, Bertomeu je rekao da bi to bilo neprihvatljivo zbog kalendara.\n"Kraj sezone posle 26. jula uticao bi na sledeću. Ako posmatramo UEFA Ligu šampiona, da smo uzeli taj princip sa utakmicama u avgustu, igračima bi bilo potrebno još mesec i po za početak sledeće sezone. To znači da bi trebalo da počnemo sezonu u novembru, a onda da završimo na vreme zbog Olimpijskih igara. Ne bismo imali vremena".\nDa li će navijači prisustvovati utakmicama pre 2021. godine? O tome će još biti reči...\n"Rano je reći. Trebalo bi pratiti razvoj pandemije na svim teritorijama. Ne možemo da kažemo da nećemo imati gledaoce. U nekim zemljama ćemo ih imati od početka, u nekim će biti restrikcija".\nPrethodnih nedelja i meseci nagađano je da će "Turkish Airlines" odustati od sponzorisanja Evrolige, a da će njegovu ulogu preuzeti ruski Gasprom.\n"Ne očekujemo promenu imena. Imamo 10 godina dobru saradnju sa kompanijom 'Turkish airlines'. Znam da je o našem odnosu sa Gaspromom pisano u medijima, ali nikad nismo vodili takve razgovore i ne znam odakle to dolazi. Još smo sa 'Turkish airlines' i nastavićemo zajedno kao i u ovih 10 godina", izjavio je Španac.\nDa li će Evroliga biti proširena?\n"Nismo imali razgovore o formatu, ni interno, ni sa klubovima. Kao što sam rekao, ova sezona je otkazana i moraćemo da uzmemo u obzir kao da se ništa nije dogodilo i da počnemo opet", objasnio je Bertomeu.\n"Imamo plan da proširimo ligu na neka tržišta, a to ne znači neophodno da ćemo da proširimo format takmičenja. Hoćemo da pojačamo svoje prisustvo na tržištima kao što su Nemačka, Francuska, Italija, Velika Britanija, ta tržišta će biti strateška, ali to ne znači neophodno da ćemo proširiti ligu", dva puta je naglasio direktor Evrolige.\nSudeći prema njegovim rečima, najjače evro-takmičenje će i u narednim godinama imati 18 klubova i neće biti proširenja.


Dodik: Ni ja, ni Srpska ne uvlačimo Srbiju u destabilizaciju i ne prijetimo ratom - NTV Arena\nDodik: Ni ja, ni Srpska ne uvlačimo Srbiju u destabilizaciju i ne prijetimo ratom\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je da da on sigurno nije taj koji prijeti ratom, te odbacio optužbe da on ili Republika Srpska uvlače Srbiju u destabilizaciju.\n“Ja sigurno nisam taj koji prijeti ratom. Ali takva je atmosfera stvorena… A ova priča kako ja `guram` Srbiju u nešto – ja veoma dobro vodim računa da ne dođe do problema i da ne dođe Srbija u probleme. Ja ne očekujem ništa drugo, osim da Srbija razumije ovu situaciju”, istakao je Dodik.\nOn je dodao da veoma cijeni to što predsjednik Srbije Aleksandar Vučić radi i što je čini vezano za ekonomski razvoj Srbije i što je pozicionirao Srbiju na sasvim novim osnovama na međunarodnom planu.\n“Ja nisam taj, niti je Republika Srpska ta, koja vuče Srbiju u bilo šta. Mi očekujemo da Srbija, kao garant Dejtonskog sporazuma razumije ono o čemu se radi i da na pozicijama međunarodnih odnosa pokuša da sve učini da to objasni. I to Srbija i čini”, rekao je Dodik sinoć za TV “Prva”.\nNavodeći da Srpska ne traži od Srbije oružje, niti to želi, Dodik je zapitao zašto bi neko napao Srbiju, ako nekome Srpska nije po volji.\n“To je glupost. Neko ovdje /u Srbiji/ pokušava da unese u javni govor takve budalaštine, koje apsolutno ne stoje”, naglasio je on.\nKomentarišući izjavu Vučića da će se Srbija usprotiviti sankcijama protiv bilo koga u Srpskoj, Dodik je rekao da se taj stav čuo od predsjednika Srbije veoma jasno i da to veoma cijeni.\nŠto se tiče BiH i povlačenja nadležnosti Republike Srpske, Dodik je rekao da je za BiH jedini lijek secesija, te ponovio da on ne izaziva rat, nego govori o formalno-pravnom pitanju.\nPrivremeno finansiranje stvara probleme u pojedinim institucijama na nivou BiH\nSedam preminulih u Srpskoj, zaraženo još 146 osoba


Zbog oktlanjanja kvara na vodovodnoj mreži bez vodosnabdevanja će ostati potrošači u Železničkoj ulici u vremenskom periodu od 08 do 14 časova, saopšteno je iz JKP Vodovod.\nGrad Valjevo je raspisao javni poziv za sufinansiranje mera energetske efikasnosti na porodičnim kućama, stambenim zgradama i stanovima za 2021. godinu. Rok za prijavljivanje građana je do 19. oktobra.\nSaopštenje nemačke kompanije\nLidl Srbija 7. oktobra otvoriće prodavnicu u Valjevu, saopšteno je iz te nemačke kompanije. Lidl će biti smešten na adresi Pop Lukina 45. "Posebno nas raduje što smo tim proširili za 35 novih kolega iz ovog grada, koji su u fazi finalnih priprema i obuka", rekla je Martina Petrović.\nPriključak za velike zagađivače\nU toku je izgradnja primarnog priključnog vrelovoda "Železnička", sa ugradnjom toplotnih podstanica za priključenje objekata Zavoda za javno zdravlje, Nacionalne službe za zapošljavanje i Istorijskog arhiva. Njihovim priključenjem na gradsku Toplanu, značajno poboljšati kvalitet vazduha u Valjevu\nZbog izgradnje vrelovodne mreže\nZbog radova na izgradnji vrelovodne mreže u Železničkoj ulici, utvrđen je privremeni režim saobraćaja tokom izvođenja radova od 9. septembra. do 9. decembra 2021. godine, saopšteno je iz Gradske uprave.\nDom zdravlja Valjevo podseća sugrađane da svoju hroničnu terapiju mogu produžiti pozivom na brojeve telefona 064 8321 997 i 064 8321 431, radnim danima od 7.00 do 13.30 časova.\nSaopštenje o tome šta je sve urađeno na elektromreži\nEDS: Žitelji valjevskih sela nisu prevareni\nPR služba Elektrodistribucija Srbije odgovorila je na tvrdnje žitelja osam sela valjevskog kraja, koji decenijama "muku muče sa strujom", da nisu završeni svi radovi koji su dogovoreni na sastanku 30. jula. U saopštenju se navodi šta je sve završeno u obećanom roku do 3. septembra.\nZbog kvara na vodovodnoj mreži, bez vodosnabdevanja su svi potrošači na Petom puku, i to između ulica Čačanska, Palih boraca, Milivoja Radosavljevića i parka na Petom puku. Normalizacija u vodosnabdevanju se očekuje u subotu, 28. avgusta do...\nAgrorazvoj: Foresting ne gazduje šumama nego je naš konsultant u oblasti gazdovanja\nNakon tvrdnje predsednika GrO SSP, iznete na konferenciji za novinare, da je preduzeće "Agrorazvoj – valjevske doline", renelo na gazdovanje valjevske šume preduzeću "Foresting", oglasio se saopštenjem za javnost direktor "Agrorazvoja" Dragutin Kuzmanović.


20 Sep 2021, 9:15 Beograd rts Elena Marjanović\nPutevi i infrastruktura su preduslov za razvoj ekonomije, za dolazak investitora i rast plata, navodi za RTS ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović.\nTokom leta (od početka juna do kraja avgusta) srpskim auto-putevima prošlo je čak 19,5 miliona vozila što je povećanje od 34 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Vozačima je najvažnija bezbednost, a to znači kvalitetne putevi sa pratećom infrastrukturom.\n"Zamislite Moravski koridor - od Kruševca do Čačka, zamislite samo koja je to perspektiva za Trstenik, Vrnjačku Banju, Ćićevac, Kraljevo. Svi će dobiti jedan novi komfor u brzini da dođu do većih centar. Ali nije to suština. Mi to radimo da bismo podigli ekonomiju, da bi plate dodatno porasle", ističe gost Jutarnjeg programa.\nUpitan dokle se stiglo sa procesom legalizacije, gost Jutarnjeg programa navodi da zaj proces mora da se ubrza i da oko dva miliona ljudi čeka da reši to pitanje.\nMi smo na putu, kaže Momirović, da nađemo neka rešenja koja će dodatno ubrzati taj proces jer mi moramo da izađemo iz tog problema, ne može zemlja decenijama da se bavi legalizacijom. Mi moramo još aktivnije da se pozabavimo tim problemom, da ga rešimo i zatvorimo problem. To je ono ka čemu stremimo - radimo ozbiljno na zakonskom rešenju koje će dovesti do toga", poručio je gost Jutarnjeg programa.\nKinezi grade brzu saobraćajnicu od auto-puta do Golupca, Vučić: Spajamo Srbiju sa najlepšim delom Dunava\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović i direktor Koridora Srbije Aleksandar Antić potpisali…\nPunije kase od putarine - rekordan broj vozila na auto-putevima\n26 Jul 2021, 9:58\nU ponedeljak će se znati da li će biti oboren rekord po broju vozila na auto-putevima od pre dve nedelje. Ono što je izvesno,…\nOd početka godine u saobraćaju je poginulo šestoro dece, četvoro kao pešaci, jedno dete kao putnik u vozilu i jedno kao…


Naučite da "čitate" emocije i unutrašnje stanje deteta - Roditeljstvo Novog Doba\nU goste nam dolazi ruska naučnica psiholog i pedagog Tanzilija Polujahtova, koja će održati predavanje i demo radionicu – Naučite da „čitate“ emocije i unutrašnje stanje deteta, o metodu koji je patentirala u Rusiji pre 27 godina, a to je Metod fraktalnog crteža.\nMetod se od tada primenjuje u mnogim zemljama, pa i kod nas. Primećeno je i da deca koristeći ovaj metod razvijaju sposobnost fokusiranja pažnje, razvijaju konstruktivno i kreativno razmišljanje, razvijaju finu motoriku, kognitivne funkcije, bolje razvijaju govor i izgovor, otpornija su na stres i jačaju imuni sistem.\nPraktična upotreba ovog metoda je u tome što roditelji mogu da razumeju unutrašnje stanje svog deteta, njegove skrivene probleme i da usaglase svoj odnos sa detetom.\nKada se dobro ovlada svim tehnologijama ovog metoda, moguće je prepoznati unutrašnje stanje osobe/deteta iz bilo kog fraktalnog crteža i ako je potrebno ispraviti ga narednim korekcionim crtežima. Zbog svoje jednostavnosti i dostupnosti baziranoj na naučnoj osnovi metod ima širok spektar primene i u cilju poboljšanja sveukupnog psihofizičkog zdravlja čoveka.\nU Srbiju je metod zvanično stigao preko Centra za afirmaciju Dar Art.\nRoditeljima i stručnjacima koji rade sa decom: nastavnicima, psiholozima, predstavnicima različitih oblasti dečje medicine, psihoterapeutima, defektolozima, socijalnim radnicima…\nPraktični rad podrazumeva crtanje fraktalnog crteža i konkretno upoznavanje sa načinom funkcionisanja metode.\nNa radionici NE učestvuju deca, već roditelji i stručnjaci koji se bave decom. Nakon toga, polaznici će imati mogućnost da dobiju savete na koji način da rade praktično sa decom. Naime, po Metodi fraktalnog crteža neophodno je da se sa njom prvo upoznaju odrasli, a deca rado prihvataju kreativno crtanje fraktala, naročito ako se u njega uključe zajedno sa roditeljima.\nPlan rada na predavanju:\nUvodno predavanje – iskustva ruskih psihologa u radu sa decom, nove, slobodne škole u Rusiji\nPredstavljanje fraktalnog metoda – prezentovanje i demo radionica sa crtanjem spontanog fraktalnog crteža\nZavršni deo – meditativna terapija zvukom sa Tanzilijom Polujahtovom.\nPredavanje i demo radionica – Naučite da „čitate“ emocije i unutrašnje stanje deteta, održaće se 8. decembra 2017, od 18 do 21 čas u Hotelu 88 rooms, Takovska 45A, Beograd.


You are at:Home»Prethodna izdanja»135 - Poslovni kontinuitet»Priprema radnog okruženja za krizne situacije na primeru RNIDS-a\nSvaka kriza predstavlja ozbiljan poslovni izazov, bez obzira da li se radi o malim preduzećima ili velikim korporacijama. Proglašenje pandemije, koja pre svega predstavlja zdravstvenu krizu, imalo je ogoman efekat i na globalnu ekonomiju. Za mnoga preduzeća to je značilo i aktiviranje planova za upravljanje kriznim situacijama i nastavak poslovanja (BC – Business Continuity). Međutim, ova kriza ima stepen nepredvidljivosti, neizvesnosti i geografske raširenosti koji prevazilazi sve ranije predviđene scenarije. Osim toga, kriza je imala različit uticaj na različite ekonomske sektore, od borbe za opstanak preduzeća do reagovanja na neočekivano povećanje potražnje.\nBez obzira o kojoj grupi preduzeća se radi, spremnost preduzeća da prilagode svoje ICT sisteme novonastaloj situaciji značajno je uticala na uspešan nastavak poslovnih aktivnosti i prevazilaženje izazova koji prate ovu krizu…


Opozvan ambasador Srbije pri NATO - povezane vesti - Naslovi.net\nRade Bulatović opozvan je sa dužnosti ambasadora Republike Srbije u Ukrajini, objavljeno je u Službenom glasniku u avgustu ove godine. Kako piše Nedeljnik, ukaz o Bulatovićevom opozivu potpisao je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić 28… »\nBeograd -- Miomir Udovički opozvan je s dužnosti izvanrednog i opunomoćenog ambasadora i šefa Misije Srbije pri NATO u Briselu, objavljeno je u Službenom glasniku Srbije. U Ministarstvu spoljnih poslova za Tanjug kažu da je reč o redovnoj… »\nBEOGRAD/BRISEL - Miomir Udovički opozvan je sa dužnosti izvanrednog i opunomoćenog ambasadora i šefa Misije Srbije pri NATO u Briselu, objavljeno je u Službenom glasniku Srbije. U Ministarstvu spoljnih poslova za Tanjug kažu da je reč o redovnoj… »\nMiomir Udovički opozvan je s dužnosti izvanrednog i opunomoćenog ambasadora i šefa Misije Srbije pri NATO u Briselu, objavljeno je u Službenom glasniku Srbije. U Ministarstvu spoljnih poslova za Tanjug kažu da je reč o redovnoj proceduri, ali i da… »\nMiomir Udovički opozvan je sa dužnosti izvanrednog i opunomoćenog ambasadora i šefa Misije Srbije pri NATO u Briselu. Miomir Udovički opozvan je sa dužnosti izvanrednog i opunomoćenog ambasadora i šefa Misije Srbije pri NATO u Briselu, objavljeno… »\nNema više dileme: Novak može u polufinale u Londonu na veoma jednostavan način\nVesti online pre 48 minutajoš 11 povezanih\nKurir pre 29 minutajoš 3 povezane


Press Online :: Hronika :: Priveden pljačkaš Komeracijalne banke\nPriveden pljačkaš Komeracijalne banke\nBeogradska policija privela je istražnom sudiji Miloša P. (23) iz Beograda zbog sumnje da je izvršio više krivicnih dela razbojništva - falsifikovanja isprave, neovlašcenog korišcenja tudeg vozila i nedozvoljenog držanja oružja i eksplozivnih materija.\nPolicija je saopštila da je osumnjiceni 8. februara ove godine oteo 695.000 dinara i 2.700 evra iz ekspoziture "Komercijalne banke" u ulici Vojislava Ilica.\nMiloš P. je toga dana oko 18 sati ušao je u banku sa "fantomkom" na glavi i uperivši pištolj marke "magnum", od radnika obezbedenja oteo pištolj.\nPotom je, od radnika na šalteru, takode, uz pretnju pištoljem, zatražio novac koji mu je dat u apoenima od 1.000 i 500 dinara. Novac je stavio u kesu i udaljio se sa lica mesta, piše u saopštenju.\nMiloš P. je u više navrata pljackao i sportsku kladionicu "Golden-gol" u Borskoj ulici u Beogradu, gde je, sa navucenom kapuljacom preko glave, preteći pištoljem oteo, ukupno oko 100.000 dinara i izvesnu kolicinu evra.\nPolicija je saopštila da je opljačkao i jedan bracni par koji drži butik u Beogradu. On ih je, po završetku radnog vremena, pratio do zgrade u kojoj stanuju, gde im je, pri ulasku u stan, zapretio uperenim pištoljem, i oteo tašnu koju je žena nosila, u kojoj je bio novac, mobilni telefon i licna dokumenta.


Utakmicu BiH – Francuska prenosi 19 TV kuća – BHDINFODESK\nby BHD Info Desk Administrator 30/03/2021 30/03/2021 01804\nFudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine u okviru kvalifikacija za plasman na Svjetsko prvenstvo 2022. godine u Kataru, u srijedu (31.03.2021) će na Grbavici ugostiti aktualne prvake svijeta selekciju Francuske. Meč počinje u 20:45 sati.\nS obzirom na pandemiju na tribinama Željinog stadiona neće biti navijača, utjeha je da će veliki broj TV kuća prenositi urakmicu iz Sarajeva.\nEkskluzivna prava za Bosnu i Hercegovinu ima Nova BH, a ljubitelji fudbala u regionu duel će moći pratiti na kanalima Sport Kluba.\nOsim ova dva programa, još desetak TV kuća iz širom svijeta, prenosit će ovu značajnu utakmicu.\nSpisak TV stanica koji će prenositi meč BiH – Francuska:\nSuperSport 6 (Albania)


Kurs ‘Osnove programiranja u programskom jeziku Python’ (deca) – IT Fusion – Škola IT kurseva – Novi Sad\nKurs 'Osnove programiranja u programskom jeziku Python' (deca)\nZbog lakoće učenja najbolje je rešenje za decu u višim razredima osnovne škole kao i srednjoškolcima.\nObzirom da je ovaj kurs osmišljen pretežno za decu, predavanja bi se odvijala jednom nedeljno u trajanju od 2 školska časa (sa jednom kratkom pauzom).\nUkupno trajanje kursa bi bilo između 8 i 10 nedelja zavisno od strukture samih grupa, sa obaveznim domaćim zadacima i završnim testom –izradom kompletnog programa u Python-u.\nCena kursa je 10900 din, plaćanje je moguće na dve rate.\nPrijavite i usmerite dete vreme u svet programiranja!\nU toku je akcija za kurs Osnove programiranja u Pythonu u našoj školi po izuzetno povoljnim cenama.


Džo Bajden, predsednički kandidat demokrata, prvi put je danas pozvao na postupak za opoziv američkog predsednika Donalda Trampa.\n- Pred očima sveta i američkog naroda, Donald Tramp je prekršio zakletvu, izdao ovu državu i počinio dela zbog kojih bi trebalo da bude opozvan - rekao je Bajden tokom govora u kampanji, prenosi agenicija.\nU Indoneziji je uhapšeno 36 osoba, osumnjičenih ekstremista, uoči inauguracije predsednika kojoj će prisustvovati azijski lideri, saopštila je danas policija.\nSAD će nastaviti kampanju protiv Islamske države, ali će delovati izvan granica Sirije, izjavio je visokorangirani zvaničnik američkog Ministarstva odbrane.\nNAPETO U BANJALUCI U toku deložacija majke i kćerke iz stana, one PRETE SAMOUBISTVOM (VIDEO, FOTO)


Kriza na američkim putevima: Više od 40.000 žrtava nesreća prošle godine\n"Kriza na američkim putevima": Više od 40.000 žrtava nesreća prošle godine\nBroj žrtava saobraćajnih nesreća u Sjedinjenim Državama prošle godine je skočio za 10,5 odsto na 42.915 - što je najviše stradalih na američkim putevima u jednoj godini od 2005., pokazuju preliminarne procene regulatora objavljene u utorak.\nGodišnji rast je najviši od kako je Nacionalna uprava za bezbednost u saobraćaju (NHTSA) počela da koristi aktuelni sistem za praćenje žrtava 1975. godine.\nBroj stradalih pešaka skočio je za 13 procenata na 7.342, što je najviše od 1981. godine. Broj ubijenih biciklista porastao je za 5 odsto na 985, najviše od 1980. godine, prema izveštaju NHTSA.\n"Suočavamo se sa krizom na američkim putevima koju moramo zajedno da rešimo", rekao je američki sekretar za saobraćaj Pit Butidžidž.\nBroj smrtnih slučajeva u saobraćaju naglo je porastao nakon izlaska iz pandemijskog karantina 2020. godine, kako je veći broj ljudi počeo da vozi nepažljivo.\n"Povećanje broja slučajeva opasne vožnje - prekomerna brzina, nepažnja, vožnja pod uticajem narkotika i alkohola, vožnja bez pojaseva - tokom pandemije, uz puteve napravljene za brzinu a ne bezbednost, izbrisalo je deceniju i po napretka u smanjenju saobraćanih nesreća, povreda i smrti", navelo je u saopštenju Udruženje guvernera za bezbednost na autoputevima.\nBroj žrtava saobraćajnih nesreća 2020. godine je porastao za 6,8 odsto. Ta cifra je sada 18 odsto iznad nivoa pre pandemije, 2019. godine.\nNHTSA je navela da je stopa smrtnosti 2021. godine neznatno pala - 1,33 žrtve na 160 miliona pređenih kilometara. To je pad u odnosu na 1,34 2020. godine, što je bila najveća stopa od 2007. godine.\nJedan of faktora za veliki rast 2020. godine bila je i riskantnija vožnja - kako je na američkim putevima bilo manje vozača zbog pandemije, neki su smatrali da će policija ređe da izdaje kazne, navode eksperti.


ANALIZA: „Alumina“, kompanija od strateškog značaja za Republiku Srpsku | Banjaluka.net\nU periodu krize izazvane epidemijom korona virusa, važno je svako radno mjesto u Republici Srpskoj. Nastojanja da sve firme i ustanove i u privatnom i u javnom sektoru ostanu stabilne, koliko je to moguće u globalno nepovoljnom ambijentu, nikako ne bi smjela da dobiju takmičarski predznak.\nMeđutim, i u takvim okolnostima, jedna kompanija zaslužuje posebnu pažnju države i društva. Riječ je o „Alumini“ iz Zvornika, preduzeću koje je, u najvećoj mjeri, sopstvenim naporima i kapacitetima ispunilo sve predispozicije za svojevrsni specijalni status u ekonomskim koordinatama RS. To nije bilo nimalo jednostavno, jer je „Alumina“ 2013. godine, kao kćerka-firma nekadašnjeg giganta „Birač“, podijelila neveselu sudbinu ovog sistema, pa je u fabrici pokrenut stečajni postupak. Međutim, to nije shvaćeno kao povod za isticanje bijele zastave, budući da su menadžment i zaposleni u proteklih sedam godina uspjeli da potpuno revitalizuju kompaniju i preobraze je u fascinantan primjer uspjeha u gotovo nemogućim uslovima.\nDanas „Alumina“, sa svim svojim proizvodnim i finansijskim parametrima, nema samo privredni, već i krupan strateški i politički značaj za Republiku Srpsku. Imajući u vidu demografske pokazatelje u istočnom dijelu RS, u znaku zabrinjavajuće silazne putanje kada je riječ o broju stanovnika na prostoru Hercegovine, Romanije, Podrinja i Semberije, izuzetno je bitno da postoji jedan ovakav poslovni subjekt. Dok je „Alumina“ funkcionalna, Zvornik će držati korak sa Bijeljinom, Istočnim Sarajevom i Trebinjem, kao nespornim centrima istoka Srpske.\nTakođe, što nikako nije navažno, Banjaluka i zapadni dio neće morati da strepe od teritorijalnog diskontinuiteta sa Srbijom na području između Brčko distrikta i matice. Jer, ovdje nije riječ samo o numerologiji koja se odnosi na radnike „Alumine“, već i njihove porodice, a zatim i sve ostale adrese u gradu i regiji povezane sa ovim motorom razvoja. U statistici je uobičajeno množenje sa 20 kada se računa tzv. multiefekat, pa se ispostavlja da od pulsa ove firme i učinka nenih radnika indirektno zavisi blizu 50.000 ljudi.\nTokom sedmogodišnjeg perioda oporavka, „Alumina“ je imala zaista vrijedne domete, koji je čine više nego relevantnim faktorom ne samo unutar RS i BiH, već i u regionu, pa i u širim relacijama. Jer, u 21. vijeku, u kojem se znatan dio industrijskih kapaciteta sa Zapada seli na Daleki istok, a sa sjevera na jug planete, ova kompanija plasira vlastite proizvode u 46 zemalja u svijetu, ostvarujući na taj način godišnji prihod od blizu 300 miliona maraka. Kada se 1.600 zaposlenih u Zvorniku, predvođenih kreativnom i hrabrom upravom, nađe među samo 10 odsto firmi u svijetu koje su preživjele višedecenijske potrese na tržištu glinice i aluminijuma, to mnogo govori o trudu neophodnom da se u takvim procesima ostane na površini.\nU „Alumini“ su na vrijeme postali svjesni da je važna kategorija poslovanja u 21. vijeku, a naročito u fahu proizvodnje kojom se oni bave – diverzifikacija. Odnosno, osjetno proširenje ponude, ranije zasnovane isključivo na metalurškom programu, a u posljednjim godinama na čak 22 nova proizvoda. Logično, to podrazumijeva i saradnju sa većim brojem partnera, a sve zajedno potvrđuje neumitnu zakonitost savremene ekonomije, prema kojoj poslovne adrese oslonjene isključivo na jedan proizvod i jednog kupca, nažalost, nemaju svijetlu perspektivu.\nIpak, treba imati na umu činjenicu da uspješan poduhvat, poput restrukturisnja jedne kompanije kakva je „Alumina“, ne može biti dugoročan ako ovaj sistem napreduje, a sve oko njega ostaje isto. To podrazumijeva rad bez balasta davno započetog stečaja, prije svega zbog poslovne komunikacije s bankama, koja je neophodna za realizaciju većine planova i projekcija. Nije sporno, prema svim dostupnim saznanjima, firma ima podršku republičkih institucija, kada god je neophodna, a to nije konstantno, jer nije u pitanju budžetski korisnik, već samoodrživ, izvozno orijentisan subjekt. Ali, ove pozitivne tonove nerijetko komplikuju pravosudne bizarnosti, usmjerene na (ne)rješavanje zamršenih relacija unutar šire strukture u kojoj je ponikla „Alumina“.\nŠta to znači? Da „Alumini“, sa obećavajućom sadašnjošću, treba omogućiti da posluje bez sjenke gorke prošlosti i neizvjesne budućnosti. Mada dobar dio tih kretanja, nažalost, zavisi od mučnih pravosudnih tokova koji nadilaze kompaniju, Republika Srpska bi, u granicama mogućeg, morala da napravi hrabriji iskorak prema definitivnom rješenju statusa ove kompanije. A dobra transformacija vlasništva podrazumijeva isto što je već učinjeno sa proizvodnjom – diverzifikaciju. Odnosno, veći broj aktera zainteresovanih, na osnovu konkretnog udjela u vlasničkoj struktura, za progres „Alumine“.\nOvakav rezon vodi, prije svega, prema partnerima iz istog biznisa, a ne ka adresama koje bi bile početnici u ovoj grani industrije ili bi, što je još lošiji scenario, pokušali da je upotrebe kao monetu za znatno šira potkusurivanja. Ako je prethodno pravilo – uvažavanje struke, dalo rezultate u borbi sa epidemijom korona virusa, moralo bi da ima težinu i u odlukama sa ekonomskim predznakom.\nKonačno, da bi „Alumina“ sačuvala teško stečeno i dragocjeno povjerenje, stečeno na internacionalnom tržištu, osim riješenog statusa, bilo bi krajnje poželjno da u nove prodore krene bez tereta stalnih sumnjičenja, osporavanja, pa i podmetanja klipova u točkove na domaćem terenu. Znači, da bude oslobođena negativnog publiciteta, te da joj oni koji joj ne mogu pomoći – ne odmažu. Bar toliko mogu da učine svi u Republici Srpskoj.


Tramp: Vojska SAD ubila i naslednika al Bagdadija\nTanjug 29. oktobra 2019. 15:00\nVAŠINGTON – Američka vojska ubila je osobu koja bi najverovatnije nasledila Abu Bakr al Bagdadija na mestu lidera takozvane Islamske države, izjavio je danas predsednik SAD Donald Tramp.\n„Upravo je potvrđeno da su američki vojnici ubili prvu zamenu Abu Bakr al-Bagdadija. Najverovatnije bi preuzeo prvo mesto“, naveo je Tramp na Tviteru.\nTramp nije precizirao na koga misli, ali su SAD u ponedeljak potvrdile da je ubijen portparol takozvane Islamske države Abu al Hasan al Muhadžir, koji je važio za drugog čoveka te ekstremističke organizacije, prenosi Rojters.\nKurdske snage su saopštile da je Muhadžir bio „desna ruka“ lidera ID Bagdadija.


Grupa od 50 bivših republikanskih stručnjaka za nacionalnu bezbednost potpisala je otvoreno pismo u kom se protive predsedničkoj nominaciji Donalda Trampa, uz ocenu da bi on bio "najnemarniji predsednik" u istoriji SAD.\nPismo su potpisali ljudi koji su radili za bivše predsednike Ričarda Niksona, Ronalda Regana, Džordža W. Buša i Džordža H.W Buša, kao i bivši direktor CIA Majkl Hajden.\n"Ubeđeni smo da bi on bio opasan predsednik i da bi doveo u rizik nacionalnu bezbednost i postojanje naše zemlje. On ne može da razdvoji istinu od laži. Ubeđeni smo da bi on u Ovalnoj sobi bio najnemarniji predsednik u američkoj istoriji", stoji u pismu objavljenom u Njujork Tajmsu, preneo je AFP.\nTa grupa tvrdi da Tramp "nema karakter, vrednosti i iskustvo" da bi bio predsednik, navodi BBC, dodajući da su mnogi od potpisnika u martu odbili da potpišu slično pismo.\n"Niko od nas neće glasati za Donalda Trampa. On umanjuje moralni autoritet SAD kao lidera slobodnog sveta", ističe se u pismu.\nTi stručnjaci smatraju da Tramp, po svemu sudeći, ne zna ni šta znači imati veru u američki ustav, zakone, institucije, uključujući i versku toleranciju, slobodu štampe i nezavisno sudstvo.\nPismo je potpisao i Džon Negroponte, prvi direktor nacionalne obaveštajne službe i kasnije zamenik državnog sekretara, Robert Zelik koji je takođe bio bivši zamenik državnog sekretara i bivši predsednik Svetske banke, kao i dvojica bivših sekretara za državnu bezbednost - Tom Ridž i Majkl Čertof.


Finale Kupa Srbije: Crvena zvezda na Marakani dočekuje Partizan\nKuglice odlučile – Zvezda domaćin finala Kupa Srbije\nFudbaleri Crvene zvezde biće domaćini finala Kupa Srbije protiv Partizana, odlučeno je žrebom u prostorijama Fudbalskog saveza Srbije. 19.05.2022, Sputnik Srbija\nMeč će biti repriza prošlogodišnjeg finala, koje takođe odigrano na stadionu „Rajko Mitić“, a Zvezda je osvojila trofej. Finale Kupa Srbije zakazano je za 26. maj. Prethodno će ovog vikenda biti odlučeno ko će biti novi prvak države jer večiti rivali u nedelju od 18.30 dočekuju rivale na svojim stadionima. Zvezda je u prednosti, s obzirom na to da joj protiv Voždovca odgovara i osvajanje jednog boda za petu titulu u nizu, dok Partizan mora da savlada u Humskoj Radnički iz Niša i da se nada porazu ljutog rivala od „zmajeva“.\nsport, fudbal, fk crvena zvezda, fk partizan, kup srbije\n13:27 19.05.2022 (Osveženo: 13:53 19.05.2022)\n© Sputnik / Petar MilovanovićPogled na severnu tribinu stadiona FK Crvena zvezda\nFudbaleri Crvene zvezde biće domaćini finala Kupa Srbije protiv Partizana, odlučeno je žrebom u prostorijama Fudbalskog saveza Srbije.\nMeč će biti repriza prošlogodišnjeg finala, koje takođe odigrano na stadionu „Rajko Mitić“, a Zvezda je osvojila trofej.\nFinale Kupa Srbije zakazano je za 26. maj. Prethodno će ovog vikenda biti odlučeno ko će biti novi prvak države jer večiti rivali u nedelju od 18.30 dočekuju rivale na svojim stadionima.\nZvezda je u prednosti, s obzirom na to da joj protiv Voždovca odgovara i osvajanje jednog boda za petu titulu u nizu, dok Partizan mora da savlada u Humskoj Radnički iz Niša i da se nada porazu ljutog rivala od „zmajeva“.\nŠpanija je videla na delu srpsku levicu: „Najveći uspeh u karijeri“ /video/\n19 Maj, 12:04\nSrbin ih je odveo na krov Evrope, a Nemci su ga bacili na margine: „Ne mislim da je tako“\n19 Maj, 08:26


Zanimljivost dana: Kako je izgledalo sedište za decu izrađeno u SSSR-u - Auto Republika\nNekako nam deluje da vlada opšteprihvaćeni stav kako su sedišta za decu izmišljotina i trend promovisani u modernom dobu. Istina, zrelije osobe će teško uspeti da iz sećanja izvuku bilo koji detalj iz sedamdesetih, pa možda i osamdesetih godina prošlog veka, u kom bi se kao deca prevozila u automobilu u posebno osmišljenim sedištima namenjenim za njihov transport.\nMeđutim, bilo ih je, a lutajući globalnim virtuelnim prostranstvima interneta, nabasali smo na jedan primerak od pre nekih četrdesetak – pedeset godina, a što je još zanimljivije, konkretan primerak je proizveden u bivšem Sovjetskom Savezu.\nProizvod s naslovne fotografije je nastao u pogonima preduzeća Crveni bager, koje je imalo centralu u ukrajinskoj prestonici Kijevu. Slika je objavljena u magazinu „Novi proizvodi“ iz 1977. godine, a u opisu stoji da se radi o „visokoj stolici“ koja je konstruisana za zgodan i bezbedan prevoz dečice starosti od jedne do pet godina, onda kada se voze automobilima sledećih marki: Volga, Žiguli, Moskvič i Zaporožec.\nPrototip modernog automobilskog sedišta je posedovao metalni okvir presvučen penušavom, sunđerastom gumom i odgovarajućom tkaninom. Proizvođač je savetovao vlasnike automobila da sedište pričvrste za strukturu naslona zadnjeg reda sedišta, što bi učinio uz pomoć dve slobodno rotirajuće cevi i bezbednosnog pojasa. Istina, na uvodnoj fotografiji je prototip sedišta pričvršćen na mestu suvozača.\nCelokupna konstrukcija je težila samo 3,7 kilograma, dok je maloprodajna cena iznosila 30 rubalja! Poređenja radi, tada su kolica za bebe koštala oko 45 rubalja, dok je radio prijemnik stajao od 26 do 60 rubalja. Drugim rečima, sedište za decu je mogla da poseduje samo takozvana crvena buržoazijaIn other words, only wealthy car ombilists could afford such a „high chair“.\nIstovremeno, generalno je jako malo automobila bilo u opticaju bivše ogromne države, odnosno SSSR-a. Naime, pred raspad zemlje se na putevima Sovjetskog Saveza nalazilo 16,9 miliona registrovanih automobila. Prevedeno u relativne pokazatelje, to je značilo da je na svakih hiljadu stanovnika dolazilo tek po 59 četvorotočkaša. Zaista poražavajuća statistika…\ntags: arhaično sedište za decu izdvojeno prva sedišta za decu sovjetski automobili\nprevious Zanimljivost dana: Fordov Rolls-Royce - Continental Mark II\nnext Zanimljivost dana: Chevrolet Beretta Feretta je zamalo penzionisao model Camaro\nImao sam takvo jedno, ne znam ko je bio proizvođač, ali bilo je od niklovanog metala sa plavim vinil dijelovim punjeni sunđerastom pjenom (za dječake 😄). Idealno se slagalo sa Pezejcem mog oca.\nTacno mogu da osetim miris istog, kao oni mali Moskvici za decu…


Nova vlast u Boru - Bor GRAD INFO\nNova vlast u Boru\nurednik\t авг 11, 2010 277 0\nU Skupštini opštine Bor, održana je danas konsitutivna sednica. Dosadašnji predsednik Privremenog organa , Žika Golubović, pozdravio je prisutne a potom sednicu prepustio najstarijem odborniku, Nenadu Gačiću do izbora svih organa i funkcija , uključujući i predsedavajućeg Skupštine. Posle prozivke odbornika konstatovano je da kvorum postoji jer je od 35 prisutno bilo 30 odbornika. Dnevni red jednoglasno je usvojen, a onda je odbornik SNS-a, dr Zlata Marković tražila reč zahtevajućii objašnjenje o nelogičnosti iznetih podataka izborne komisije, izdvojivši biračka mesta 10, 16 i 26. Još jednom je podsetila da nije moguće da toliki broj glasača svoju građansku dužnost obavi uz pomoć drugog lica i izvestaj ocenila kao grubu omašku i previd u radu OIK.\nNačelnica finansija SO Bor, Ljubinka Jelić, ukratko je objasnila da se radi o sitnim statističkim greškama koje se dešavaju u demokratskom svetu. Posle verifikacije mandata, odbornici su položili zakletvu.\nČetvrta tačka dnevnog reda obuhvatala je izbor za predsednika Skupštine opštine Bor. Za predloženog kandidata, Dragana Žikića, odbornika SPS-a, glasao je 21 odbornik, što je bilo dovoljno za njegovo imenovanje. Izbor je obavljen tajnim glasanjem i prozivkom, a odbornici SNS-a su upozorili da se time već vrši povreda poslovnika, jer nijedan od odbornika ne možet glasati pre nego što svi ostali istovremeno dobiju glasačke listiće.\nIstim postupskom za zamenika predsednika Skupštine Opštine Bor izglasan je Ratko Apostolović, odbornik URS-a, sa tagođe 21 osvojenim glasom, dok je javnim glasanjem, Slobodan Badza, imenovan za sekretara. Badža je izabran na predlog gospodina Dragana Žikića.\nSvi odbornici obavešteni su da u roku od trideset dana, imaju obavezu da Agenciji za korupciju podnesu izveštaj o imovinskom stanju, koji podrazumeva svu pokretnu i nepokretnu imovinu koju odbornik poseduje.\nPrva radna sednica Skupštine opštine Bor u novom sazivu, zakazana je za 12. avgust sa početkom u 9:00 časova sa sledećim predloženim dnevnim redom:\n-Izbor predsednika Opštine Bor\n– Izbor zamenika predsednika Opštine Bor\n– Izbor članova Opštinskog veća


Načini plaćanja – EUnet / Dial-Up\nNaslovna Dial-Up Načini plaćanja\nEUnet vam omogućava da na lak i efikasan način, platnim karticama, dokupite sate za Internet ili produžite pretplatu za EUnetFlat servis za narednih mesec dana. Sistem omogućava korišćenje Visa, Maestro i Master kartice bez obzira kod koje banke su izdate. Platforma nosi sertifikat "Verifed by Visa" i "MasterCard Secure Code" čime su garantovani najviši nivoi zaštite podataka korisnika.\nPAYbySMS servis omogućava dial in (Personal i Business) korisnicima EUneta da kupe Internet sate slanjem SMS poruke putem 064, 065 ili 066 (prepaid i postpaid) mobilne mreže. Dovoljno je da pošaljete SMS poruku na broj 2211:\nUPL username broj sati, sa razmacima, pri čemu username predstavlja vaše korisničko ime, bez "@eunet.rs", dok broj sati označava paket sati koji želite da kupite (1, 2, 5, 10 ili 20).\nKupljeni sati se naplaćuju preko računa za mobilni telefon. Za izvršenu uslugu se ne naplaćuje provizija, već samo standardna cena slanja SMS poruke.\nDetaljnije informacije: PAYbySMS\nACTIVATEbySMS servis omogućava aktiviranje Personal i Business dial in naloga slanjem SMS poruke na broj 2211. Tekst poruke je:\nAKT username, (sa razmacima) pri čemu username predstavlja vaše korisničko ime (bez "@eunet.rs") koje ste prethodno izabrali na strani registracija\nUz aktiviranje naloga dobijate i tri EUnet Internet sata, a usluga se naplaćuje računa za mobilni telefon.\n072net postpaid broj\nUkoliko povremeno koristite Internet i nemate potrebu da otvorite nalog, EUnet vam omogućava korišćenje servisa 072net servisa.\nPristup Internetu ostvaruje se bez unošenja korisničkog imena i lozinke korišćenjem jedinstvenih nacionalnih brojeva 072 410 250, 072 310 250, 072 210 250, 072 510 000 ili 072 210 000.\nNa ovaj način možete možete koristiti Internet kad god i koliko god vam je potrebno, a utrošeno vreme plaćate na kraju meseca u sklopu telefonskog računa.\nDetaljnije informacije: 072 postpaid broj\nUkoliko ste ostali bez vremena na Internet nalogu, na raspoloaganju vam je servis EUnet Kredit. Korisnicima PersonalEUneta omogućen je kredit od 5 sati, a korisnicima BusinessEUneta 10 sati.\nDa biste aktivirali kredit, dovoljno je da na naslovnoj strani korisničkog portala My EUnet, nakon logovanja izaberete opciju EUnet Kredit.\nUkoliko imate otvoren račun kod Komercijalne Banke, preko E-Bank online aplikacije možete da dokupite EUnet internet sate. Vaša uplata će biti ažurirana u roku od 10 minuta, što možete i sami proveriti kada se ulogujete na korisnički portal My EUnet, nakon logovanja izaberite opciju e-bank.\nPlaćanje pretplate za korišćenje EUnet servisa omogućeno je preko web portala banaka širom Srbije. Dodatne informacije o ovom načinu produženja EUnet pretplate možete dobiti u filijalama banke čiji ste komitent.\nProduženje pretplate za PersonalEUnet nalog možete izvršiti uplatom na naš tekući račun. Logovanjem na korisnički portal my.eunet.rs videćete pravilno popunjenu uplatnicu.\nEUnet ima više od 120 prodajnih mesta širom Srbije u kojima možete otvoriti nalog, uplatiti Internet sate i informisati se o servisima koje nudimo. Detaljan spisak prodajnih mesta\nU saradnji sa Poštanskom štedionicom, omogućili smo korisnicima PersonalEUnet servisa da utrošene Internet sate plate na kraju meseca, skidanjem odgovarajućeg iznosa sa tekućeg računa, putem trajnog naloga. Dodatne informacije o ovom servisu možete dobiti na broju 011 330 5611.\nDetaljnije informacije PAYbySMS


Održavanje sjednice Skupštine 2. decembra je dogovor vlasti i opozicije | indeksonline.me\nHome Vijesti Održavanje sjednice Skupštine 2. decembra je dogovor vlasti i opozicije\nOdržavanje sjednice Skupštine 2. decembra je dogovor vlasti i opozicije\nDa se sjednica Skupštine Crne Gore održi 2. decembra dogovor je svih šefova klubova poslanika vlasti i opozicije, saopštio je večeras predsjednik Kluba poslanika “Mir je naša nacija” Boris Bogdanović.\nOn je rekao da je javnost opterećena zlonamjernim konstrukcijama pojedinih adresa u vezi odlaganja sjednice.\n“Parlamentarna većina u Skupštini Crne Gore koja treba da izglasa novu Vladu, suočava se sa problemima usljed činjenice da je nekoliko poslanika zaraženo virusom COVID-19 i time spriječeno da prisustvuje sjednicama. Kako bi prevazišli nastali problem, Kolegijum predsjednika Skupštine Crne Gore predložio je izmjene i dopune Poslovnika kojima se omogućava i elektronsko glasanje, dakle, bez fizičkog prisustva”, istakao je Bogdanović.\nDa bi se, kako je rekao, usvojile neophodne izmjene Poslovnika potreban je kvorum na sjednici na kojoj će se te izmjene i dopune izglasavati. Kako je nekoliko poslanika parlamentarne većine onemogućeno da prisustvuje, to se kvorum može obezbijediti jedino prisustvom parlamentarne opozicije.\n“Tako je prvobitno dogovoreno konsenzusom svih predsjednika poslaničkih klubova da se 23. novembra 2020. godine na Cetinju održi posebna sjednica na kojoj će se usvojiti neophodne izmjene i dopune Poslovnika, a potom 24. novembra održati sjednica na kojoj će se izabrati nova Vlada Crne Gore”, navodi se u saopštenju.\nKako pojašnjava Bogdanović, u međuvremenu je parlamentarna opozicija zatražila da se sjednica na kojoj će se izabrati Vlada ne održava od 24. novembra do 1. decembra. Takođe, naknadno je utvrđeno da je potreban rok kako bi se izmjene i dopune Poslovnika koje se usvoje 23. novembra godine na Cetinju objavile u Službenom listu Crne Gore i tako stupile na snagu, što je preduslov za njihovu primjenu.\n“Zato je, u datim okolnostima kao dan održavanja sjednice za izbor nove Vlade Crne Gore određen najraniji mogući i to 2. decembar 2020. godine.\nDa je parlamentarna većina odbila zahtjev parlamentarne opozicije za odlaganjem sjednice, došla bi u situaciju da ostane bez kvoruma za izmjenu i dopunu Poslovnika, pa bi time u znatno dužem vremenskom periodu zbog virusom zaraženih nekoliko poslanika vlasti onemogućila izglasavanje Vlade”, zaključuje Bogdanović.


ZAŽALIĆE ONI KOJI SLIKAJU TEST: Osmaci danas počinju sa polaganjem završnog ispita, Ružić najavio da će biti lakša pitanja | Novosti.rs\nU srednjim školama 11 odsto više mesta nego što ima malih maturanata / Foto M. Anđela\nZavršni ispit za oko 68.000 malih maturanata počinje danas u devet sati testom iz srpskog jezika, sutra u isto vreme je test iz matematike, a u petak kombinovani test iz istorije, geografije, hemije, fizike i biologije.\nU Ministarstvu prosvete kažu da učenici ne treba da brinu i da je ove godine 11 odsto više mesta u školama u odnosu na broj đaka u ovoj generaciji, te da će svi biti upisani.\nI ove, kao i prošle godine, obavezno je poštovanje epidemioloških mera, pa je u učionici dozvoljeno prisustvo do 12 učenika, uz dva dežurna nastavnika. Za one škole u čijim odeljenjima je do 50 učenika osmog razreda, biće omogućeno polaganje u velikim prostorijama, poput fiskulturnih sala.\nNadležni poručuju da nema razloga za brigu i da će pitanja biti prilagođena onlajn nastavi, kako ova generacija ne bi bila oštećena u odnosu na prethodnu ili narednu generaciju.\nTakođe, prosvetne vlasti uveravaju da će završni ispit biti regularan.\n- Svaki pokušaj da se test slika i pošalje nekome biće drakonski kažnjen - poručio je ministar prosvete Branko Ružić. - To smo predupredili tako što će otvaranju testova koji su u zapečaćenim poštanskim kutijama prisustvovati direktori osnovnih škola. Oni će taj proces morati da snime i da pošalju na server kako bi imali dokaz da je sve urađeno kako treba. Svi ostali pisutni neće imati mogućnost da koriste mobilne telefone.\nOn je naveo da su preduzete bezbednosne mere da rešenja testova ne "procure".\n- Imamo 18 tačaka koje smo procenili kao moguće izazove. Jedino gde može da se u tih 1.247 škola bude nepravilnosti to je ljudski faktor - rekao je Ružić.\nMinistar je poručio i da su testovi lakši od probnih.\n- Važno je da mali maturanti testovima pristupe bez tenzije i da puste znanju na volju - poručio je Ružić. - Testovi sadrže veći broj takozvanih zatvorenih pitanja sa ponuđenim odgovorima, što olakšava deci.\nU nedelju, 27. juna, učenici će moći da vide preliminarne rezultate na sajtu "Moja srednja škola" i istog dana moći će da izvrše elektronsku žalbu, prigovor prvostepenoj komisiji na određeni zadatak. Nakon toga u utorak, 29. juna, zaseda drugostepena komisija, a u petak će biti objavljeni konačni rezultati. U subotu i nedelju kreće popunjavanje liste želja.\nNOVI DUALNI PROFILI\nPOMOĆNIK ministra prosvete za osnovno obrazovanje Milan Pašić rekao je da je najveće interesovanje za medicinske, elektrotehničke škole i gimnazije, a ove godine oformljen je novi profil - tehničar operativne forenzike u školama u Kruševcu i Subotici.\n- Tu su i dualni profili kojih ima 52, među kojima pet novih, tako da učenici imaju veliku mogućnost izbora - rekao je on.\nmala matura završni ispit organizacija male mature polaganje mature mala matura test


Rakić u Cernici: Izgradićemo novu školu, a porodica Menković će dobiti novu kuću - Kosovo Online\n28. April 2021. • 10:35\nMinistar za zajednice i povratak Goran Rakić posetio je meštane Cernice kod Gnjilana, kako bi se bliže upoznao sa gorućim problemima i pomoći koju Ministarstvo može da im pruži.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva za zajednice i povratak, Rakić je sa meštanima Cernice razgovarao u OŠ "Branko Radičević", a kao najprioritetniji zahtev za rešavanje koji su meštani istakli, jeste izgradnja nove školske zgrade, jer đaci i prosvetno osoblje uče i rade u veoma lošim uslovima u šta se i sam ministar uverio.\n"Znam da je bilo proceduralnih poteškoća vezanih za rešavanje problema izgradnje nove školske zgrade. Ministarstvo za zajednice i povratak je obezbedilo novčana sredstva za izgradnju škole i učinićemo sve da proceduralne probleme otklonimo kako bi se što pre krenulo sa izgradnjom nove škole", rekao je Rakić koji je dodao i da đaci i nastavno osoblje nisu zaslužili da rade u ovakvim uslovima.\nIzrazio je uverenje da će početak nove školske godine dočekati u novoj zgradi.\n"Naša je obaveza da stvorimo jednako dobre uslove obrazovanja svim učenicima, bez obzira da li oni pohađaju školu u Cernici, Severnoj Mitrovici, Gračanici, Štrpcu, Orahovcu. Svuda tamo gde bude bilo i jednog srpskog đaka, mi ćemo raditi na tome da uslovi učenja budu za sve podjednako dobri", kazao je ministar Rakić.\nU saopštenju se navodi i da je pre obilaska škole, ministar posetio porodicu Menković, kojoj su februara meseca protekle godine opštinske vlasti srušile kuću, navodeći da je bespravno izgrađena i obećao im izgradnju nove kuće blizu objekta u kome danas žive.\n"Upoznat sam sa vašim slučajem, i meni je iskreno žao zbog neprijatnosti koju ste doživeli. Došao sam da vam saopštim radosnu vest, a to je da ćete dobiti novu kuću. Ovo je pre svega način da obezbeđivanjem adekvatnih uslova za život, obezbedimo opstanak što većeg broja porodica na ovim prostorima", rekao je Rakić prilikom obilaska Menkovića.\nU saopštenju je zaključeno i da je u Cernici na zahtev meštana dogovorena rekonstrukcija četiri kuće koje su u lošem stanju, a obećano je rešavanje problema nedostatka vode za tri domaćinstva.\nGoran Rakić Ministarstvo za povratak i zajednice Gnjilane Ministarstvo rada i socijalne pomoći


Auto magazinbosna i hercegovina Archives - Auto magazin\nPočetna strana » bosna i hercegovina\nU komšiluk bez zelenog kartona\nUdruženje osiguravača Srbije saopštilo je da od 19. oktobra za ulazak u Bosnu i Hercegovinu više neće biti potreban zeleni karton. Isto pravilo važiće i za vozila sa registracijama Bosne i Hercegovine prilikom ulaska u Republiku Srbiju. Do ove lepe izmene došlo je zbog toga što je BIH primljena u Multilateralni sporazum, a Savet Evrope je definisao 19. oktobar kao dan sa početkom primene novog sistema prelaska granice motornim vozilom bez potrebe posedovanja zelenog kartona. Ovo će biti velika olakšica za vozače, pogotovo što domaća osiguranja papreno naplaćuju zeleni karton, dok ga vozači u drugim zemljama dobijaju potpuno besplatno prilikom\nStar Import novi distributer Mercedesa za BiH\nKompanija Star Import d.o.o., Generalni distributer za Mercedes-Benc vozila u četvrtak, 12. februara, obeležila je početak rada u Bosni i Hercegovini. Prema rečima gospodina Rolf-Juergen Seyerle, Generalnog direktora kompanije Star Import, postignutim sporazumom za Bosnu i Hercegovinu uz tržišta Srbije i Crne Gore, Star Import u okviru Emil Frey Grupe sprovodi svoju poslovnu strategiju i uspešno primenjuje plan kreiran za ovaj region. U atraktivnom prostoru galerije Bela Vida u Sarajevu, tokom večeri, gosti su uživali u dobroj muzici, ali prvenstveno u onome zbog čega su se okupili – novim Mercedes-Benc modelima, koji su bili izloženi. Predvodnik je potpuno novi model


Afrodita Mode Collection kompanija je s više od 150 zaposlenih i dosad nije otpustila nijednog radnika\nZorica Selaković, vlasnica radionice za izradu torti i kolača “Dessert” iz Čačka, ove nedelje dobila je opomenu da u roku pet dana mora da plati PDV. Prethodno je tražila reprogram te obaveze kako bi mogla da isplati zarade i doprinose za svojih 19 zaposlenih.\nSlovenački poslodavci, koji će zbog epidemije korona virusa zaposlene upućivati kući “na čekanje”, moraće da im isplaćuju naknadu od 80 odsto prosečne plate u poslednja tri mjeseca, a 40 odsto te svote obezbediće država. Radnik će na takvom čekanju moći da bude najviše tri meseca. Na pomoć države ne mogu da računaju oni poslodavci koji su poreski dužnici ili su u insolventnom postupku. Takve olakšice priznaće se poslodavcima koji zbog pada porudžbina i proizvodnje moraju da pošalju na čekanje trećinu zaposlenih ili više, ali i malim i mikropreduzećima sa jednim ili nekoliko zaposlenih.\nDušanka Tasić, predsednica Udruženja privatnih vrtića (UPV) i vlasnica predškolske ustanove Studio za decu “Zmaj”, za Al Jazeeru kaže da ima novca da isplati još jednu platu za svojih 17 zaposlenih. Posle toga ne zna šta će. A plate nisu jedini trošak.\n“Najveći broj od 400 privatnih vrtića u Beogradu nema svoj prostor nego ga iznajmljuje, što znači da treba platiti zakup. Tu su i računi za komunalije, treba platiti robu dobavljačima, ako vrtić ima kuhinju, plus porezi i doprinosi. Ako ne budemo imali neki priliv novca, moraćemo da zatvorimo vrtiće”, upozorava Tasić.\n“Taj novac je isplaćen kao pomoć roditeljima dece koji su morali da ih upišu u privatne vrtiće jer u državnim nije bilo mesta. Zbog toga je grad Beograd od 2015. godine roditeljima dece koja idu u privatne vrtiće pokrivao do 80 odsto ekonomske cene u državnim vrtićima”, objašnjava Tasić.\n“Mi ne kažemo da treba da se plati roditeljima pun iznos subvencije kao i do sada. Neka se plati polovina te sume svakom roditelju i mi ćemo sa tim novcem uspeti da napravimo neku računicu da nijednog nezaposlenog ne otpustimo. Ne treba zaboraviti da 20.000 dece ide u privatne predškolske ustanove u Beogradu i da oni treba negde da idu i posle ove epidemije”, upozorava.\n“Prometi u svim kanalima prodaje su naglo opali. Naši maloprodajni objekti su privremeno zatvoreni, veleprodajni partneri su takođe zatvorili svoje radnje, kanal uniformi za HORECA (hotele, restorane i kafiće) program je stao. Čak i prodaja putem interneta je opala. U ovom periodu smo se reorganizovali i šijemo jednu količinu maski kao donaciju za medicinske ustanove i nekoliko korporacija”, kaže za Al Jazeeru Afrodita Bajić, vlasnica kompanije Afrodite Mode Collection.\nTa kompanija sa više od 150 zaposlenih do sada nije otpustila nijednog radnika. “Čak smo i radnicima koji rade na određeno vreme produžili radni odnos. Jedan deo proizvodnje šije maske, dok drugi završava ugovorene porudžbenice za tender”, dodaje Bajić.\nPitanje je, međutim, koliko će još biti u stanju da tako rade. Do sada jedina olakšica, tromesečni moratorijum na otplatu kredita, mnogo im znači jer su prošle godine uzeli kredit za izgradnju nove fabrike u Rumi. “Ali to nikako nije dovoljno, imamo mnogo finansijskih obaveza raznih vrsta. Smanjenje poreza i subvencionisanje zarada radnika je nešto što bi nama najviše pomoglo, tim pre što nismo otpustili nijednog radnika”, objašnjava.\nPrema njegovim rečima, zahvaljujući dosadašnjoj politici fiskalne i monetarne konsolidacije, kao i ekonomskom rastu i domaćinskom upravljanju javnim novcem, javni dug je znatno smanjen i sada iznosi približno 52 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP). “To znači da Srbija trenutno ima na raspolaganju najmanje deset odsto BDP-a (4-5 milijardi evra) da se dodatno zaduži i tako kroz ciljane, efikasne i pravovremene interventne mere sačuva radna mesta i teško stečenu stabilnost privrede i finansijskog sektora”, navodi Obradović u svojoj analizi, dodajući da država može za mere pomoći da koristi i deo visokih deviznih rezervi.\nŽarković Rakić smatra da država ne treba da se bavi pojedinačnim delatnostima nego da napravi jedan program i da svako kome je pomoć potrebna može da se prijavi. “Osim toga, država treba da zaštiti pre svega plate radnika, da pokriju isplatu makar dela plata, a ne da novac daje firmama, pa da one odlučuju šta će da rade s njim.”\nI Fiskalni savet smatra opravdanim zaduživanje države zarad efikasnog saniranja posledica ekonomske krize, ali upozorava da država ne bi trebalo sada da poseže “za strukturnim promenama politika, poput smanjenja poreskih stopa, povraćaja dela PDV-a i dr. čak i ukoliko bi se to odnosilo na ograničen broj usluga ili proizvoda, niti za trajnim povećanjem rashoda”.\n“Pravac u kom je opravdano da se deluje u sadašnjim okolnostima jeste odlaganje određenih poreskih obaveza za preduzeća i stanovništvo koje te obaveze trenutno nisu u mogućnosti da plate, uz eventualnu jednokratnu i ograničenu finansijsku podršku najugroženijim. Mere Vlade moraju da budu dobro ciljane i ne smeju da dovedu do privilegovanog položaja pojedinih preduzeća”, objašnjava Fiskalni savet, navodeći da je potrebno i opravdano spasavati samo one poslove i preduzeća koji su privremeno u ozbiljnim problemima, a koji će nakon završetka krize moći održivo da posluju.\nIzvjesno je da ćemo, ako preživimo pandemiju, dugo imati ekonomske posljedice po naša domaćinstva.\nDok su Evropljani zatvarali škole i izvodili vojsku na ulice, savjet britanske vlade bio je da građani nastave s radom.


Promovisano 29 diplomiranih inženjera i tri mastera mašinstva - FILTER\nPromovisano 29 diplomiranih inženjera i tri mastera mašinstva\nNa Mašinskom fakultetu Univerziteta u Istočnom Sarajevu danas je održana svečana akademija povodom 28 godina rada u okviru ovog univerziteta i 63 godine tradicije visokoškolskog obrazovanja u području mašinske struke, na kojoj su uručene diplome za 29 diplomiranih inženjera i tri mastera mašinstva koji su zvanje stekli u protekloj godini.\nDekan Mašinskog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu Milija Kraišnik izjavio je novinarima da se danas navršava 28 godina kako je ovaj fakultet upisan u sudski registar, tada Srpskog, a sada Istočnog Sarajeva.\nKraišnik je istakao da je do sada na Mašinskom fakultetu diplomirao 371 student na prvom ciklusu, 37 studenata je završilo drugi ciklus, uključujući i 16 kandidata koji su odbranili magistarske teze, a odbranjeno je i 17 doktorskih disertacija.\n“Mašinski fakultet je tokom ovih 28 godina imao vrlo dinamičan razvoj i praktično ni od čega izrastao u vrlo respektabilnu visokoškolsku ustanovu. Studenti rado ovdje dolaze, upisuju ovaj fakultet, svjesni da će steći znanje, vještine i druge kompetencije koje mogu da odgovore izazovima mašinske struke”, rekao je Kraišnik.\nOn je dodao da ljudi koji su završili Mašinski fakultet na bilo kojem ciklusu studija sada daju ekstremno visok napor u razvoju društva.\nKraišnik je dodao da će u septembru Univerzitet u Istočnom Sarajevu svečanom akademijom i drugim prigodnim događajima obilježiti 30 godina uspješnog rada, te da se ovakve i niz drugih svečanosti koje organizuju ostale članice Univerziteta realizuju u susret tom jubileju.\nOn je izrazio zadovoljstvo što je akademija održana u okolnostima koje ne sprečavaju i ne postavljaju barijere u smislu epidemioloških mjera, jer je važno da su mogli da ugoste zvanice i da diplomcima dodijele diplome onako kako to i zaslužuju.\nProrektor za nastavu i studentska pitanja Univerziteta u Istočnom Sarajevu Vladimir Vladičić istakao je da je Univerzitet ponosan na Mašinski fakultet i na rezultate koje ostvaruje i u naučnim i nastavničkim dostignućima.\n“Naučna dostignuća nastavnika Mašinskog fakulteta značajno doprinose da se Univerzitet pozicionira kao prvi po mnogim međunarodnim listama u smislu naučne produktivnosti. Želim da iskoristim priliku da pozovem buduće studente da studiraju na Univerzitetu u Istočnom Sarajevu, jer sam siguran da će znanje koje ovdje steknu biti dovoljno da razviju profesionalnu karijeru u punom obimu”, rekao je Vladičić.\nU okviru svečanosti uručena su priznanja najboljim studentima, profesorima i asistentima za izuzetne rezultate u naučnoistraživačkoj djelatnosti, te radnicima za dugogodišnji predan rad na Mašinskom fakultetu.\nPosebna priznanja uručena su predstavnicima privrednih subjekata koji su dali značajan doprinos u radu i afirmaciji Fakulteta i kroz niz aktivnosti omogućili dodatno usavršavanje studenata i povećanje njihovih kompetencija i vještina sa praktičnog aspekta.\nTags: Mašinski fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu promocija inženjera\nPrethodna Raspisan konkurs za upis studenata, prijava kandidata do 20. juna\nSledeća Obilježeno 30 godina od pogibije 14 boraca čete “Petar Pandurević”


M. P. 13. jula 2021. 13:26\nZnamo, znamo, poslednja stvar koju želite da radite na plus 40 stepeni je sređivanje doma, zato smo odlučili da sa vama danas podelimo 5 brzinskih saveta koji će vam pomoći da kroz taj pakao prođete što bezbolnije.\nŠalu na stranu, letnje temperature zaista jesu pravi pravcati izazov kada je čišćenje kuće u pitanju, ali što se mora nikada nije teško. Uz to, koliko god lagodno i opušteno celokupna letnja atmosfera delovala, ona može biti pravi mali raj ne samo za raznorazne bakterije i viruse, već i za ništa manje dosadne štetočine – insekte.\nDa ne pominjemo prašinu kojoj smo svakako mnogo više izloženi upravo u letnjim mesecima iz prostog razloga što nam je sve (reklo bi se) na izvol’te. Iako, hm, prava pozadina priče i nije baš tako jednostavna…\nNo, u nameri da dom ipak načinimo jednim svežim, udobnim a nadasve čistim prostorom (čak i onda kada živa u termometru nemilosrdno preti), donosimo vam 5 brzinskih saveta odnosno neku vrstu check-liste koja će vam pomoći da sve držite pod kontrolom.


Donosimo vam 10 predloga kako da pametno upravljate svojim novcem, gde biste mogli da investirate i kako da uštedite na nekim uslugama koje već koristite.\nKada je reč o budućnosti i prihodima, sve više ljudi u Srbiji odlučuje se da uplaćuje privatnu penziju. Neko uplaćuje 1.000 dinara mesečno, neko 2.000, a suma je vaš izbor. Poslednji dostupni podaci centralne banke pokazuju da je u penzijskim fondovima na kraju trećeg kvartala 2020. godine bilo nešto manje od 46 milijardi dinara. U odnosu na 2010. godinu to je četiri puta više, a u odnosu na 2016. godinu skoro dva i po puta više.\nPrivatnu penziju u Srbiji danas uplaćuje nešto više od 203.000 ljudi. Najviše je korisnika od 40 do 60 godina, a prosečna uplata je oko 4.000 dinara mesečno.\nPenzija zavisi od prinosa koji ostvaruju penzijski fondovi, a na primeru prinosa od pet odsto godišnje, za uplate od 2.000 dinara mesečno tokom 25 godina, isplata bi na mesečnom nivou tokom 20 godina iznosila oko 18.000 dinara.\nMale uplate u dugom vremenskom periodu mogu da obezbede pristojne prihode za penziju, a sa njima je potrebno početi što ranije. Zato u trenutnoj neizvesnoj situaciji treba voditi računa o budućnosti, a ovo je jedan od načina.\nUgasite minus na tekućem računu\nDozvoljeni minus na tekućem računu jedan je od najskupljih oblika kreditiranja, kome često pribegavaju bankarski klijenti. Jedan od razloga je što se brzo odobrava i ne traži previše papirologije. Ipak, u pojedinim bankama se kamata na dozvoljeni minus kreće i do 30 odsto godišnje, pa kada se napravi računica lako se dođe do zaključka da je mnogo povoljnije koristiti, na primer, keš kredit. Naravno, samo kada je neophodan i na rok koji je prihvatljiv za kućni budžet. Kamate na keš kredite trenutno se kreću između 8 i 15 odsto, u zavisnosti od iznosa, roka otplate i da li ste već klijent banke u kojoj podnosite zahtev.\nInvestirajte u kriptovalute, ali - oprezno!\nVrednost bitkoina je u međuvremenu pala, ali se i dalje drži iznad 30.000 dolara, što je znatno više nego tokom 2020. Prognoze daljeg kretanja su različite, od onih da je reč o balonu koji bi uskoro mogao da pukne i ostavi svoje vlasnike bez znatne sume novca, do predviđanja da će vrednost nastaviti višestruko da radte, čak do 146.000 dolara za jedan novčić.\nU svakom slučaju, stručnjaci upozoravaju na veliku volatilnost kriptovaluta i opasnost od naglog skoka i pada njihove vrednost, što može da donese značajne finansijske probleme. Zbog velike popularnosti bitkoina, na ove svakodnevne oscilacije i njihove posledice morale su da upozore i finansijske institucije, pa je takva poruka došla iz Narodne banke Srbije, ali i iz Evropske centralne banke.\nInvesticije na berzi\nPored ulaganja u kriptovalute, sve više Srba trguje i akcijama na svetskim berzama. Podaci pokazuju da oko 8.000 naših državljana redovno prati dešavanja na tržištu kapitala i ulaže u proseku oko 5.000 evra.\nRezultati su različiti, jer su i berze za vreme pandemije imale značajne oscilacije, od naglog pada u martu prošle godine, do postepenog oporavka i skoka posle vesti o pronalasku vakcina protiv korona virusa. Tako su mnogi uspeli značajno da profitiraju u proteklom periodu kupujući akcije najperspektivnijih, inovativnih kompanija, poput Tesle, Epla, Fejsbuka, Gugla...\nŽivotno i dobrovoljno zdravstveno osiguranje\nOd početka 2020. godine interesovanje za polise životnog osiguranja je u porastu, a podaci pokazuju da su premije u prvih šest meseci prošle godine porasle za tri odsto u odnosu na prethodnu. Stručnjaci ocenjuju da je povećano interesovanje delimično posledica pandemije korona virusa, ali savetuju svima da se na korišćenje životnog osiguranja opredele zbog planiranja porodičnih finansija, a ne samo zbog trenutne zdravstvene krize.\nU polisu životnog osiguranja moguće je uključiti brojne druge rizike, pa i one od sve učestalijih bolesti i hirurških intervencija, a osiguravači se sve više bave preventivom, pa osiguranici imaju i godišnje sistematske preglede. Zato se i cena mesečne premije razlikuje, ali prosečna premija za neke osnovne rizike kreće se uglavnom oko 1.000 dinara ili 10 evra.\nKada je reč o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, ono vam omogućava da u slučaju zdravstvenih problema pomoć potražite u privatnim ustanovama sa kojima osiguravajuća kuća sarađuje. Cene osnovnih paketa kreću se od 10 do 30 evra.\nPređite na električni automobil\nU Srbiji su električni automobili još daleko od redovne pojave na ulici, ali je interesovanje ipak sve veće, što zbog ekologije, što zbog ekonomije. Početna investicija za vlasnika elektro ili hibridnog vozila jeste nešto veća nego prilikom kupovine klasičnog automobila, ali zato računica pokazuje da se takvo ulaganje vrlo brzo isplati.\nNaime, vozači koji se odluče da svoje stare automobile, sa pogonom na benzin ili dizel, zamene električnim ili hibridnim vozilima, mogli bi samo na gorivu da uštede i više od 500 dinara na svakih 100 pređenih kilometara. Takođe, održavanje električnih vozila mnogo je jeftinije od servisiranja klasičnih automobila, a kao značajne prednosti stručnjaci ističu i ekološku komponentu, kao i mirnu i tihu vožnju, bolje ubrzanje i višegodišnju garanciju na pogonsku bateriju.\nInače, otkako je Vlada Srbije u martu 2020. godine prvi put donela Uredbu o subvencijama za kupovinu novih električnih i hibridnih vozila, ovi automobili mogu se kupiti i za manje od 20.000 evra, a stručnjaci ističu da je pored cene vozila najveći problem nedovoljno razvijena infrastruktura, odnosno mreža punjača za električna vozila.\nŠtedite u dinarima\nNarodna Banka Srbije je u oktobru 2020. godine, povodom Svetskog dana štednje, izradila redovnu analizu isplativosti dinarske štednje, koja je još jednom potvrdila da je u domaćoj valuti isplativije štedeti nego u devizama, i to kratkoročno isto kao i dugoročno.\nTako je štediša koji je u oktobru 2019. položio na štednju 100.000 dinara dobio oko 2.200 dinara više u odnosu na štedišu koji je u istom periodu na godinu dana oročio 850 evra, što je bila protivvrednost iznosa od 100.000 dinara.\nKod dvogodišnje štednje, dinarski iznos oročen na ovaj period bio je isplatliviji od štednje u evrima u svim periodima u poslednjih osam godina, dok je kod trogodišnjih oročavanja to bilo u 90 odsto slučajeva.\nAko imate 15.000 evra, napravite malu halu\nManje ili veće hale pored brze saobraćajnice ili pristupačnog i dobro povezanog puta, danas su prava meka za ulaganja građana ili privrednika koji imaju na svom računu 15 do 20 hilljada evra. Česta je i praksa da oni koji imaju svoj plac ili njivu uzimaju kredite, grade hale i investiciju, kažu, vraćaju u roku do 2 godine.\nIzdavanje malih magacina je posao koji nema velike operativne troškove, a i početna ulaganja ne moraju da budu velika jer kvadrat ovakvog objekta može da košta 200 do 300 evra. Uz to, kako tvrde stručnjaci, povrat investicije može da se očekuje znatno brže nego, na primer, prilikom iznajmljivanja stana.\nTim pre što je tražnja za ovakvim malim halama i skladištima znatno porasla u poslednjih godinu dana, a među zakupcima su i firme, koje sve više rade od kuće, ali i porodice, koje u novogradnji često nemaju podrum ili ostavu.\nPratite popuste za veće kupovine\nAko ste odlučili da neplaniranu ušteđevinu tokom pandemije iskoristite za kupovinu nove tehnike ili nameštaja, pokušajte najpre da se informišete kod prodavaca i pratite redovno popuste i akcije, kojih je sve više. Ovaj vid privlačenja kupaca je sve popularniji, pa tako trgovci koriste svaku moguću priliku da ponude nešto povoljnije uslove - za novogodišnje i božićne praznike, na Crni petak, vikendom, na dan isplate penzija...\nNa ovaj način prilikom kupovine skupljih uređaja, poput frižidera, šporeta, televizora ili računara, možete da uštedite i po 10 do 15 hiljada dinara.\nPromenite tarifni paket\nSlična je situacija i sa mobilnim operaterima koji redovno oko nove godine imaju dodatne ponude kojima pokušavaju da zadrže postojeće i privuku nove korisnike. Ako ih malo bolje proučite, vrlo je moguće da pronađete neke jeftinije ili drugačije osmišljene tarifne pakete, koji će više prijati vašem kućnom budžetu u 2021. godini. Isto važi i ako planirate da kupite novi mobilni telefon, za sebe ili člana porodice.\nEvropska komisija je početkom meseca u Briselu otvorila "Kancelariju za energetsku tranziciju Zapadnog Balkana" kako bi zemljama regiona pomogla u procesu napuštanja proizvodnje energije iz prljavih izvora. Podrška je neophodna jer poslovi, u borbi za čistiju energiju, vazduh i vodu – nisu ni laki, ni jeftini, a uslovljeni su političkim odlukama. Šta Srbiju čeka na tranzicionom energetskom putu?\nEvo koliko KORAKA DNEVNO treba da napravite da biste produžili život\nAmerički naučnici kažu - napravite 8.000 koraka dnevno i porašće vam izgledi za duži život.


Omladinska prestonica Evrope titula koju je dobio Grad Novi Sad za 2019. godinu. Titulu nosi grad, ali ona pripada svim njegovim stanovnicima od 15te do 30te godine. A, OPENS – Omladniska Prestonica Evrope Novi Sad je Savez udruženja koji je tu da, zajedno sa svojim partnerima sprovodi program na osnovu kojih je Novi Sad nosilac laskave titule. OPENS2019 je konkursom izabrao 42 organizacije, koje sprovode 46 programskih aktivnosti iz aplikacije na osnovu koje je Novi Sad i postao Omladinska prestonica Evrope 2019. godine. Tim aktivnostima je samo tokom 2018. obuhvaćeno 75.000 mladih, dok će za tri godine biti uključeno preko pola miliona mladih iz cele Evrope.\nJedan od najbitnijih ciljeva je umrežavanje subjekata turističke privrede koji u svojoj ponudi imaju sadržaje atraktivne mladima, ali i unapređenje kapaciteta udruženja mladih i udruženja za mlade koji se bave omladinskim turizmom, kao i njihovih članova/ica. Rezultat umreženosti i povećanosti kapaciteta će biti kreiran paket turističkih proizvoda pod zajedničkim nazivom „Novi Sad za mlade“, nakon čega sledi i izrade specijaliovane mape za mlade i promotivnih materijala koji će biti distirbuirani ka ciljnoj grupi – mladima iz Evrope putem sajta ali kao i kroz digitalni marketing i na turističkim sajmovima i festivalima. Tokom 2019. ćemo obučiti i specijalne vodiče za ponude „Novi Sad za mlade“ i realizovati programe tokom cele 2019. i 2020. godine, uz konstantan rad na promociji i bredniranju Novog Sada kao grada mladih.\nNa održivost projekta će u velikoj meri uticati mapa, jer će ostati kao produkt ovog projekta i jer će se njenim distribuisanjem i promocijom, kako u elektronskom tako i u fizičkom obliku veoma uticati na promociju Novog Sada kao grada mladih i turističke ponude koju Novi Sad može da ponudi mladima, ne samo 2019. godine, kada je Omladinska prestonica Evrope, nego i narednih godina. Rezultat projekta „Novi Sad za mlade“ - brendiranje Novog Sada kako grada mladih je izuzetno značajan za održivost projekta i prepoznatljivost Novog Sada kao značajne destinacije za mlade u Evropi.\nTakođe, kao rezultat projekta, stvorili smo nekoliko programa obilazaka Novog Sada prilagođenih mlađoj populaciji.\nNovi Sad 4 Youth City Quest\nCilj ove ture je da se upoznate sa Novim Sadom, znamenitim zgradama i građanima ovog grada. Svaka lokacija sadrži jedno pitanje, svaki zadatak pruža zabavu. Vaš zadatak je da u što kraćem roku odgovorite na pitanja i ispunite zadatke na zadatim lokacijama. Kao pomoć u snalaženju prostorom, možete koristiti mape koje ste dobili. Pobednička ekipa je ekipa sa najboljim vremenom). Nakon proglašenja pobednika zajedno odlazimo do poznate plaže na Dunavu - Štranda.\nNovi Sad 4 Youth street art bike\nU saradnji sa Eko kurirom je nastala tura Novi Sad 4 Youth street art bike tura koja na zanimljiv način otkriva Novi Sad, iz novog ugla, upoznajući učesnike sa muralima mladih umetnika iz Novog Sada.\nKonferencija Novi Sad za mlade\nKao deo projekta Novi Sad za mlade održana je konferencija na PMF-u za mlade profesionalce iz oblasti turizma sa ciljem unapređivanja kapaciteta kao i dobijanja saveta kako uspeti u svetu turizma od ljudi koji su najbolji u svojoj struci. Pored prezentacijskog dela učesnici su imali priliku da lično komuniciraju sa predavačima i dobijetu odgovore na svoja pitanja.\nMatija Bilješković – BalkanViator - "Praktične lekcije iz sveta Startup-a na putu do 25 miliona" 9:50-10:20\nPogledajte veb sajt projekta OVDE


Deca u Zaječaru ostaju bez svog prostora - Mreža organizacija za decu Srbije\nDeca u Zaječaru ostaju bez svog prostora\nGrad Zaječar doneo je odluku da decu i tri organizacije Dečiji centar Zaječar (organizacija čanica MODS-a), L-DOWN i RIME, koje godinama rade sa decom, ostavi bez prostora i raskine ugovor za korišćenje zgrade koja im je 2013. dodeljena na korišćenje. Obaveštenje o raskidu ugovora stiglo je na adresu organizacija bez obrazloženja zašto se ugovor raskida, a organizacije i deca su dobili rok od 30 dana da napuste prostor, što je do 19. novembra 2017!\nTri organizacije, Dečiji centar Zaječar, L-DOWN i RIME okupljaju i pružaju podršku za preko 200 dece, među kojima su i deca sa smetnjama u razvoju, deca iz siromašnih porodica, koje ravnopravno uključuju u svoje aktivnosti, promovišući solidarnost i inkluzivno društvo.\nLokalna samouprava treba da pomaže, a ne da odmaže jer deca su najvažnija\nOvim potezom grada Zaječara samo se još više pogoršava i onako težak položaj porodica, i roditelja sa decom. U Srbiji se broj dece smanjuje, dok se broj dece u sistemu socijalne zaštite povećava. U ovom slučaju, grad Zaječar aktivno doprinosi gašenju jednog mesta koje je pružalo brigu i podršku deci.\nSmatramo da je uloga lokalne samouprave ključna za ispunjavanje navedenih ciljeva i posebno važna za inkluziju dece iz ranjivih kategorija. Budući da je jedna od osnovnih uloga lokalne samouprave odgovor na potrebe građana u lokalnoj zajednici, i zaštita svih onih kojima je pomoć potrebna, njen angažman bi trebalo da ide prvenstveno u smeru podsticanja ovakvih i sličnih poduhvata, a ne njihovom sprečavanju.\nZato apelujemo na gradske vlasti Zaječara da povuku raskid ugovora i ostave deci prostor, a državne organe, institucije i organizacije pozivamo da pomognu da se razreši ovaj problem i da naša deca i prijatelji iz tri organizacije Dečijeg centra Zaječar, L-DOWN i RIME ne završe na ulici.\nČlanice MODS Inkluzivno obrazovanje Zaštita dece od nasilja\nPoziv na „JA MOGU“ stručni seminar: „Design for change“ metode u nastavi\nVršnjačko nasilje – kako ga smanjiti? (TV N1, emisija „Novi dan“)\nKodeks ponašanja medija i političara prema deci...\nKonferencija za medije – prava dece u Srbiji i...\nMladen Milutinović (Otvoreni klub Niš) o položaju dece...\nSvetski dan deteta – položaj dece u Srbiji (TV...\nPravo deteta na život u porodici (RTS, Ovo je Srbija)\nU Ćićevcu obeležen Međunarodni dan ljudskih prava\nDeinstitucionalizacija Inkluzivno obrazovanje Komitet Ujedinjenih nacija Konvencija o pravima deteta Participacija dece Rani razvoj dece Roditeljstvo Socijalna davanja Socijalna zaštita Socijalno uključivanje Telesno kažnjavanje Upravni odbor MODS-a Usluge socijalne zaštite Zaštita dece od nasilja Članice MODS


Raste broj stranih investicija u BIH - Srebrenik.NETwork\nPočetna/Vijesti/Raste broj stranih investicija u BIH\nRaste broj stranih investicija u BIH\nSrebrenik.NETwork 07.09.2017\tVijesti\nU prvom kvartalu 2017. godine Bosna i Hercegovina je zabilježila rast stranih investicija od 28,7 posto u odnosu na isti period prošle godine, što je ohrabrujuća činjenica s obzirom na situaciju iz prethodnih nekoliko godina kada je uglavnom billježen pad stranih investicija, prenosi Fena.\nPrema preliminarnim podacima Centralne banke BiH strani investitori su u prva tri mjeseca investirali 210,8 miliona KM, saopćeno je iz Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH (FIPA).\nIz FIPA-e navode da ulažu ogromne napore na promociji BiH kao privlačne investicione destinacije i pronalaženju novih potencijalnih investitora iz inostranstva, ali da im posao znatno otežavaju povremene političke turbulencije, koje plaše investitore i odvraćaju ih od investiranja u BiH.\nPrepreka su, ističu, i veliki novčani podsticaji koje stranim investitorima daju susjedne države (od tri do sedam hiljada eura po novootvorenom radnom mjestu), za koje BiH nema izdvojenih sredstava.\n– Međutim, i pored svih teškoća, ipak daju određene rezultate stalni sastanci i razgovori koje FIPA ima s potencijalnim stranim investitorima, uvjeravanja da je uloženi novac siguran u BiH, te isticanje primjera stranih investitora koji uspješno posluju u BiH i čak reinvestiraju – navode iz FIPA-e.\nPorast investicija, naglašavaju iz FIPA-e, dodatno obavezuje sve nadležne organe u BiH i entitetima da se nastavi raditi na poboljšanju uslova za privređivanje, za domaće i za strane investitore, na konsolidovanju političkih prilika u zemlji, reformskom putu ka EU, ali i na koordiniranom nastupu nadležnih institucija na privlačenju stranih investicija, na čelu s FIPA-om kao koordinatorom aktivnosti.\nTvrde da su BiH potrebne strane investicije usljed nedostatka domaćih sredstava za pokretanje značajnijeg investicionog ciklusa, radi zapošljavanja, prenošenja novih tehnologija, znanja, vještina, i ostvarivanja značajnijeg ekonomskog rasta.\nNadaju se da će trend rasta investicija biti nastavljen do kraja godine, kao i interes stranih kompanija za ulaganjem u BiH, s obzirom na trenutne aktivnosti koje nadležne institucije provode na prezentiranju i promociji zemlje i njenih mogućnosti za ulaganje, saopćeno je iz FIPA-e.\nThe post Raste broj stranih investicija u BIH appeared first on Radio Srebrenik.\nPrethodna Oduzeta 41 stabiljka indijske konoplje u Gračanici\nSljedeća Edin Džeko još uvijek najplaćeniji fudbaler Rome\nOva godina koja će po mnogo čemu biti historijska, započela je temom vazduha koji udišemo. …\nFestival sevdalinke „Sevdalinko u srcu te nosim“ je jedini festival posvećen sevdalinci u svijetu, koji …


Pobuna u Milanu: Galliani, podnesi ostavku! Berlusconi, dosta je bilo...\n"Galijani je pustio Pirla da ode, poklonio je Juventusu 11.000.000 evra za Matrija. Odgovornost je na njemu. Očekujem da podnese ostavku, kao i da se Berluskoni vrati na mesto počasnog direktora", poručio je akcionar Giuseppe Gatti.\nPobuna je na snazi u Milanu, izveštaj budžeta za 2015. godinu razljutio je klupske akcionare, koji smatraju da je došao trenutak da dođe do kadrovskih i generacijskih promena na čelu kluba. Rossoneri su u prošloj godini imali gubitak od čak 89.300.000 evra, što je katastrofalan bilans za nekadašnjeg vladara Evrope.\n"Situacija se pogoršava, gore je nego što možemo da zamislimo. Nisam mogao da verujem da ćemo doći do ove tačke. Nije čin veleizdaje reći da je predsednik napravio greške, spasio je klub od bankrota, ali još uvek šampioni poput Maldinija, Baresija, Gallija. Gde su oni sada?", pita se akcionar Giuseppe Gatti.\nBerlusconi je za sve neuspehe kluba proglasio bivše trenere, nije se obazirao na sopstvene odluke.\n"Ne možemo reći da je sve do Seedorfa, Inzaghija ili Mihajlovića. Odgovornost leži na rukovodstvu - Gallianiju i Berlusconiju. Galliani je pustio Pirla da ode, poklonio je Juventusu 11.000.000 evra za Matrija. Odgovornost je na njemu. Očekujem da podnese ostavku, kao i da se Berlusconi vrati na mesto počasnog direktora. Potrebna nam je generacijska promena u Milanu", rekao je Gatti.\nMilanova vrednost je u međuvremenu drastično propala. Nedavno je Berlusconi tvrdio da klub košta čitavu muilijardu evra, ali je Forbs procenio na 775.000.000, dok su kineski investitori spremni da izdvoje "samo" 650.000.000. Sve to govori da je Milan u sve većim problemima.\nBerlusconi je ogroman minus pokrio iz svoje investicione kompanije Fininvest, ali je i to samo još jedan dokaz da je u potpunosti pogubio konce. Prodaja je sve izvesnija, ostaje samo da se dođe do konačne prodajne cene.


Troicki je gubio sa 3:2 u prvom setu, ali je podigao nivo igre i uspeo da dobije taj deo igre. Ipak, u naredna dva, koncentrisaniji je bio Nemac koji je tako prvi put u karijeri pobedio Viktora.\nSrpski reket broj tri nije osetio slast pobede na nekom turniru više od dva meseca. Poslednji put je teren kao pobednik napustio u Roterdamu u februaru kada je na startu slavio protiv Štrufa sa 1:6, 7:6, 6:2. Od tada je izgubio od Tomaša Berdiha (2. kolo Roterdama), Markosa Bagdatisa (1. kolo Dubaija), Martona Fucoviča (1. kolo Indijan Velsa), Denisa Šapovalova (1. kolo Majamija), Sergeja Stahovskog (1. kolo kvalifikacija za Monte Karlo) i ovog utorka od Nemca Marterera.\nNagradni fond turnira u Budimpešti iznosi 561.345 evra.


Učenje odraslih u muzejima – međunarodni zajednički projekat | EPALE\nNode > Učenje odraslih u muzejima – međunarodni zajednički projekat\nUčenje odraslih u muzejima – međunarodni zajednički projekat\nCjeloživotno učenje je postalo veoma značajno u društvu koje se brzo razvija i brojni koledži i univerziteti ga prepoznaju kao validno za sticanje nivoa obrazovanja. Postoje mnoge obrazovne institucije koje prepoznaju značaj cjeloživotnog učenja i koje su počele da ga unapređuju. Sve više obraćamo pažnju na učenje odraslih jer ova ciljna grupa ima glavnu ulogu u cjeloživotnom učenju. Nema puno institucija koje se ovom temom dosljedno bave, kao ni na sistemskom nivou.\nUviđamo da je glavna potreba da se ponude kvalitetnije šanse za učenje odraslih i učenje među generacijama kako bi se garantovalo održivo i cjeloživotno učenje, snažno društvo zasnovano na učenju. Odrasli imaju mnoge odgovornosti koje moraju izbalansirati u odnosu na zahtjeve učenja. Zbog tih odgovornosti, odrasli imaju barijere i izazove u odnosu na učenje i nastavak sopstvenog obrazovanja. Drugi značajan aspekat jeste nedostatak motivacije – prilike za učenjem treba da budu privlačne i angažujuće.\nPošto su muzeji centralne asocijacije koje nude različita rješenja za informalno i neformalno učenje i imaju veliko iskustvo u obrazovnim programima za djecu, onda ih posmatramo kao veoma značajne za dalje unapređenje oblasti učenja odraslih.\nU skladu sa ovim pitanje, tri muzeja iz Estonije, Slovačke i Mađarske započeli su unapređenje prilika za učenje odraslih i seniora u muzejima. Za izradu održivih programa za odrasle, muzej Pärnu, Slovački nacionalni muzej i Mađarski nacionalni muzej počeli su novu saradnju za promjenu znajna i izradu novih programa za ključnu ciljnu grupu u 2017. godini.\nSaradnju i aktivnosti finansira Evropska komisija kroz program Erasmus+.\nU skladu sa ciljevima projekta, veoma je značajno stvoriti raznovrsne prilike za učenje odraslih i učenje među generacijama, ali da bi se to desilo veoma je važno osnažiti zaposlene u muzejima/edukatore da počnu razvijati održive, privlačne i inovativne metode za sredine za učenje. Da bi postigli sve prethodno navedene ciljeve, tri muzeja će organizovati 3 transnacionalna sastanka da podijele prethodna iskustva, ideje; uče da razumiju učenje odraslih u širem smislu i da razviju nove inovativne i održive ideje, strategije za unapređenje prilika za učenje odraslih & učenje među generacijama.\nPrvi sastanak je održan u Slovačkoj u decembru 2017, sljedeći će biti u Mađarskoj u februaru 2018. godine, a posljednji u Estoniji u maju 2018.\nViše informacija o projektu: http://www.parnumuuseum.ee/parnu-muuseum/muuseumist/projektid\nÚltima atualização: 17/10/2019 11:10:43


U Danskoj više ne postoje politička pitanja u vezi igradnje gasovoda „Severni tok 2“\nU Danskoj više ne postoje politička pitanja i problemi u vezi postavljanja gasovoda "Severni tok 2" u njenu ekskluzivnu ekonomsku zonu, prenosi "Izvestija" pozivajući se na izvore.\nKako se navodi, odobravanje izgradnje sada je svedeno na administrativni nivo.\nIstovremeno, kao dodatni argument u korist odobrenja projekta predstavljaju ekološki aspekti kao i obustava eksploatacije gasa na najvećem danskom nalzištu. Prema mišljenju stručnjaka, sada to otvara mogućnost zemlji da bira između domaćeg i ruskog gasa, prenose RIA Novosti.\nDanska je do sada bila jedina zemlja koja nije dozvolila polaganje cevi za gasovod. Istovremeno, gasovod je završen 80%, a izgradnja je teče po planu.\nBivši kancelar Nemačke i predsedavajući Upravnog odbora "Severnog toka 2" AG, Gerhard Šreder je rekao početkom leta da je gradnja odložena zbog pritiska SAD-a na Kopenhagen.\nProjekat uključuje izgradnju dva kraka gasovoda ukupnog kapaciteta 55 milijardi kubičnih metara gasa godišnje, koji se proteže od ruske obale duž dna Baltičkog mora prema Nemačkoj. Planira se da gasovod bude završen do kraja godine, a prolaziće kroz teritorijalne vode ili isključive ekonomske zone Rusije, Finske, Švedske, Danske i Nemačke.\nNekoliko zemalja se protivi projektu, posebno Ukrajina, koja se boji gubitka prihoda od tranzita gasa iz Rusije, kao i Sjedinjene Američke Države, koje imaju ambiciozne planove za izvoz tečnog prirodnog gasa u Evropu.


Reakcije Komesarka za ljudska prava Vijeća Evrope\n-\tU potpunosti podržavam organizaciju događaja i pozdravljam izjave nekih političkih stranaka koje izražavaju solidarnost s ovom zajednicom. Međutim, užasnuta sam negativnim reakcijama i izjavama, koje su davali i neki izabrani zvaničnici, a koji su pozivali LGBT osobe da budu udaljene i izolirane iz društva – navodi Mijatović.\nOna ističe da BiH, kao članica Vijeća Evrope, mora svakom građaninu garantirati uživanje ljudskih prava i temeljnih sloboda zajamčenih Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, uključujući slobodu okupljanja, bez diskriminacije po bilo kojoj osnovi.\nPodsjeća i da Zakon o zabrani diskriminacije Bosne i Hercegovine zabranjuje diskriminaciju pojedinaca ili grupa ljudi na osnovu seksualne orijentacije, rodnog identiteta ili rodnih karakteristika i predviđa sankcije za kršenje odredbi ovog zakona. LGBT osobe su sastavni dio svakog društva i državne vlasti imaju odgovornost da promoviraju istinski inkluzivna, raznolika i poštujuća društva.\n-\tPozivam vlasti u Bosni i Hercegovini da osiguraju neophodne uvjete za održavanje parade u mirnoj i dostojanstvenoj atmosferi. Pozivam političare u zemlji da se uzdrže od davanja javnih izjava koje diskriminiraju ili mogu izazvati mržnju prema LGBT osobama - zaključuje Mijatović.\nDunja Mijatović Vijeće Evrope Povorka ponosa


Miroslav Đorđević na istraživanju na Europa Institut-u u Sarbrikenu, Nemačka - Институт за упоредно право\nPočetnaVestiVesti iz 2019.Miroslav Đorđević na istraživanju na Europa Institut-u u Sarbrikenu, Nemačka\n30. mart – 20. april 2019. g.\nU periodu od 30. marta do 22. aprila, istraživač-saradnik Instituta za uporedno pravo, Miroslav Đorđević LL.M. boravio je na Europa Institutu u Sarbrikenu (Nemačka), gde je po pozivu prof. dr Tomasa Gigeriha istraživao za potrebe pisanja svog doktorata „Suspenzivni veto predsednika republike“. Đorđević je tom prilikom takođe posetio nekoliko predavanja na Pravnom fakultetu Univerziteta u Sarlandu, a imao je i niz konsultacija sa raznim profesorima i kolegama, kako sa Europa Instituta, tako i sa Pravnog fakulteta.


Merkel upozorila EU zemlje koje neće da prime azilante\nBeta 10. septembra 2017. 11:30\nZemlje Evropske unije koje ne poštuju kvote za odobravanje azila mogle bi da ostanu bez pomoći u drugim oblastima, upozorila je nemačka kancelarka Angela Merkel.\n„Ukoliko nema solidarnosti o migraciji, ne može je biti ni u drugim oblastima, i to bi moglo da bude gorko za evropsku koheziju“, rekla je Merkel za list Frankfurter Algemajne Zontagscajtung (Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung).\nNjene reči su upozorenje nekim zemljama istočne Evrope koje dobijaju milijarde evra kao članice Evropske unije, a odbijaju da prime imigrante.\nNemačka je od 2015. prihvatila više od milion traižilaca azila, uglavnom Sirijaca, Iranaca i Avganistanaca koji beže od sukoba i progona, zbog čega je dobila medjunarodne pohvale ali i bila izložena napadima ksenofoba.\nOd kako je sa zatvaranjem granica na Balkanu i sporazumom EU-Turska o vraćanju migranata smanjen dolazak migranata u Nemačku, popularnost Angele Merkel je u porastu. Njena partija CDU će prema anketama dobiti izmedju 37 i 40 odsto glasova, i favorit je za parlamentarne izbore 24. septembra.\nVlade istočnih evropskih zemalja kritikovale su mehanizam obaveznih kvota za prihvat izbeglica koji je usvojila Evropska unija.\nEvropski sud pravde saopštio je ove nedelje da je „u potpunosti odbacio“ zahteve Madjarske i Slovačke da budu izuzete iz programa EU o razmeštanju izbeglica.\nSlovačka i Madjarska odbile su da primenjuju nametnute kvote i uz podršku Češke i Poljske su EU tužile Sudu u Luksemburgu, insitirajući da je mehanizam relokacije i kvota iz 2015. godine nelegalan, zato što je donet glasanjem ministara, a ne konsenzusom šefova država ili vlada EU.\nZemlje EU saglasile su se u septembru 2015. s planom o razmeštanju 160.000 izbeglica koje su stigle do Grčke i Italije po ostalim zemljama EU, ali je do sada razmešteno samo oko 24.000 ljudi.


Svečano otvoren atletski trenažni stadion na Banjici - SPORTSKI ŽURNAL\nStadion se nalazi u sklopu Atletske dvorane na Banjici, a otvorili su ga ministar omladine i sporta Vanja Udovičić i predsednik Srpskog atletskog saveza Veselin Jevrosimovoć, u društvu predsednika Svetske atletike Sebastijana Koua i prvog čoveka Evropske atletske federacije Dobromira Karamarinova\nNajmoderniji atletski trenažni stadion, sa novom tartan stazom i osvetljenjem otvoren je u Beogradu.\n- Pre par godina obećali smo da ćemo promeniti atletsku sliku Srbije i danas, u prisustvu najvažnijih ljudi svetske atletike, pojazujemo da je Srbija rame uz rame sa svetom. Postalo je normalno da se otvaraju novi atletski objekti, da se ostvaruju značajni rezultati, a posebno nam je važna podrška Svetske i Evropske atletike, posebno gospodina Koua, vrsnog atletičara i olimpijca. Pre nekoliko godina biki smo domaćini najboljeg Evropskog dvoranskog prvenstva u istoriji, a za par meseci bicbemo ponosni domaćini Svetskog atletskog dvoranskog šampionata - izjavio je Udovičić.\n- Prvi put imamo da trenažna staza i atletska dvorana stoje jedan pored drugog, tako da atletičari mogu da treniraju tokom cele godine. Mi smo dobili značaajna finansijska sredstva, naš budžet nikad nije bio veći, ove godine smo završili pet atletskih objekata, a takođe smo dobili finansijska sredstva za pomoć klubovima - istako je Jevrosimović i zahvalio se Vladi Srbije, predsedniku Aleksandru Vučiću, kao i vojci Srbije jer se dvorana i alteski teren nalaze na njihovom prostoru.\n- Okružen sam ljudima svih segmenata, koji vole atletiku, to je olimpijski sport broj jedan. Ovo je još jedno poglavlje u srpskoj atletici, zahvaljujem se Veselinu koji je neverovatan predsednik, zahvaljujem ministru, ali sve ovo se dešava jer imate političko liderstvo koje razume i podržava sport. Takođe je i Dobromir Karamarinov uradio mnogo za atletiku na Balkanu - rekao je Kou i doda da očekuje da dvoransko Svetsko prvenstvo u Beogradu, baš kao što je bilo Evropsko, bude najbolje ikad.


Da li se gasi „Avala film” – srpski Holivud? – Filmske radosti\nponedeljak decembar 18, 2017\nFilmske radosti > Članci > Da li se gasi „Avala film” – srpski Holivud?\nLikvidacija „Avala filma”, našeg najvećeg i jedinog državnog filmskog studija, nad kojim se od 23. maja 2011. odlukom Privrednog suda u Beogradu sprovodi stečajni postupak, kako saznaju „Večernje novosti”, mogla bi da započne tokom marta.\nU ime Agencije za privatizaciju koja upravlja našim nekadašnjim „Holivudom na istoku”, stečajni poverenik Dragan Perković, doduše nezvanično, najavio je da će rasprodaja imovine kojom će se namirivati dugovanja prema poveriocima početi prodajom prava za otkup 250 filmova u produkciji „Avala filma”, i jedne zgrade u njenom vlasništvu. Perković nije želeo da javno komentariše odluku o rasprodaji jer nisu završene sve procene imovine, i da njih, po zakonu, može da objavi samo Agencija za privatizaciju.\nGorana Glavonjića, predsednika Skupštine poverilaca, i nekadašnjeg člana UO „Avala filma”, ovo iznenađuje: „U svakom stečajnom postupku jedini cilj Agencije za privatizaciju je namirivanje poverenika i ovlašćenja stečajnog upravnika su vrlo široka. Mi smo, a naše strane, sve učinili da do stečaja ne dođe – sva filmska udruženja, umetnici, filmski radnici su apelovali i molili sve vlade, premijere i ministre za kulturu da se angažuju za spas „Avala filma”. Izuzev sporadičnih obećanja, niko ništa nije uradio. Ne znam da li sadašnja vlada ima nameru da obustavi stečajni postupak, ali u svakom slučaju, prodaja filmova, putem javnog konkursa, već je nezvanično najavljena. Ne znam šta će se sve oglasiti na prodaju, i ne znam koje bi akcije mogli da izvedemo da u ovoj državi nekoga zaintrigiramo da pomogne da jedan od najvrednijih filmskih studija u ovom delu Evrope, deo istorije naše kinematografije, ipak preživi”.\nOn podseća i da je Ustavni sud Srbije doneo odluku po kojoj je „Avala film” otišao pod stečaj neustavno, ali da ta odluka nije sprovedena.\n„Slučaj” najstarijeg i najslavnijeg srpskog filmskog studija utoliko je „zanimljiviji” što bi se kroz stečaj namirili poverenici za dug 98.000.000 dinara (što je oko milion evra), a po nekim procenama sadašnja tržišna vrednost „Avala filma” je oko 105.000.000 evra.\nZakon o kinematografiji je „obećavao” i konkretnu pomoć države za očuvanje „Avala filma”. Započelo je formiranjem komisije od stručnjaka raznih profila, kao i onih koji bi mogli da razreše komplikovane vlasničke i svojinske odnose „Avala filma”. Prema rečima Zorana Jankovića, predsednika Stručnog saveta Filmskog centra Srbije, angažovanog za rešavanje ovog problema, zajedno sa Darkom Bajićem, predsednikom UO FCS, oni će strategiju tokom iduće nedelje predstaviti ministru kulture:\n„Imamo obećanje ministra Bratislava Petkovića da će pokušati da reši problem „Avala filma”, tako što će se nekako postići dogovor da, ipak, ne ide na prodaju”, kaže Janković.\nNajveći problem „Avala filma” je nerešen status i vlasnička struktura – 51 odsto kapitala, od 1990. godine pripada kompaniji „Jugoeksport”, koja je pod stečajem, a 49 je u vlasništvu „Avala filma”. Studio koji je uz Prag nekada bio centar filmske industrije u ovom delu Evrope, sada je u katastrofalnom stanju – u funkciji je samo najveći Studio 1 (u zakupu TV „Pinka”).\nSvi ostali poslovni prostori, i to dugogodišnjim ugovorima, takođe su izdati u zakup privatnim firmama (ima ih oko 45), uključujući i italijanski „Film 87” Pjera Amatija, koji je tu investirao oko 150.000 evra. Kancelarije za zaposlene radnike „Avala filma” (do stečaja ih je bilo oko 100) takođe ne postoje, a od nekadašnje opreme koja je opsluživala svetski poznate producente, radi samo agregat i nekoliko rasvetnih tela. U slučaju prodaje „Avala filma”, država bi morala da bude spremna i na otkazivanje ugovora.\nPored svega toga, Imovinu „Avala filma” čini oko 20.000 kvadratnih metara poslovnog prostora, tj. više od 30 hektara zemljišta i šume. To znaci da bi država najpre morala da reši pitanje vlasništva zemljišta na kome se nalazi, koje je kako se tvrdi, gradsko građevinsko zemljište dato Filmskom gradu na korišćenje.\nProblema je mnogo a rešenja oskudevaju. Nadamo se da neće sve otići „na doboš” i da će se situacija oko najvećeg srpskog filmskog studija rešiti što bezbolnije.\nTagged in : Avala film filmski radnici filmski studio sprski holivud stecajni postupak\nPrevious Previous post: Ruski revolucionarni filmski eksperiment\nNext Next post: Film se bavi ljudskim sudbinama, a ne politikom