Bauk gojaznosti kruži svetom: Strah od šifre E66\nBauk gojaznosti kruži svetom i ta hronična bolest biće na dnevnom redu i redovnog jesenjeg zasedanja Generalne skupštine Ujedinjenih nacija. Ona uzima maha i u Srbiji, gde je prema poslednjim istraživanjima zdravlja nacije više od petine ljudi gojazno. A nauka kaže da je gojaznost opasnija po zdravlje stanovnika jedne države, ali i po njene finansije, od posledica globalnog zagađenja\nAko čovečanstvo nastavi da upražnjava danas masovno prihvaćeni životni stil – spavam, sedim, buljim u ekran, jedem šta mi dođe pod ruku, dok buljim u ekran, pa opet spavam… – onda je na dobrom putu da za pola veka vrati ljudsko telo u stanje kakvo je bilo dok majmun nije stao na dve noge. A da majmun počne da hoda i trči na dve noge, odnosno počne da dobija izgled čoveka, bilo je potrebno „samo“ dva i po miliona godina. Savremenom čoveku biće potrebno samo pedeset godina da svoje telo dovede u situaciju da noge ne mogu da ga nose. Sva društva će kapitulirati pred, kako to danas Svetska zdravstvena organizacija (SZO) naziva, najvećim neprepoznatim javno – zdravstvenim problemom, a svi ćemo u zdravstvenom kartonu, uz mnogo drugih šifara koje označavaju najsmrtonosnije bolesti današnjice, imati jednu koja je svim drugim znatno doprinela – E 66. Preciznije, svi ćemo bolovati od – gojaznosti\nMobilizacija celog društva\nAko se ne preduzmu odlučne mere u prevenciji i lečenju gojaznosti, upozorava SZO, do 2025. godine polovina svih stanovnika planete Zemlje biće gojazni, znači više od četiri milijarde ljudi. A gojaznost značajno povećava rizik za nastanak hroničnih nezaraznih bolesti, kao što su bolesti koštano – zglobnog sistema, steriliteta, depresije, dijabetesa tipa dva, ali i životno ugrožavajućih oboljenja – od infarkta srca i moždanog udara, pa do raka organa za varenje, dojki i materice. Prema podacima SZO iz 2014. od spomenutih bolesti kojima je gojaznost kumovala umrlo je 430 miliona ljudi, dok je svet za lečenje debeljuca već trošio, u proseku, dva odsto ukupne zarade.\nOd 1980. do 2014. godine broj gojaznih u svetu je udvostručen, dok se u Evropi broj onih koji su nagomilali kilograme preko svake mere u istom periodu sa deset odsto popeo na trideset odsto, a troškovi njihovog održavanja i lečenja iznosili su sedam odsto svih troškova koje je „Stara dama“ u jednoj godini imala. Alarmantno je i to što broj gojazne dece mlađe od pet godina, kao i broj gojaznih adolescenata raste u celom svetu, pa i u Srbiji. Prema Istraživanju zdravlja stanovništva Republike Srbije u 2013. godini prekomerno uhranjenih adolescenata bilo je 20,2 odsto, a gojaznih 8,9 odsto, što je za 5,9 odnosno 4,5 odsto više nego 2000. godine.\nFeljton: Britanski vaspitni raj\nOdiseja prvog srpskog ratnog broda


Predsjednik Grupe prijateljstva sa Parlamentom Republike Makedonije, potpredsjednik Skupštine Crne Gore Genci Nimanbegu izrazio je institucionalnu i ličnu zahvalnost delegaciji Sobranja Republike Makedonije, uz napomenu da strateške integracione ciljeve, nije moguće ostvariti bez aktivne uloge u regionalnoj saradnji i promišljanja vanjske politike u regionalnom kontekstu. Jačanje vladavine prava, demokratije i institucija sistema predstavljaju zajednički put svih zemalja Zapadnog Balkana i na tom putu trebamo dijeliti iskustva i djelovati zajedno u cilju pune integracije, istakao je potpredsjednik Nimanbegu.\nPredsjednik Sobranja Republike Makedonije Talat Džaferi zahvalio se na dobrodošlici i istakao da dijeli mišljenje domaćina sastanka da između dvije zemlje postoje tradicionalno dobri i prijateljski odnosi koji se svakodnevno nadograđuju. Predsjednik Džaferi je dodao da dvije države mogu mnogo učiti iz međusobnih iskustava istakavši da se jačanje komunikacija mora intezivirati u cilju snaženja regionalne saradnje kao ključnog faktora za mir i stabilnost hronično nestabilnog Balkana.\nSagovorni su se složili da je u narednom periodu bitno dodatno raditi na uspostavljanju još boljih ekonomskih i privrednih veza dvije države, posebno kada je riječ o saradnji u oblasti turizma, kao i unapređenju saobraćajne infrastrukture između dvije zemlje. Dodatno, sagovornici su izrazili obostrano zadovoljstvo zbog formiranja Grupa prijateljstva, uz ocjenu da ova parlamentarna forma predstavlja jedan od bitnih temelja parlamentarne saradnje, ali i ukupnih odnosa dvije države.\nSastanku su prisustvovali i članovi Grupe prijateljstva sa Republikom Makedonijom, poslanici Mirsad Murić, mr Branka Tanasijević i Maja Bakrač dok su makedonsku delegaciju, pored predsjednika Džaferija činili poslanici Sobranja, Dževat Ademi i Maksim Dimitrievski.


Vesti online / Vesti / Svet / Đinping demonstrira silu: Vojsko, ne boj se smrti\nĐinping demonstrira silu: Vojsko, ne boj se smrti\nKineski predsednik Si Đinping obratio se hiljadama vojnika u provinciji Hebei u govori koji mediji ocenjuju kao "još jednu demonstraciju sile kineskog vođe".\nKineski vojnici (Foto: Arhiva)\nĐinping je vojnicima poručio da "uvek budu spremni za borbu i sigurni da će pobediti", kao i da se ne plaše "ni smrti ni poteškoća".\n"U pitanju je potez osmišljen kako bi dodatno ojačao njegovu političku poziciju", ocenio je "Gardijan".\n"Vojska će biti elitna i snažna sila koja je uvek spremna da se bori, sposobna za okršaj i sigurna u pobedu, kako bi se ispunili zadaci Partije i naroda u novoj eri", rekao je Đinping.\nZvanično glasilo Komunističke partije navelo je da se posle te rečenice "prolomio gromoglasan aplauz". Govor kineskog predsednika i izveštaj sa događaja objavljen je kao glavna vest na naslovnoj strani ovog dnevnog lista, a Đinping je na fotografijama obučen u maskirnu uniformu.\nKako se navodi, naoružane trupe su se okupile na više od 4.000 lokacija u Kini kako bi slušali govor vrhovnog komandanta, a zatim su se svi, okrenuti ka crvenoj zastavi, zakleli da će odlučno ispunjavati sve Sijeve naredbe.\nSRBIJA Promenite mu terapiju: Poseta predsednika Kine uspeh srpske nacije!\nSRBIJA Stiže kineski predsednik, u pratnji 200 ljudi!\nSRBIJA Kineski predsednik uoči posete: Vanvremensko prijateljstvo Srbije i Kine


Vreme 877 - Iz licnog ugla - spoljna politika u polupredsednickim sistemima : Dobro je imati dve glave -->\nIz ličnog ugla - spoljna politika u polupredsedničkim sistemima >\nSrbiji nedostaje konsenzus o prioritetima spoljne politike, koji bi umanjio značaj traženja boljih institucionalnih rešenja od sadašnjih, ali ne bi bio potpuna zamena za njih\nRazlike između partnera u vladajućoj koaliciji u Srbiji povodom eventualnog članstva u NATO-u pružaju dobru priliku da se nešto kaže o odnosu dve grane izvršne vlasti – predsednika Republike i vlade – u oblikovanju i sprovođenju spoljne politike. Dok su predsednik Vlade i ministri iz njegove stranke protiv članstva Srbije u Severnoatlantskom savezu, predsednik države je, sa ministrima iz svoje stranke (pre svega onih na čelu resora spoljnih poslova i odbrane), izgleda za to. Slične situacije suprotstavljenosti ova dva aktera javljaju se i u drugim zemljama, naročito u onima sa polupredsedničkim političkim sistemom.\nSuprotno parlamentarnim i predsedničkim političkim sistemima, polupredsednički sistem, kakav postoji i u Srbiji, podstiče konkurenciju, pa i sukobe dve glave izvršne vlasti. To se naročito ispoljava u oblastima spoljne politike i odbrane, koje predsednik i vlada tradicionalno dele, na mnogo različitih načina i razmera, u zavisnosti od konkretnih ustavnih rešenja u svakoj pojedinoj zemlji.\nLinija razgraničenja je, nažalost, obično nejasna i nedovoljno precizno ustavno definisana, što ostavlja širok prostor za različita tumačenja veličine sopstvenih, "neprikosnovenih" domena.\nMogućnosti za neslaganja i sukobe predsednika i premijera naročito su velike u vremenima kohabitacije, tj. u jednom od dva osnovna oblika u kojima se polupredsednički sistem javlja. U kohabitaciji predsednik nije lider ili deo parlamentarne većine, pa je vlada koju ta većina bira drugačijeg partijskog sastava i politike u odnosu na predsednika. U takvoj konstelaciji snaga, koju smo i mi u Srbiji imali u prethodnom mandatu Skupštine Srbije, šef države i premijer (vlada) suparnici su i politički takmaci, a ne saveznici i partneri u vlasti, kao što je sada slučaj.\nZbog načina na koji funkcioniše, kohabitacija je prirodno mesto i za pokušaje monopolizacije spoljnopolitičkih funkcija, i sa jedne i sa druge strane. Rezultat predsedničko-premijerske utakmice u spoljnoj politici ne mora uvek da bude "igra sa nultim rezultatom" (drugim rečima: koliko jedan dobija, toliko drugi gubi). Naprotiv, efikasnom saradnjom može se konačan zbir znatno povećati. Nema boljeg primera za to od identične politike koju su premijeri i predsednici svih političkih (pa i međusobno suprotstavljenih) orijentacija novih postkomunističkih članica Evropske unije i NATO-a imali prema članstvu u tim organizacijama, u toku mnogo godina pre nego što su tamo primljeni. Sličan primer povećanja ukupnog efekta spoljne politike može se naći i kod nas, i to u zajedničkoj i koordiniranoj politici jednog i drugog pola zvanične Srbije prema rešenju statusa Kosova, kako god inače ocenjivali sadržaj same te inicijative. Na drugoj strani, ako nema saradnje i koordinacije, iskustvo mnogih zemalja pokazuje da zbog međusobnog sukoba u spoljnoj politici oba ova ključna igrača mogu u ukupnom zbiru izgubiti i ugled i uticaj i vlast.\nNa prvi pogled, čini se da podele vlasti u spoljnoj politici u stvari i nema, te da je sva vlast ovde u rukama vlade, jer novi Ustav predviđa da je vlada "nosilac izvršne vlasti u Republici Srbiji" i da ona, takođe, "utvrđuje i vodi politiku", pa prema tome i spoljnu politiku. Predsednik, ipak, nije potpuno bez vlasti u ovom domenu, jer predstavlja Republiku Srbiju u zemlji i inostranstvu, postavlja i opoziva ukazom ambasadore Republike Srbije na osnovu predloga vlade, i prima akreditivna i opozivna pisma stranih diplomatskih predstavnika. Dakle, iako ovlašćenja vlade po Ustavu pretežu u odnosu na predsednička, on je nesumnjivo jedna od dve glave izvršne vlasti i u stanju je da preko svojih funkcija znatno utiče na spoljnu politiku.\nIako je novim Ustavom Srbije ukupna moć predsednika smanjena u odnosu na rešenja iz prethodnog ustava, a moć premijera povećana, Srbija i dalje ima polupredsednički sistem, sa podeljenim ovlašćenjima u oblasti spoljne politike između šefa države i vlade. U ovoj oblasti se stanje nije bitno promenilo u odnosu na ranije. Neslaganja u vezi sa članstvom u NATO-u aktuelizuju pitanje da li bi Srbija trebalo da se opredeli za drugačiji model političkog sistema, ukoliko želi da smanji rizik konkurencije i sukoba predsednika i premijera u oblasti spoljne politike. Po mom mišljenju, polupredsednički sistem i dalje najviše odgovora potrebama ovog i sličnih društava. Zbog mnogostruke podeljenosti srpskog društva i još nedovoljno konsolidovane demokratije, i dalje je najbolje rešenje – dvoglava izvršna vlast, sa neposredno izabranim i ne samo ceremonijalnim predsednikom. Nasuprot njemu, u okviru egzekutive treba i dalje da bude vlada koja, kao i predsednik, mora da ima sopstveni izvor legitimnosti dobijen na parlamentarnim izborima. Kao i u drugim sličnim režimima, ona treba da bude na vlasti sve dok ima većinsku podršku u parlamentu. Predsednik takođe mora da zadrži ovlašćenje da raspusti parlament, na predlog vlade. Na jedan viši i za naše uslove adekvatniji način, polupredsednički politički sistem omogućava i podelu i saradnju između različitih grana vlasti, pa i unutar same izvršne grane. To je i uslov da imamo međusobno ograničavanje i kontrolu različitih delova vlasti, što je drugo ime za demokratiju.\nZato bi, ne odustajući od polupredsedničkog sistema, trebalo videti kako na najbolji način iskoristiti pozitivna iskustva drugih sličnih zemalja. Nabrojaću nekoliko konkretnih ustavnih rešenja koja su u drugim državama doprinela boljoj koordinaciji spoljne politike. Svako od njih pretpostavlja nešto veću ulogu predsednika u spoljnoj politici od one koju predsednik sada ima u Srbiji, ali i naglašeniju zajedničku koordinaciju spoljne politike od strane vlade i šefa države.\nPrvi način na koji se može bolje usklađivati spoljna politika jeste da šef države, osim uobičajenog ovlašćenja da na osnovu rezultata parlamentarnih izbora predloži mandatara za sastav vlade, takođe može da imenuje ministre u vladi (on to najčešće radi na predlog samog premijera).\nDrugo, i jedan i drugi akter mogu imati i ustavnu obavezu da se posebno dogovore o ministrima spoljnih poslova i odbrane. Ustav Poljske, recimo, predviđa da će premijer predložiti ministre spoljnih i unutrašnjih poslova i odbrane "nakon konsultacije sa predsednikom".\nTreće, šef države može takođe imati ovlašćenja u posebnim oblastima, kao što je bezbednost i sa njom usko povezana spoljna politika. Nekim predsednicima je eksplicitno ustavno određeno da vrše "opšti nadzor nad spoljnom i unutrašnjom bezbednošću zemlje". Na osnovu takve – eksplicitno ili implicitno iskazane – uloge, predsednici se obično nalaze na čelu specifičnih organa koji se obično nazivaju savetima za nacionalnu bezbednost. Srbija je, posle mnogo odlaganja i kontroverzi, konačno nedavno dobila organ sa ovakvim nazivom, ali je izgleda njegova jedina prava funkcija hapšenje preostalih optuženih za ratne zločine. Da bi se to uradilo, morala je najzad da bude uspostavljena zajednička kontrola predsednika vlade i predsednika države nad bezbednosnim i obaveštajnim službama, kao i koordinacija rada ministarstava iz sektora bezbednosti. Srpska verzija saveta za nacionalnu bezbednost samo, dakle, po nazivu liči na istoimene organe u drugim zemljama, pa nam tek predstoji da ili ovaj organ dobije šire funkcije (u mnogo tešnjoj vezi sa spoljnom politikom), ili da se osnuje neki potpuno novi. U bilo kojoj varijanti, treba slediti dobru praksu drugih država, što znači da šef države mora da bude na čelu takvog saveta, a ministar spoljnih poslova mora, naravno, da bude član Saveta, što u Srbiji trenutno nije slučaj.\nČetvrto, u većem broju država, ali ne i u Srbiji, predsednik ima pravo da traži razgovor sa vladom o pitanjima iz njene ingerencije, ili od opšte važnosti, ili da čak zakazuje posebne sednice vlade. Spoljna politika bi svakako mogla da bude dobar razlog za to.\nInstitucionalizacija i opštevažeća pravila ovde su ključne reči i one nam najviše nedostaju, da bi otklonile situaciju kakvu smo imali povodom osnivanja Saveta za nacionalnu bezbednost. To telo je, posle mnogo muka, umesto da bude ustavna ili bar zakonska kategorija, osnovano odlukom Vlade, a tu odluku i dalje ne možemo da pročitamo na njenoj internet stranici.\nU međuvremenu je osnovan i Savet za spoljnu politiku Ministarstva spoljnih poslova, što je u svakom slučaju pohvalno i korisno. Njegovo veliko ograničenje je, međutim, u tome što funkcioniše unutar jednog ministarstva, pa ne nudi mogućnost usklađivanja spoljne politike između dve glave izvršne vlasti.\nSavet za evropske integracije je naredni primer nedovoljno dobro iskorišćene prilike u istoj oblasti. Iako osnovan još 2002. godine, sve do juna 2007, odnosno do izbora sadašnje vlade Srbije, obuhvatao je samo ministre i tako uspevao da potpuno promaši svoj proklamovani cilj – da uz učešće predstavnika različitih grana vlasti, stručnjaka, sindikata, nevladinih organizacija... bude mesto rasprave i dogovora o strategiji integracije.\nI sa ovim mehanizmima boljeg i principijelnijeg usklađivanja spoljne politike, i bez njih, Srbiji i dalje nedostaje elementarna stvar – konsenzus o osnovnim načelima i prioritetima spoljne politike. Kad bismo to imali, kao što ga imaju baš sve nove članice EU-a i NATO-a, i baš sve države oko nas, značaj boljih institucionalnih rešenja bio bi dobrim delom relativizovan, ali potreba za njima ne bi nestala.\nTekst je, uz izvesna redakcijska skraćivanja, izlaganje na okruglom stolu Foruma za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji, održanog 17. oktobra 2007. pod nazivom "Kreiranje spoljne politike u Srbiji: institucionalni i vaninstitucionalni činioci".\nSavet za promociju Srbije >\nBrendiranje Srbije >\nUloga tajkuna u srpskoj demokratiji >\nBombe na prozoru Dejana Anastasijevića >


Pojava majmunskih boginja koje su se brzo raširile na više kontinenata uzbunila je Evropu. Dok su neke zemlje uvele inicijalne mere, jedna evropska država prva je koja je uvela obavezni karantin zbog nove epidemije.\nSvetska zdravstvena organizacija, koja trenutno radi na smernicima u vezi epidemije ove bolesti, u nedelju je saopštila da je broj potvrđenih slučajeva majmunskih boginja u svetu povećan na 92. Navodi se da do sada nije zabeležen nijedan smrtni slučaj povezan sa tom bolešću, te da potvrđeni slučajevi nisu povezani sa putovanjem u endemska područja što je, prema oceni SZO, "veoma neobično".\nPrema poslednjim podacima, slučajevi infekcije su zabeleženi uglavnom, ali ne isključivo, među homoseksualnim muškarcima koji su imali polne kontakte. Majmunske boginje su najčešće u udaljenim delovima centralne i zapadne Afrike, a prema britanskoj Nacionalnoj zdravstvenoj službi, to je retka virusna infekcija koja je obično blaga i od koje se većina ljudi oporavlja za nekoliko nedelja.\nBolest se, kako tvrde stručnjaci, ne prenosi lako sa čoveka na čoveka, a većina zaraženih se oporavlja u roku od nekoliko nedelja. Inicijalni simptomi uključuju one tipične za virusno oboljenje, pre nego što se osip raširi po telu. Zaraženi obično počinju da osećaju simptome pet do 21 dana nakon inicijalne zaraze, uključujući povišenu temperaturu, glavobolju, bol u mišićima, leđima, otečene žlezde, jezu i iscrpljenost.\nDok stručnjaci ukazuju da je nova pošast relativno bezopasna, poučene pandemijom korona virusa mnoge zemlje su se odlučile na mere opreza, dok je jedna evropska država otišla korak dalje.\nBelgija: Karantin za sve zaražene\nBelgija je postala prva zemlja koja je uvela obavezni 21-dnevni karantin protiv majmunskih boginja nakon što je u zemlji registrovano četiri slučajeva zaraze. Ministar zdravlja Frank Vandenbruke istakao je u saopštenju da majmunske boginje predstavljaju “nizak rizik za opštu populaciju”, preneo je lokalni portal Lesoir.be.\nBelgijske vlasti su u petak nakon sastanka odlučile da se 21-dnevni karantin mora primeniti na sve zaražene. Nadležni su, međutim, ukazali da visokorizični kontakti ne treba da se izoluju već savetuju ljudima da budu oprezni, posebno u odnosu sa onima čiji je imunitet oslabljen.\nInstitut za tropsku medicinu saopštio je da “pažljivo prati situaciju“. Ukazujući da je primećen porast broja slučajeva, nakon što je u subotu uveče zabeležen četvrti zaraženi, virusolog Mark Van Ranst je ocenio da je “pitanje samo da li će ovo povećanje biti linearno ili eksponencijalno”.\nDok je Belgija zasad prva koja je uvela obavezni karantin, druge zemlje su poručile da prate situaciju i upozorile stanovništvo, a Evropski centar za prevenciju i kontrolu bolesti objavio je na “Tviteru” da pažljivo prati evoluciju virusa.\nŠvedska: Bolest opasna po društvo\nNakon što je u zemlji potvrđen prvi slučaj zaraze, švedska vlada je u petak klasifikovala majmunske boginje kao bolest "opasnu po društvo".\n- Ova klasifikacija omogućava pristup usvajanju mera kontrole infekcije usmerenih na sprečavanje daljeg širenja. Važno je da informacija dođe do osetljivih grupa i da su zdravstvene ustanove spremne da upravljaju i prate sumnjive slučajeve – objasnila je ministarka zdravlja Lena Halengren, preneo je “Star”.\nVelika Britanija: Oprez\nU petak je u zemlji zabeleženo 20 slučajeva zaraze otkako je početkom maja zabeležen prvi, a dr Suzan Hopkins iz agencije Javno zdravlje Engleske rekla je da “svakodnevno otkrivaju sve više slučajeva”, preneo je “San”, dodajući da se broj zaraženih u zemlji udvostručio za svega nedelju dana. Vlasti su, uoči letnjih festivala i godišnjih odmora, upozorili turiste da “budu oprezni”, navodeći da su deca sklonija da teže obole od ovog virusa.\n- Rizik po opštu populaciju je ekstremno nizak – istakla je dr Hopkins, dodajući da svi koji se osećaju bolesno moraju “ostati kod kuće”.\nBritanske zdravstvene vlasti uspostavile su tim za upravljanje incidentima kako bi koordinisao praćenjem kontakata. Kontakti se procenjuju na osnovu njihovog nivoa izloženosti i prate putem aktivnog ili pasivnog nadzora 21 dan od datuma poslednjeg izlaganja. Vakcinacija se nudi kontaktima koji su u povećanom riziku, navodi se na sajtu Who.int.\nBenidorm, Španija (foto: ilustracija)\nZaraženi u Nemačkoj, Italiji, Španiji…\nNajmanje dva slučaja registrovana su u Berlinu, saopšteno je u subotu, dan nakon što se prvi slučaj u zemlji pojavio u Minhenu. Ministar zdravlja Karl Lauterbah rekao je da bi epidemija mogla biti obuzdana ako zdravstvene vlasti reaguju brzo.\nI Švajcarska je u subotu detektovala prvi slučaj kod osobe u kantonu Bern, koja se zarazila "bliskim fizičkim kontaktom u inostranstvu", a kako su saopštile kantonalne vlasti oboleli je u kućnoj izolaciji dok je tok bolesti "benigan".\nU Španiji su vlasti prijavile su 23 nova slučaja, uglavnom na širem području Madrida, gde su lokalne vlasti naredile zatvaranje sauna, popularnih gej sastajališta koja se smatraju rizičnim mestima za prenošenje zaraze. Ukupan broj potvrđenih slučajeva u zemlji dostigao je 30, dok su u susednom Portugalu do sada zabeležena 23 slučaja zaraze.\nDok je u Španiji većina slučajeva povezana sa saunom u Madridu, u Španiji i Italiji su povezani sa festivalom na ostrvu Gran Kanarija na kojem je, kako prenosi “San” bilo 80.000 posetilaca.\nProšlog četvrtka registrovan je prvi slučaj majmunskih boginja u Italiji, u bolnici Spalancani u Rimu, a navodi se da je zaražena osoba, koja je sada u izolaciji, doputovala sa Kanarskih ostrva, preneo je Rojters. Bolnica je rekla da postoje dva potencijalna slučajeva retke infekcije. U četvrtak je prvi slučaj majmunskih boginja otkriven i u Francuskoj. Dan ranije i portugalske vlasti su saopštile da su identifikovale pet slučajeva.\nPrvi potencijalni slučaj u Austriji registrovan je u Beču, gde je muškarac starosti 35 godina odveden u bolnicu u noći između subote i nedelje. Urađeni su testovi i uskoro će biti poznato da li su zaista u pitanju majmunske boginje. Nacionalna zdravstvena služba Grčke je u nedelju registrovala prvi mogući slučaj, a reč je o engleskom turisti koji je smešten u bolnicu Atikon.\nBliskoistočna država je u subotu prijavila prvi potvrđen slučaj kod muškarca koji se vratio sa putovanja po Zapadnoj Evropi, navela je bolnica Ičilov iz Tel Aviva, gde se oboleli nalazi u karantinu.\nIzraelski ministar zdravlja Nican Horovic rekao je da bi moglo da bude kupljeno nekoliko stotina vakcina, uglavnom za medicinsko osoblje koje leči potencijalne pacijente, kako bi se sprečila dalja infekcija.\n-Ovo nije pandemija, to nije ništa slično korona virusu – istakao je on.\nSAD, Kanada, Australija\nDok Toronto, kako prenosi Globalnews.ca, ispituje prvi sumnjivi slučaj kod muškarca četrdesetih godina koji je nedavno imao kontakt sa osobom koja je putovala u Montreal, Cbc.ca navodi da je u Kvebeku potvrđeno pet slučajeva zaraze, dok je zdravstveni zvaničnik Kanade u petak rekao da provincije nastavljaju da ispituju “nekoliko desetina” mogućih slučajeva širom zemlje.\n-Generalno gledano, cela populacija je podložna (majmunskim boginjama) – rekao je zamenik glavnog javnog zdravstvenog zvaničnika dr Hauard Ndžo.\nU SAD, predsednik Džo Bajden upozorio je da je epidemija majmunskih boginja nešto "zbog čega bi svi trebalo da budu zabrinuti". On je dodao da američki zdravstveni zvaničnici razmatraju potencijalne terapije i vakcine.\n- Veoma smo angažovani i nastojimo da nađemo načine delovanja - rekao je Bajden.\nZdravstvene vlasti Masačusetsa potvrdile su postojanje majmunskih boginja, što je prvi slučaj ove zarazne bolesti u SAD u ovoj godini. Kako su objasnili, inficiran je muškarac iz Masačusetsa koji je nedavno išao u Kanadu. I u Dalasu u Teksasu je potvrđen “prvi slučaj ikad” zaraze majmunskim boginjama, kako prenosi Dallasnews.com dodajući da “nema razloga za uzbunu”. CNN prenosi da američki Centri za kontrolu i prevenciju bolesti trenutno nadziru šestoro ljudi u SAD zbog sumnje u infekciju. Oni su, kako se navodi, sedeli blizu zaraženog putnika koji je imao simptome na letu od Nigerije do Velike Britanije početkom maja.\nAustralija je u petak prijavila prvi slučaj zaraze kod putnika koji je došao iz Velike Britanije, preneo je Rojters.\nMumbaj (foto: ilustracija)\nIndija i Malezija\nU Indiji do sada nisu otkriveni slučajevi majmunskih boginja, ali su tamošnje vlasti u petak su pojačale nadzor na svim međunarodnim tačkama ulaska u zemlju. Kako je preneo Hindustantimes.com pozivajući se na izvor iz Ministarstva zdravlja, od zvaničnika je zatraženo da identifikuju i sakupe uzorke za testiranje putnika koji stižu iz afričkih nacija i pokazuju simptome povezane sa majmunskim boginjama. Ti uzorci, kako je rekao neimenovani zvaničnik, treba da se pošalju u laboratorije nivoa biološke bezbednosti 4 radi testiranja.\n- Direktiva je izdata isključivo kao mera predostrožnosti – rekao je izvor lista.\nNst.com prenosi da vlasti Malezije pažljivo prati izbijanje epidemije. Glavni zdravstveni zvaničnik dr Nur Hišam Abdulah rekao je da će Ministarstvo zdravlja sprovesti nadzor sumnjivih slučajeva na svim međunarodnim ulazima u zemlju, te uverio stanovnike da zdravstvene službe mogu da sprovedu testove da otkriju virus koji uzrokuje majmunske boginje kod ljudi.\nMajmunske boginje Epidemija zaraza Evropa Belgija Karantin


Liga Šampiona: Karabag - Samtredija (najava utakmice) - Sportske novosti\nNaslovna Najave i prognoze Liga Šampiona: Karabag – Samtredija (najava utakmice)\nLiga Šampiona: Karabag – Samtredija (najava utakmice)\nKarabag (Azerbejdžan) – Samtredija (Gruzija)\nDanas od 19 časova na Republičkom stadionu ”Tofik Bahramov” u Bakuu u okviru 2. kola kvalifikacija za Ligu Šampiona odigraće se utakmica između azerbejdžanskog Karabaga iz Bakua i gruzijske Samtredije iz istoimenog grada.\nRepublički stadion ”Tofik Brahramov” u Bakuu kapaciteta je 31 hiljade i 200 mesta, a prekriven je travnatom podlogom. Zvanično je otvoren u septembru 1951. godine, a do danas su ga koristili fudbalska reprezentacija Azerbejdžana kao i fudbalski klub Karabag, koji je zbog ratnih sukoba u Nagorno-Karabahu preseljen iz Agdama u Baku.\nSudijski tim iz Turske predvodiće glavni arbitar Mete Kalkavan, a njegovi asistenti biće Esat Sančaktar i Bajik Erdem. Kao četvrti zvanični sudija naznačen je Halil Umut Meler.\nMete Kalkavan je do sada sudio na pet evropskih utakmica, od čega svih pet u okviru Lige Evrope. Za to vreme pokazao je ukupno 19 žutih kartona, a dosudio je i 3 jedanaesterca. Kalkavan je do sada po jednom sudio i azerbejdžanskim i gruzijskim predstavnicima. Tokom prošle sezone sudio je na utakmici Gabale i mađarskog MTK, gde su Azerbejdžanci slavili sa 2:0, dok je tokom sezone 2014-15 delio pravdu kada je ekipa gruzjiskog Zestafonija ubedljvo savladana od strane slovačkog Spartaka iz Trnave, rezultatom 3:0.\nKarabag je tokom prethodne sezone zauzeo 1. poziciju u azerbejdžanskom prvenstvu i tako po četvrti put u nizu postao šampion svoje države. Nakon 28 utakmica uspeli su da sakupe 62 boda, a ostvarili učinak od 19 pobeda, 5 remija i 4 poraza uz gol razliku 46:14. Nakon okončanju sezone u ligi, ova ekipa osvojila je nacionalni kup pobedivši u finalu ekipu Gabale, rezultatom 2:0. Što se tiče pripremnih utakmica Karabg ni jednom nije uspeo da dođe do pozitivnog rezultata, s’ obzirom da su poraženi od ruskog Ahmata (1:0), bugarskog CSKA (5:2), ruskog Dinama (1:0) i danskog Brondbija (5:1).\n• Učinak u evropskim takmičenjima:\nOva ekipa je redovan učesnik u evropskim takmičenjima, kako Lige Šampiona tako i Lige Evrope. U najjačem evropskom klupskom takmičenju ukupno su odigrali 12 utakmica, a pritom su ostvarili 5 pobeda, 5 remija i 2 poraza (uz gol razliku 12:6), dok su u Ligi Evrope zabeležili čak 58 nastupa i zabeležili 22 pobede, 15 remija i 21 poraz (uz gol razliku 61:68). Kao po pravilu i to bez obzira koje je takmičenje u pitanju, ova ekipa skoro svaki put dolazi bar do 3. kola kvalifikacija, a to je bilo u sezonama 2009-10 (LE, plej-of), 2010-11 (LE, plej-of), 2011-12 (LE, 3. kolo kvalifikacija), 2013-14 (LE, plej-of), 2014-15 (LŠ, 3. kolo kvalifikacija – LE, grupa F), 2015-16 (LŠ, 3. kolo kvalifikacija – LE, grupa J), 2016-17 (LŠ, 3. kolo kvalifikacija – LE, grupa J). Tokom prošle sezone uspeli su da dođu do grupne faze Lige Evrope, a u grupi J (pored Fjorentine, PAOK-a i Slovana iz Libereca) zauzeli su predposlednju, 3. poziciju sa 7 bodova.\nGlavni trener Gurban Gurbanov na raspolaganju će imati ukupno 22 fudbalera, od čega 3 golmana, 8 defanzivaca, 9 veznih igrača i samo 2 napadača. S’ obzirom da je letnji prelazni rok u toku ova ekipa ostala je bez nekoliko igrača, kao što su golman Bojan Šaranov (2n/-2g), desni bek Ilgar Gurnanov (17n/0g/4a), levi krilni vezista Muarem Muarem (34n/6g/4a – drugi strelac) i levi krilni napadač Vugar Nadirov (3n/0g/0a). Pored toga, za utakmicu sa Samtredijom nije registrovan ni levi krilni napadač Mahid Madatov (26n/4g/1a).\nSamtredija je učešće u Ligi Šampiona izborila osvojivši 1. poziciju u prvenstvu Gruzije, pobedivši u finalu plej-ofa ekipu Čihure, ukupnim rezultatom 4:2. Tokom regularnog dela sezone takmičili su se u ”Crvenoj grupi” gde su zauzeli 1. poziciju sa 27 bodova, a nakon 12 utakmica imali učinak od 8 pobeda, 3 remija i 1 poraza, uz gol razliku 27:9. U tekućoj sezoni zauzimaju 3. poziciju sa 33 boda iz 18 utakmica, a ostvarili su 10 pobeda, 3 remija i 5 poraza, uz gol razliku 25:20. Samtredija je poslednji veliki uspeh u najjačem rangu takmičenja Gruzije (izuzimajući prošlu sezonu) ostvarila tek davne 1972. godina kada su postali šampioni sovjetskog šampionata Gruzije.\nSamtredija je tokom 1995. godine učestovala u preliminarnoj fazi UEFA Kupa, gde su ukupnim rezultatom 2:0 poraženi od makedonskog Vardara. Nakon toga učešće u evropskim takmičenjima imali su tek u sezoni 2016-17 gde su ispali iz 1. kola kvalifikacija za Ligu Evrope sa 2 poraza od azerbejdžanske Gabale. Kod kuće su uspeli da slave rezultatom 2:1, dok su u gostima poraženi sa ubedljivih 5:1, te je ukupan rezultat bio čak 6:3 u korist Gabale. Ovo će im biti prvi put kako učestvuju u Ligi Šampiona, a tek njihovo peto učešće u UEFA takmičenjima.\nSamtredija je u Baku stigla sa ukupno 23 igrača, tj. 3 golmana, čak 10 defanzivaca, 7 vezista i 3 napadača. Iako je kod njih prvenstvo u toku, nedavno su ostali dvojice igrača, a to su desni krilni vezista Konstantin Belov (8n/0g/0a) i centralni vezista Davit Čagelišvili (15n/5g/3a). U odnosu na sezonu u kojoj su izborili plasman u Ligu Evrope ekipa je pretrpela dosta promena, te i ne čudi trenutna pozicija, koji je naravno lošiji od prošlosezonskog. Jedna od najvažnijih promena jeste transfer najboljeg strelca prethodnog gruzijskog šampionata, Budu Zivzivadzea (11n/11g/3a) u redove švedskog Esbjerga.\nSve u svemu Karabag je veoma iskusna ekipa, kako u evropskim takmičenjima tako i po pitanju uspeha u domaćim takmičenjima, dok je pak Samtredija ”tanka” i u jednom i u drugom smislu. Jeste da je Karabag ostao bez nekoliko važnih igrača, ali svakako je reč o kvalitetnoj ekipi koja može da izbori plasman u grupnu fazu Lige Evrope (eventualno preko kvalifikacionog plej-ofa LŠ) i to četvrti put u nizu. Samtredija je po prvi put odigrala sezonu na zaista visokom nivou, ali teško da taj napadački mentalitet mogu da prenesu na utakmice u Evropi, kao i na naredne sezone. Oni su u Baku došli da se brane što govori i činjenica da su poveli čak 10 defanzivaca + nekoliko povučenijih vezista, pa mislimo da je ubedljiv poraz ove ekipe praktično nemoguć.\n1&0-3 @1,75 (pobeda domaćina i od 0 do 3 gola na utakmici)\nNG @1,45 (bar jedna ekipa ne postiže gol)\nPrethodni tekstBorha Valero u Interu!\nSledeći tekstLids jači za fudbalera španskog drugoligaša!


SPEKTAKL U MOSKVI Vojnici marširali Crvenim trgom, među njima i srpski | Trebinje Live\nSPEKTAKL U MOSKVI Vojnici marširali Crvenim trgom, među njima i srpski\nIzvor:Tanjug/TrebinjeLive Foto:Ria Novosti/TASS\nNa Crvenom trgu u Moskvi održana je velika vojna parada povodom 70 godina od pobjede nad nacizmom kojoj je prisustvovovalo blizu 30 svjetskih lidera, među kojima i predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i predsjednik Srbije Tomislav Nikolić.\nNa Crvenom trgu u Moskvi danas je, uz gromoglasne zvuke vojnih orkestara, održana Vojna parada povodom 9. maja - Dana pobjede u Drugom svjetskom ratu i učešće više od 16.000 vojnika i oficira i 27 svjetskih lidera. Na samom kraju vojni orkestri i kadeti Moskovskog vojno-muzičke škole izveli pjesmu "Mi smo narodna vojska", a prije toga borbeni avioni su letjeli u formaciji u obliku broja 70, u čast 70 godina od pobjede u Drugom svjetskom ratu.\nParadi pobjednika na moskovskom Crvenom trgu prisustvovalo je 30 svjetskih lidera, među kojima predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik, predsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić, predsjednik Srbije Tomislav Nikolić, te predsjednik Makedonije Đorđe Ivanov.\nCrvenim trgom u Moskvi prodefilovali su vojnici ruske armije obučeni u istorijske uniforme iz Drugog svJetskog rata, a prvi put tu je bila i jedinica kubanjskih kozaka.


Solidarnost sa stanovnicima neformalnih naselja\nNevladina organizacija Praxis, Fond za humanitarno pravo, Regionalni centar za manjine i Centar za integraciju mladih apeluju na državne organe i jedinice lokalne samouprave da u skladu sa svojim mogućnostima i nadležnostima hitno otpočnu sa pružanjem pomoći stanovnicima neformalnih naselja. Takođe, pozivamo građane i društveno odgovorna preduzeća da u izrazito nepovoljnim vremenskim uslovima pokažu solidarnost sa stanovnicima ovih naselja i pomognu doniranjem ogreva, hrane i tople odeće.\nNaši sugrađani iz neformalnih naselja žive ispod granice siromaštva, mnogi od njih bez socijalne i zdravstvene zaštite, bez stalnog izvora prihoda, u kućama koje su građene od materijala koje većina građana smatra otpadom i u uslovima potpune društvene isključenosti. Pri izuzetno niskim temperaturama stanovnicima neformalnih naselja a posebno deci i starim licima dramatično je ugroženo zdravlje ali i život zbog loše izolacije objekata u kojima stanuju, nedostatka ogreva, hrane i nemogućnosti da rade u izrazito teškim vremenskim uslovima. Posebno zabrinjava činjenica da je nastavak hladnog talasa najavljen i za naredne dane, da se njihova situacija ne poboljšava a da u naseljima živi veliki broj dece koja neće moći ni da se ugreju u školama koje su zatvorene.\nApelujemo na nadležne državne organe da povećaju kapacitete prihvatilišta, prihvatnih centara i ustanova socijalne zaštite kako bi se najugroženijim stanovnicima neformalnih naselja obezbedilo privremeno sklonište od hladnoće. U razmatranju alternativnih mogućnosti za smeštaj najugroženijih skrećemo pažnju da se praksa izmeštanja dece iz porodica u ovakvim situacijama pažljivo razmatra i da je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se očuvalo jedinstvo porodice. Takođe, pozivamo predstavnike institucija socijalne zaštite da formiraju mobilne timove u svojim zajednicama koji će obilaziti stanovnike najugroženijih neformalnih naselja kako bi se na adekvatan način i u što kraćem roku odgovorilo na zadovoljenje njihovih egzistencijanih potreba.


U Gornjoj Klini policija pretresala građane koji su iz Peći krenuli na glasanje - Radio Kosovska Mitrovica\nU Gornjoj Klini policija pretresala građane koji su iz Peći krenuli na glasanje\n3. April 2022, 11:30\nNakon pola sata zadržavanja autobus je nastavio svoj put prema mestu Ribariće, gde će putnici moći da ostvare pravo glasa.\nKako saznaje Radio Goraždevac, policija na istom mestu zaustavlja i građane koji su privatnim automobilima krenuli da glasaju.\nJedan od građana se javio redakciji Radio Goraždevca navodeći da policija zaustavila sve automobile u mestu Gornja Klina, kod Srbice, da je njihov automobil pretresen a putnici legitimisani.\nSrbi iz Orahovcakoji su krenuli svoji automobilima na glasanje su takođe javili da su zaustavljeni, legitimisani i pretresani u mestu Gornja Klina.\nPolicija Kosova se oko 10 sati oglasila saopštenjem u kome navodi da je pojačan saobrćaj na prelazima Jarinje i Brnjak.


Poverioci Dženeral motorsa prihvatili poboljšani plan za restrukturiranje kompanije\nNeki od najvećih vlasnika obveznica Dženeral motorsa prihvatili su ponudu kompanije da im dug isplati u akcijama posle reorganizacije, umesto u gotovom novcu.\nUzdrmani američki automobilski gigant ranije je ponudio da, posle reorganizacije, na vlasnike obveznica prenese 10 odsto vrednosti kompanije, ali su poverioci to odbili. Dži-em je zatim ublažio svoj stav i ponudio kreditorima vaučere za kupovinu većeg broja deonica.\nDženeral motors preživljava zahvaljujući hitno odobrenoj pomoći federalne vlade u visini od 19 milijardi i 400 miliona dolara, uz obavezu da do 1. juna sprovede reorganizaciju, smanji dugove kao i troškove za radnu snagu i druge izdatke.\nDruga velika kompanija u sastavu autoindustrije – proizvođač delova Visteon – danas je u sudu podnela zahtev za privremenu zaštitu od potražilaca dugova. Ta kompanija zapošljava 31 hiljadu ljudi i nekada je bila deo kompanije Ford. Visteon proizvodi elektronske delove, rasvetu i klima-uređaje za Ford i korejski Hjundai.


Izvor: SrbijaDanas.com, 01.Jul.2020, 23:40\nOni navode da su time stekli pravo na osam poslanika u parlamentu\nLista "Za Kraljevinu Srbiju" saopštila je večeras da je na osnovu 75 odsto materijala koji je obradio njihov izborni štab sa 234 biračka mesta gde su se ponovili izbori, ta koalicija osvojila ukupno 3,06 odsto glasova.\n- Danas je veliki dan. Monarhisti su ušli u Skupštinu Srbije, prvi put posle 75 godina. Za samo >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << tri godine uspeli smo da izrastemo u četvrtu političku snagu u Srbiji i to je ogroman uspeh - izjavio je nosilac liste Žika Gojković.\nSrbijaDanas.com: ŽIKA GOJKOVIĆ: POKS ulazi u parlament!\nBlic: GOJKOVIĆ TVRDI: "Za Kraljevinu Srbiju" prešla cenzus\nNoviMagazin.rs: Lista Za kraljevinu Srbiju saopštila da je prešla cenzus


Pekar - S.Z.P.R. Filip\nSurčin, Grobljanska 15\nPekara „Filip“ posluje od 1995. godine i jedna je od vodećih firmi u pekarskoj industriji sa preko 900 kupaca na teritoriji Beograda i šire. Stabilan rast i konstantno unapređenje proizvodnih procesa kao i širenje proizvodnih kapaciteta su neke od naših odlika koje nas izdvajaju. U cilju još boljeg poslovanja i širenja na tržištu raspisujemo konkurs za poziciju Pekar na teritoriji Beograda i šire okoline.\n- Rad u proizvodnji hleba i peciva prema planu proizvodnje,\n- Priprema sastojaka za smešu za testo, priprema smešu za testo, mesi i oblikuje testo u skladu sa zahtevima proizvodnje,\n- U stanju je da prati nezavisne rasporede proizvodnje,\n- Sposobnost samostalnog rada sa opremom za proizvodnju,\n- Izveštava o nepravilnostima u pekari i o kvarovima na opremi.\n- Poznavanje rada u proizvodnji,\n- Najmanje 2 godine odgovarajućeg iskustva na mestu pekara,\n- Preciznost, pedantnost, urednost i brzina u radu.\n- Sigurno radno mesto,\n- Redovnu zaradu sa adekvatnim vrednovanjem rezultata rada,


Indira Hadžagić 09 septembar 2019\nPosle ponovljene javne nabavke, JKP”Lim” zaključilo je ugovor sa firmom iz Inđije o isporuci 140 novih kontejnera zapremine 1,1 kubnih metara i tri čija je zapremina 5 metara kubna. To je prva nabavka posle desetak godina, a pošto je preduzeće obezbedilo sredstva iz sopstvenih prihoda. Vrednost nabavke je 4 miliona i 400 hiljada dinara.\nJKP”Lim” trenutno pruža uslugu iznošenja smeća za oko 8.000 stambenih i poslovnih objekata.\nKako nam je u razgovoru rekao Enis Memišahović, direktor JKP”Lim” namera je da se proširi broj korisnika, odnosno područje koje obuhvata ova usluga. Tako će i u selu Grobnice biti prvi put postavljeni kontejneri, a time će i ovo naselje brodarevskog kraja biti uključeno u režim odvoženja otpada.\nPročitano 445 puta\tPoslednji put izmenjeno 10 septembar 2019


SARAJEVO: Srbi u povratničkim opstinama najavili blokadu saobraćaja! • HAPPYTV.RS\nSARAJEVO: Srbi u povratničkim opstinama najavili blokadu saobraćaja!\nOdbor za zaštitu prava Srba u Federaciji BiH pozvao je stanovnike Drvara, Grahova, Glamoča i Petrovca da danas i sutra obustave saobraćaj prema Livnu i Bihaću zbog pokušaja HDZ-a Livanjskog kantona da proslave takozvani dan okupacije Drvara.\nDrugi razlog je i namera Vlade Unsko-sanskog kantona da izmeste migrantski centar u srpsko selo Medeno Polje.\nPredsednik Odbora za zaštitu prava Srba u FBiH Ðorđe Radanović rekao je na konferenciji za novinare da se Srbi u četiri povratničke opštine u FBiH nemaju kuda i da se nalaze u situaciji da li će ostati ili ići ponovo u izbeglištvo.\n- Znamo da je Drvar pre rata bio apsolutno srpska većina sa 97 odsto, a oni 13. septembra hoće da slave odslobođenje Drvara - rekao je on i zapitao od koga su to oni oslobađali Drvar ako se zna da je tog datuma u Drvar ušla Splitska gardijska brigada, ljudi koji nikakve veze nemaju sa tim gradom, javila je Srna.\nNaglasio je da će se svim sredstvima suprotstaviti jer Srbi koji žive u ove četiri opštine koje su većinski srpske u FBiH, imaju samo jedan izbor - ili da se odbrane ili da prave novu izbjgličku kolonu.\nGovoreći o migrantskoj krizi i najavi Vlade Unsko-sanskog kantona da izmeste migrantski centar u srpsko selo Medeno Polje pored Bosanskog Petrovca, Radanović je rekao da bi ovo značilo da se svi mogu iseliti iz Bosanskog Petrovca, i Srbi i Bošnjaci.\nPrema njegovim rečima, i Srbi i Bošnjaci su jednoglasno dali podršku rezoluciji Opštinskog veća kojom se traži da se obustavi premeštanje migranata i da će blokirati puteve iz Bihaća koji idu prema Petrovcu.\n- Celo to područje gde žele da nasele migrante je povratničko i to znači direktno kršenje Aneksa sedam Dejtonskog sporazuma - rekao je on i dodao da su o ovim činjenicama upoznali i Ambasadu SAD, OEBS, kompletan diplomatski kor i da se ove četiri opštine ne mogu zadržati kao povratničke ako se ova tendecija nastavi.\nRadanović je istakao da se u dokumentu Vlade Tuzlanskog kantona vidi da su od 251 državnog službenika ovog kantona samo četiri Srbi, a pomoćno osoblje od ukupno zaposlenih 196 su samo tri srpske nacionalnosti.\n- Mi podržavamo i tačku osam sporazuma lidera u kojoj se kaže da će se intenzivno provoditi mere koje će osigurati održivi povratak prognanih i raseljenih - naveo je on i dodao da se sa ovim nikako ne poklapa mera premeštanja migranata u isključivo povratničke sredine.\n- Ovo je situacija da mi nemamo kud. Na teritoriji FBiH 2013. godine je popisano 2,5 odsto Srba, a prosečan Srbin u FBiH je star 62 godine - naglasio je on, te dodao da ako se pokrenu ove aktivnosti koje se najavljuju da će se taj procenat svesti na jedan odsto Srba.


Mari je priznao da se zasitio tenisa, i to tako što je bukvalno ponovio Novakove reči! - Smedia\nMari je priznao da se zasitio tenisa, i to tako što je bukvalno ponovio Novakove reči!\nBritanski teniser Endi Mari priznao je da ga je emotivno ispraznilo preuzimanje prvog mesta ATP liste.\nNešto što se dogodilo Novaku Đokoviću posle osvajanja Rolan Garosa, sada je zadesilo i Marija. Dugo se mučio da preuzme teniski presto, a kada je konačno uspeo da prevaziđe Novaka, nije pronalazio motive za dalju dominaciju.\nRano je ispao sa turnira u Madridu, ni rezultati iz prethodnog perioda mu nisu bili najbolji, pa je evidentno da je kriza veoma duboka.\n– Srećan sam i sada, da se ovo dogodilo kada sam bio mlađi igrač, osećao bih žestok pritisak. Ali na Turu sam već 12 godina, imam porodicu… Nisam opterećen time da budem prvi ili da osvajam sve – rekao je Mari za Marku.\n- U suštini, promenila mi se perspektiva, na dobar...


EU Business School Konferencija: E-commerce Ino Edukacija\nEU Business School i Ino Edukacija pozivaju vas na E-commerce Konferenciju - Kako da prodajete i zaradite preko interneta u sledećih 10 godina?\nHotel Hilton Beograd 24.maj u 19h\nEU Business School je čuveni međunarodni fakultet za biznis sa kampusima u Barseloni, Minhenu i Ženevi. Poznat je po inovativnom i praktičnim pristupu poslovanju i obrazovanju budućih mladih poslovnih lidera. Njihovi profesori su akademci i profesionalci iz različitih oblasti biznisa i marketinga, a za ovu konferenciju dovode nam profesora Petrosa Bouchorisa, eksperta za međunarodni e-commerce koji će održati key note predavanje!\nZbog covid pandemije prodaja preko interneta je doživela ogroman rast i e-commerce je postao veoma bitan deo poslovanja i domaćih i stranih firmi. EU Business School kao poslovni fakultet koji prati trendove i neguje inovacije bavi se temama e-commerce, blockchain, ditigal business i digital transformation. Ovogodišnja konferencija posvećena je E-commerce, jer je prodaja preko interneta ozbiljan izvor zarade i za mlade pojedince i za velike kompanije.\nNa EU Business School studirale su Iva Jeremić, influenserka i zaposlena u Ananas. rs i Ana Vranješ, influenserka i preduzetnica. Obe su završile menadžment sa marketingom na EU Business School, odakle nose znanja i inspiraciju za svoje sadašnje poslove. Ako i ti želiš da radiš u IT-u, biznisu i e-commerce, dođi na konferenciju!\nKonferencija je namenjena srednjoškolcima, studentima, roditeljima i svima zainteresovanima za studije kako bi saznali kako se biznis i prodaja uče na stranim fakultetima. Ulaz je besplatan a registracija obavezna na linku.\nSvaki učesnik konferencije dobiće odštampani sertifikat o učešću na konferenciji.\nPo završetku predavanja čeka nas sjajan panel sa E-Commerce profesionalcima Srbije, o budućnosti E-commerce u Srbiji i svetu.\nMihailo Ponjavić #Tehnomanija\nMarko Ilić #Ananas\nLjiljana Ahmetović #Shoppster\nModeratorka: Zorana Milidrag\n18.30h Otvaranje sale i posluženje (kafa, sokovi)\n19.00h Predavanje će održati profesor Petros Bouchoris, profesor marketinga i E-commerce na EU Business School\n19.45h Panel sa E-commerce profesionalcima iz Srbije\nPo završetku panela održaće se koktel sa učesnicima i posetiocima E-commerce konferencije.


ŠTA SPREMAJU: Rusi iznenada uložili u američke obveznice 105,7 milijardi dolara, a Kinezi 1.177 milijardi dolara – Haber.ba\nŠTA SPREMAJU: Rusi iznenada uložili u američke obveznice 105,7 milijardi dolara, a Kinezi 1.177 milijardi dolara\nRusija je u novembru 2017. godine povećala investiranje u američke državne obveznice za 700 miliona dolara.\nAmerički dolari - Atma.hr\nSada je taj iznos do 105,7 milijardi dolara, navodi se u dokumentima američkog Ministarstva finansija.\nRuski portfolio američkih državnih obveznica raste drugi mjesec zaredom. U septembru je iznosio 103,9 milijardi dolara, dok se u oktobru povećao do 105 milijardi dolara.\n“Reuters” je u junu 2017. godine javio da Federalne rezerve SAD snabdjevaju američke vlasti povjerljivim informacijama o sredstvima stranih centralnih banaka, uključujući i rusku Centralnu banku.\nOdmah nakon što je Washington uveo personalne sankcije ruskim biznismenima u martu 2004. godine Rusija je povukla 115 milijardi dolara iz Federalne rezervne banke, piše “B92“…\nTeme:dolari, izdvojeno, Kina, Rusija, SAD


Zašto je otpušten generalni inspektor State Departmenta?\nGeneralni inspektor State Deparmenta Steve Linick izlazi iz Kongresa poslije svjedočenja pred odborima za obavještajna pitanja, 2. oktobra 2019.\nKongresmen Eliot Engel, predsjedavajući Odbora za spoljnopolitičke poslove, u ponedjeljak je izjavio da je interni kontrolor State Deparmenta Steve Linick možda otpušten zato što se bližio kraju istrage o ulozi državnog sekretara Mikea Pompea u ubrzanoj prodaji oružja Saudijskoj Arabiji prošle godine. Linicka je 16. maja dužnosti razriješio predsjednik Donald Trump, na zahtjev sekretara Pompea.\nDemokratski zakonodavci su prvo iznijeli tvrdnju da je Linick otpušten zato što je istraživao tvrdnje da su Pompeo i njegova supruga Susan koristili jednog radnika američke vlade da obavlja privatne poslove za porodicu - šeta njihovog psa, podiže odjeću sa hemijskog čišćenja i pravi rezervacije za večere u restoranima.\nMeđutim, Engel je tweetovao: "Saznao sam da možda postoji drugi razlog za otpuštanje generalnog inspektora Linicka. Njegova kancelarija je, na moj zahtjev, istraživala Trumpovu lažnu vanrednu deklaraciju koju je iskoristio da pošalje oružje Saudijskoj Arabiji. Još nemamo cijelu sliku ali uznemirujuće je da je sekretar Pompeo želio da se Linick smijeni."\nPrije godinu dana, Pompeo je saopštio: "Tom prodajom ćemo podržati svoje saveznike, ojačati stabilnost na Bliskom istoku i pomoći tim zemljama da se brane od Islamske republike Iran."\nMeđutim, nekoliko demokratskih i republikanskih zakonodavaca osudilo je prodaju oružja, pozivajući se na kršenja ljudskih prava u Saudijskoj Arabiji i ubistvo novinara Jamala Khashoggija.\nBijela kuća je priznala da je Pompeo preporučio da Linick bude smijenjen, što je četvrti put da je Trump otpustio nekog generalnog inspektora koji je imao ulogu u istragama rada administracije, ili njenom pozivanju na odgovornost. Međutim, generalni inspektori u vladinim agencijama služe američkom predsjedniku, koji ima ovlaštenje da ih otpusti.\nEngel je izjavio da se Linickova istraga koncentrisala na vanrednu deklaraciju koju je Trumpova administracija donijela prije godinu dana da bi zaobišla Kongres i odobrila prodaju oružja u vrijednosti od 8,1 milijarde dolara nekoliko zemalja, među kojima su Saudijska Arabija i Ujedinjeni Arapski Emirati. SAD su tada saopštile da je oružje bilo neophodno da se odvrati, kako je administracija navela, "maligni uticaj" Irana širom Bliskog istoka.\nSenator Bob Menendez, demokrata iz New Jerseyja i Engel su uputili zajedničko pismo Bijeloj kući zahtijevajući od administracije da do petka preda dokumenta koja se odnose na otpuštanje Linicka.\n“Predsjednik ne može da otpušta inspektore bez pružanja jasnog razloga i obrazloženja Kongresu - cijelom Kongresu. Tajni razlozi se ne računaju", izjavio je Menendez u nedjelju.\nPredsjedavajuća Predstavničkog doma Nancy Pelosi izjavila je u nedjelju za CBS News da je otpuštanje Linicka bilo nedolično i da bi moglo da bude - nelegalno ako je učinjeno iz odmazde.\nKljučni republikanci priskočili su u odbranu Trumpa. Njegov savjetnik za trgovinu Peter Navarro izjavio je za program televizije ABC "This Week" da "podržava sve što ovaj predsjednik radi u smislu odluka koga će da zaposli ili otpusti"\n“Tu postoji birokratija i mnogo ljudi koji misle da su oni izabrani predsjednik a ne Donald Trump. I imali smo ogroman problem sa onim što neki nazivaju "državom u državi", tako da mislim da je ta odluka bila ispravna."\nRepublikanski senator Ron Johnson izjavio je za CNN da ne smatra da su "svi generalni inspektori jednaki" i podsjetio da oni "služe predsjedniku".\nTrump je prethodno otpustio Glenn Finea, koji je bio zadužen za nadzor vladinog finansijskog odgovora na pandemiju koronavirusa, Michaela Atkinsona, koji je, kao generalni inspektor u obavještajnoj zajednici imao ulogu u pokretanju procesa opoziva predsjednika Trumpa krajem prošle godine, i Christi Grimm, inspektoricu Sekretarijata za zdravstvo koju je Trump optužio da je proizvela "lažni dosije" o nestašici zaliha medicinskog materijala u bolnicama suočenim sa pandemijom.\nLinicka je na položaj generalnog inspektora Državnog sekretarijata postavio predsjednik Barack Obama, demokrata koga Trump često kritikuje.


Ministar Isak: Mi ne gradimo metre nego kilometre! – Visoko.ba\nMinistarstvo za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline Zeničko-dobojskog kantona-Kantonalna direkcija za ceste vrijedno radi na realizaciji projekata neophodnih za poboljšanja cestovne infrastrukture na području ZDK. U toku je pet vrijednih projekata javnih nabavki za izvođenje radova u općinama Visoko, Kakanj, Maglaj, Tešanj i Olovo, a ovih dana su počeli radovi i na projektu rekonstrukcije ceste Čajdraš-Lokvine. Također, nedavno je uspješno okončan projekt rekonstrukcije ceste, te izgradnje fekalne i oborinske kanalizacije kroz Industrijsku zonu Ozrakovići kod Visokog, a ovaj projekt vrijedan 624.364,23 KM je sa 424.364,23 KM Kanton finansirao putem Direkcije za ceste ZDK, dok su 200 hiljada KM sredstva Ministarstva razvoja, poduzetništva i obrta FBiH, a Grad Visoko je za izgradnju vodovoda obezbijedila 200 hiljada KM. Pored toga, Ministarstvo privrede ZDK izdvojilo je 97.500 KM na ime troškova organizacije i izgradnje Industrijske zone Ozrakovići. Time su stvoreni bolji uslovi za saobraćajnu komunikaciju kroz IZ Ozrakovići u kojoj radi oko 1.100 radnika\n← Radovi na vanjskom uređenju Kulturnog centra Altindag – Visoko\nKO SDP-a ZDK 22. septembra bira novo rukovodstvo →


VMRO-DPMNE pobedio za jedan mandat, neizvesno ko formira vladu\n13 decembar, 2016\nPristalice SDSM-a nakon izbora u Skoplju (REUTERS/Ognen Teofilovski)\nNa parlamentarnim izborima koji su u Makedoniji održani u nedelju, vladajuća stranka VMRO-DPMNE osvojija je 51 poslaničko mesto od 120 koliko mesta ima Sobranje, dok je opozicionom Socijaldemokratskom savezu Makedonije pripalo 49 mesta, preliminarni su rezultati koje je objavila Državna izborna komisija. Lider VMRO poziva na što skorije formiranje vlade, predsednik opozicionog SDSM poziva ostale stranke da nikako ne ulaze u koaliciju sa VMRO, a najjača partija Albanaca DUI se ne izjašnjava.\nNaime, ni jedna od dve najjače stranke ne može sama da formira vladu, a prema preliminarnim rezultatima, albanskoj partiji DUI, dosadašnjem manjem partneru u vladajućoj koaliciji, pripalo je 10 poslaničkih mesta, dok je Pokret BESA, nova albanska opoziciona stranka, osvojio je pet mandata u makedonskoj skupštini, prenosi MIA. Alijansa za Albance osvojila je tri poslanička mesta, dok će sa dva mesta u novom sazivu parlamenta raspolagati DPA, dodaje makedonska agencija.\nLider VMRO-DPMNE Nikola Gruevski, nakon objavljivanja zvaničnih rezultata, rekao je da Makedonija treba što pre da dobije novu vladu koja će raditi na reformama, pre svega ekonomskim, ali i na priključivanju države EU i NATO.\nČelnik VMRO-DPMNE da su mu pobedu, inače desetu za redom, čestitali visoki predstavnici Evropske komisije, preneli su makedonski mediji.\n"Ne očekuju nas samo pregovori o koaliciji koja će formirati vladu, koja konačno treba da izvede državu iz krize, narod to od nas očekuje, zato su nas i birali. Preko glave im je krize od svih onih koji su je i napravili", rekao je Gruevski na spontanom okupljanju u sedištu stranke.\nKonačno, kazao je Gruevski, treba da se vratimo na sprovođenje ekonomskih reformi i otvaranje novih radnih mesta, povećanje zarada i penzija, subvencije, odnosno projeke koji će rešiti probleme svih građana Makedonije.\nSa druge strane, međutim, Zoran Zaev, predsednik SDSM, poručio je da bivši premijer Nikola Gruevski i šef VMRO-DPMNE ne sme da formira vladu i pozvao ostale partije da se solidarišu sa tim zahtevom.\nZaev je rekao da će ta partija ostati parlamentarna i da će izborna volja građana biti poštovana.\n"Mnogi su glasali za život, izabrali su promene i poručili da ne žele da kriminalci vladaju Makedonijom", rekao je Zaev na konferenciji za novinare, prvoj od saopštavanja prvih zvanih izbornih rezultata iz DIK.\n"Nikola Gruevski ne sme da formira vladu Republike Makedonije. Porazili smo režim penkalom i glasom i zalažem se za multietničku Makedoniju", rekao je Zaev.\nMediji u Skoplju prenose da je Zaev odbio direktno da odgovori na pitanje da li bi hteo da uđe u koaliciju sa albanskom partijom DUI Alija Ahmetija, inače, tradicionalno partnerom VMRO-DPMNE. Rekao je samo da je njegova partija u kontaktu sa svim partijama koje su osvojile poslaničke mandate.\nOstalo je, naime, nejasno da li bi SDSM prihvatila i eventualnu široku koaliciju u kojoj bi bila i VMRO-DPMNE.\nZaev kaže da vlast i opozicija zajednički treba da sarađuju u interesu svih građana i najavio saradnju sa svima.\nNajavio je i da će SDSM da podnese prigovore zbog nepravilnosti na pojedinim izbornim mestima. Zaev nije rekao o kojim se biračkim mestima radi i kakve prirode su nepravilnosti i da na tome radi pravni tim opozicione koalicije.\nNije, međutim, isključio mogućnost da, ako neki od prigovora budu prihvaćeni, SDSM dobije još jedno poslaničko mesto.\nSimpatizeri VMRO-DPMNE su sinoć slavili izbornu pobedu pred sedištem partije u Skoplju, a Zaev upozorava da očekuje da konačni rezultati DIK budu transparentni, prenosi Tanjug.\nAnalitičari: Nejasno ko će formirati Vladu i da li će biti stabilna\nI dok se pobednička koalicija VMRO-DPMNE priprema za formiranje vlade sa tradicionalnim partnerom, albanskom partijom DUI Alija Ahmetija, ta partija makedonskih Albanaca se još ne izjašnjava o narednim koracima.\nDrugopozicionirana novoosnovana albanska partija BESA ne želi koaliciju sa VMRO-DPMNE, a koaliciju sa tom listom, tvrde mediji, ne žele ni mlađi članovi dosadašnjeg tradicionalnog koalicionog partnera DUI.\nAnalitičari smatraju da bi parlamentarna većina od 61 poslanika bila minimum i da su male šanse da se takvoj koaliciji pridruže druge manje albanske partije.\nNakon ovih izbora pokret BESA je postala četvrta po jačini politička snaga. Iz tog pokreta poručuju da su otvoreni za razgovor o formiranju parlamentarne većine, ali ne i sa VMRO-DPMNE.\nAfrim Gaši, jedan od osnivača tog pokreta osnovanog 2014, izjavio je da njihovi poslanici ne žele da sede za istim stolom ni sa "bratskom" DUI.\nAnalitičari procenuju da će vlada Gruevskog samo sa DUI biti teško održiva, tim pre što, prema nezvaničnim informacijama na koje se pozivaju makedonski mediji, mlađi članovi te albanske partije ne žele više u koaliciju sa Gruevskim.\nDeo analitičara stoga ne isključuje mogućnost održavanje novih izbora zajedno sa lokalnim već naredne godine.\nNeizvesni izbori u Makedoniji: Tesna pobeda Gruevskog i VMRO-DPMNE?\nIzbori za rešenje krize legitimnosti u Makedoniji\nNezapamćeno nevreme u Skoplju, blizu 20 žrtava\nDrugi dan protesta u Skoplju\nIvanov: Makedonija plaća greške EU


Jačanje kapaciteta u oblastima bezbednosti hrane i dobrobiti životinja\nDelegacija Evropske unije u Republici Srbiji, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije i Ministarstvo poljoprivrede Republike Litvanije pozivaju vas da prisustvujete Ceremoniji otvaranja EU tvining projekta „Jačanje kapaciteta u oblastima bezbednosti hrane i dobrobiti životinja“.\nDelegacija Evropske unije u Republici Srbiji, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije i Ministarstvo poljoprivrede Republike Litvanije pozivaju vas da prisustvujete Ceremoniji otvaranja EU tvining projekta „Jačanje kapaciteta u oblastima bezbednosti hrane i dobrobiti životinja“ 11. aprila 2012. u 11:00 u zgradi Vlade Republike Srbije, Nemanjina 11, Beograd.\nIzjave za medije će dati:\nDušan Petrović, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije;\nKazys Starkevičius, ministar poljoprivrede Republike Litvanije;\nEvropska unija finansira ovaj projekat sa dva miliona evra. Projekat će biti sproveden do septembra 2013. godine. Opšti cilj Projekta je unapređenje bezbednosti hrane i dobrobiti životinja u Republici Srbiji. Svrha projekta je da podrži sprovođenje Zakona o bezbednosti hrane i Zakona o dobrobiti životinja u skladu sa zahtevima EU i dobrom praksom.\nGlavni korisnik ovog projekta je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije – Uprava za veterinu.\nDelegacija EU u Republici Srbiji, Nadežda Dramićanin, Odnosi sa javnošću i medijima, Tel: +381 11 30 83 200, nadezda.dramicanin@ec.europa.eu, www.europa.rs\ng. Vaidotas Kiudulas, stalni tvining savetnik\nTel: +381 64 928 42 08, vkiudulas@gmail.com


Kostić iz Dveri: Vučić jača Kosovo i Albance - NOVA portal\nKostić iz Dveri: Vučić jača Kosovo i Albance\nPolitika Autor:Fonet 13. Sep. 202014:28\nSvi sporazumi koje je potpisao Aleksandar Vučić, počevši od antiustavnog briselskog i vašingtonskog sporazuma, kao i projekat "mini Šengena", projekti su koji imaju za cilj ekomomsko jačanje Albanije i lažne države Kosovo, a na štetu srpskih nacionalnih interesa, ocenio je danas potpredsenik Dveri Ivan Kostić.\nOn je, kako se navodi u saopštenju Dveri, rekao da će se otvaranjem arhiva Agencije za nacionalnu bezbednost Crne Gore napokon saznati “geneza odnosa sadašnjih vlasti u Beogradu, Podgorici i Tirani”, kao i “prava istina o poslovnim vezama” Aleksandra Vučića i Mila Đukanovića.\nDveri: Zakon o poreklu imovine – izbegavanje problema\nDveri: Gde je milon evra od fantomskih ulica na Zvezdari?\n“Osnovni razlog negativne kampanje zvaničnog Beograda kroz svoje režimske medije ovih dana prema liderima Crkve i opozicije u Crnoj Gori, leži u bojazni Aleksandra Vučića da će Srpska pravoslavna crkva u Crnoj Gori na čelu sa mitropolitom Amfilohijem i prosrpska opozicija u Crnoj Gori u jednom momentu imati, negativno po njega, ogroman uticaj na celokupni srpski korpus u regionu, kada se on bude spremao da potpiše sveobuhvatni sporazum o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine”, rekao je Kostić.\nOn je ocenio da je zato nakon odlaska Đukanovića sa vlasti, “ugrožena i Vučićev politička budućnost”, jer se “vrlo lako može desiti” da nova vlast u Crnoj Gori, nakon otvaranja svojih državnih arhiva, više ne bude imala “idealistički odnos prema vlasti u Beogradu zbog ogromnog broja povezanih kriminalnih afera na relaciji Beograd-Podgorica-Tirana”, navodi se u saopštenju Dveri.\nAlbanciAleksandar VučićdveriIvan KostićKosovo


Olbrajt: Nova američka administracija trebalo bi da podrži demokratski razvoj država Balkana\nMedlin Olbrajt, nekadašnja ambasadorka Sjedinjenih Država pri Ujedinjenim nacijama i američka državna sekretarka\n„Nova američka administracija trebalo bi da podrži demokratski razvoj država Balkana“, poručila je Medlin Olbrajt nekadašnja ambasadorka Sjedinjenim Država pri Ujedinjenim nacijama i američka državna sekretarka, tokom pretresa pred Odborom za spoljne poslove Predstavničkog doma američkog Kongresa o političkim pristupima koje bi administracija izabranog predsednika Džozefa Bajdena mogla primeniti prema Zapadnom Balkanu.\nOlbrajt: Žao mi je zbog toga što sam ja verovatno najnepopularnija osoba u Beogradu\nČlanica predstavničkog doma iz Virdžinije Ebigejl Spenberger, upitala je pred sam kraj pretresa bivšu državnu sekretarku Medlin Olbrajt kako bi - posle aktuelne administracije, koja je u pojedinim slučajevima okretala glavu na neke poteze srpskih vlasti - nova administracija mogla da uspostavi jasne parametre u odnosima Srbije i SAD.\nŠta je prihvatljivo i šta očekujemo, i kakve zahteve možemo da iznesemo, pitala je je Spenberger.\n„Mi imamo tendenciju (da izjednačavamo ljude), i ja to radim za Srbe, a poenta je da oni nisu svi isti. Moramo da prepoznamo da postoje ljudi unutar Srbije koji bi želeli da imaju drugačiji odnos i koji pokušavaju da operišu kroz civilno društvo i na razne druge načine da naprave takav kontakt“, rekla je Olbrajt, a zatim podsetila na svoju vezu sa Srbijom.\nOlbrajt: Nisu svi Srbi isti\n„Žao mi je zbog toga što sam ja verovatno najnepopularnija osoba u Beogradu, kada su suštini, verovali ili ne, moj otac je bio ambasador Čehoslovačke u Jugoslaviji, i ja govorim srpski, a poenta je da smo ih sve stavili u isti koš na neki način, gde je sve negativno. Mislim da treba da utvrdimo s kim možemo da razgovaramo i uz čiju pomoć, i onda da imamo neke uslove u smislu načina na koji razgovaramo, a ne da popuštamo pred njihovim pretnjama“, navela je državna sekretarka u adminsitraciji Bila Klintona i zaključila:\n„Ako žele da budu deo Evrope moraju da se ponašaju na drugačiji način i mi imamo razna sredstva, neka diplomatska, neka ekonomska, mogu da budu pozitivna i negativna u smislu trgovine i pomoći. Mislim da je interesantno da nova operacija za međunarodni razvoj koju smo uspostavili u SAD, da je otvorila kancelariju u Beogradu i da postoje pitanja kako se može koristiti u smislu da se uspostave neki uslovi za raspodelu svega onoga što možemo da uradimo u smislu ekonomske pomoći“.\nU tom smislu Olbrajt je, pred Odborom kojim predsedava kongresmen Eliot Engel, govorila o strategiji koja bi se, kako je objasnila, sastojala iz tri dela.\nOna je ukazala da su protekle više dve decenije od kada je američka administracija bila uključena u rešavanje otvorenih pitanja na Zapadnom Balkanu – među kojima su bili sukobi na Kosovu, kao i postizanje Dejtonskog mirovnog sporazuma.\n„Danas je Balkan mirniji nego što je to bilo pre 25 godina, zemlje se nisu dezintegrisale. Rade na članstvu u EU i jačanju odnosa sa SAD. Nadam se da će u Bajdenovoj administraciji imati partnera. On je bio angažovan na Balkanu na okončanju sukoba. Njegov nominovani tim za nacionalnu bezbednost je visoko stručan i sposoban da pomogne zemljama da održe mir. Nacije Zapadnog Balkana duboko pate zbog pandmije - dok korupcija cveta“, istakla je Olbrajt.\nNa pitanje kongresmena iz Kalifornije Breda Šermana da li smatra da Srbija podleže sankcijama zbog kupovine ruskog oružja, bivša državna sekretarka Olbrajt je rekla da je potrebno detaljniji razmotriti šta se uopšte događa sa kupovinom ruskog oružja.\n“To jeste nešto što može biti predmet sankcija ali treba razmotriti šta se tačno kupuje, i teško je pitanje koje se ne tiče samo Srbije već i toga šta radi Turska, koja kao članica NATO-a takođe kupuje rusko naoružanje. Potreban je istraga i akcija Kongresa u tom smeru”, rekla je Olbrajt.\nOlbrajt je iznela i ocenu da Rusi u Srbiji “vežbaju” ono što rade u drugim delovima istočne Evrope – “operišu da podriju demokratiju, odvoje zemlju od Zapada i koriste taktike KGB agenata, i sebe vide kao da imaju prirono partnerstvo sa Slovenima na Balkanu."\nŠto se tiče Kine, rekla je da kroz “Pojas i put” ona ulaže u region u oblastima saobraćaja i rudarstva, sferama gde pomoć jeste potrebna regionu, te da je zato važno razvijati ekonomsku saradnju SAD i Srbije. Pomenula je da nedavno otvaranje kancelarije DFC u Beogradu i ocenila da to treba iskoristii kao sredstvo pomoći kroz investicije, i učešće privatnog sektora.\nU svojstvu stručnjaka u raspravi pred Odborom za spoljne poslove Predstavničkog doma govorio je Danijel Server, profesor Škole naprednih međunarodnih studija vašingtonskog Univerziteta Džons Hopkins i poznavalac balkanskih prilika. On je rekao da je ključni preduslov za rešavanje preostalih problema na Balkanu obnavljanje američke posvećenostina taj region – u saradnji sa evropskim saveznicima.\n„Dijalog između Prištine i Beograda koji vodi EU može biti od pomoći, ali je potrebno više angažovanja SAD-a. Amerikanci bi trebalo da se usredsrede na primenu i reciprocitet. Dijalog je potrebno pratiti, uključujući i primenu prethodno postignutih sporazuma. Potrebno je i uvesi visnu liberalizaciju za građane Kosova. Uzajamnost bi trebalo da uključuje proširenje mandata Specijalnih komora na zločine počinjene u Srbiji, uključujući i ubistvo trojice Amerikanaca – braće Bitići”, rekao je Server.\nU vezi sa Bosnom i Hercegovinom Server je ukazao da se ispostavilo da formula Dejtonskog sporazuma nema učinak u odnosu na vreme kada je postignut – istakavši da služi, kako se izrazio, interesima etničkih pljačkaških barona.\n“SAD bi trebalo da pritisnu Evropljane da sankcionišu one koji zagovaraju nezavisnost Republike Srpske i da ojačaju i prekomponuju svoje trupe, uz vidljivu podršku SAD-a, u grad Brčko na severoistoku zemlje, kako bi blokirali eventualnu secesiju. SAD bi trebalo da pokušaju da blokiraju rusko naoružavanje entitetskih policija, kao i hrvatsko i srpsko političko mešanje”, rekao je Server pred Odborom za spoljne poslove Predstavničkog doma američkog Kongresa.\nEliot Engel, predsedavajući Odboru za spoljne poslove američkog Kongresa, poručio je na početku sesije - da je vreme da Srbija, kako se izrazio, nastavi dalje.\n"Kosovo je nezavisno i nikada se neće vratiti, Blokiranje priznanja nezavisnosti Kosova u zemljama širom svijeta i članstva u Ujedinjenim nacijama samo sputava Srbiju na putu ka Evropskoj uniji koje se neće dogoditi dok ne prizna nezavisnost Kosova. Pozivam Srbiju da to već jednom učini. Kako bi si narodi regiona, bez obzira na nacionalnost, etničko poreklo ili veru postali građani Evrope - što je pravo koje zaslužuju - uz Francuze, Nemce i ostalu braću širom kontinenta. Srbija ima svoje probleme - prije svega njen snažan odnos sa Rusijom.\nKao što je rekao američki ambasador Hojt Ji Srbija ne može istovremeno da sjedi na dvije stolice. Kao što je navedeno u izvještaju našeg Sekretarijata za odbranu, približavanje Moskve beogradu uglavnom se dogodilo od kako je predsjednik Vučić preuzeo dužnost", rekao je kogresmen Engel.\n„To će omogućiti njihov napredak u evroatlantskim integracijama. U tome je potrebna pomoć administracije Sjedinjenih Država oličena u tešnjoj saradnji sa EU“, rekao je Bugajski.\n„Za Moskvu je Balkan važno područje na kom širi svoje geostrateške interese, domete i uticaje. Pokušavajući da balansira Srbija se okreće od zapadnih partnera i utiče na slabljenje bezbednosti Balkanskoig polustrva. Rusija razvija veze sa medijima, poslovnim ljidima i pojedinim političarima.Trebalo bi sankcionisati ruske oligarhe i pomoći medijima da se bore protiv dezinformacija koje šire Rusija i Kina“, rekao je Bugajski.\nBugajski je ocenio da čak i zemlje koje su članice NATO-a u Evropi treba da se pažljivo prate, u smislu svog doprinosa budžetu Alijanse, gde je, kako kaže, aktuelna administracija ispravno primetila da neke zemlje ne daju dovoljan doprinos, ali i ruske korupcije i uticaja, posebno u zemljama kao što su Bugarska i Mađarska koje bi mogle da budu otvorene prema ruskim pokušajima destabilizacije.\n"Biće potrebna velika pomoć EU i SAD. Društveno-političke posledice pandemije i ekonomske krize mogu da budu jačanje nacionalizma, populizma i uticaja loših spoljnih aktera" naveo je Bugajski. On je ocenio da je Rusija kratkoročnija a Kina dugoročnija pretnja američkim interesima u regionu.\nInače o odnosu Sjedinjenih Država prema Zapadnom Balkanu nedavno je u intervjuu za Glas Amerike govorio Metju Palmer, zamenik pomoćnika američkog državnog sekretara i specijalni predstavnik američke administracije za to područje, koji je ustvrdio da se američki pristup neće promeniti.\n“Neću da predviđam budućnost, ali ću vam reći da se time bavimo iz dana u dan na više nivoa, uključujući i u septembru ovde u Vašingtonu, na najvišem nivou vlade Sjedinjenih Država. Posvećenost partnerstvu sa Srbijom i Kosovom i evropskoj perspektivi obe zemlje neće se promeniti. Mi ćemo sarađivati sa Beogradom i Prištinom u podršci normalizacije njihovih odnosa i njihovog evropskog puta", rekao je Palmer za albanski servis Glasa Amerike.\nKako je istakao administracije se razlikuju - ali ne i osnove američkog pristupa Zapadnom Balkanu.\n"Podrška evropskom putu, članstva u NATO za one države koje to žele, kao i podrška međusobnoj saradnji zemalja Zapadnog Balkana u suočavanju sa zajedničkim izazovima – poput Kovida - ne vidim da će se promeniti. Dakle, Sjedinjene Države će ostati angažovane na Zapadnom Balkanu. Ostaćemo pouzdan partner zemljama Zapadnog Balkana i bićemo posvećeni stabilnosti, prosperitetu i miru širom tog regiona”, rekao je Palmer za Glas Amerike.\n“Srpski lideri moraju da priznaju da Vladimir Putin i Ši Đinping nisu njihovi prijatelji. Posledice štetnog uticaja autoritarnih režima kao što su Rusija i Kina ne odnose se samo na Srbiju. Nažalost, dok SAD i EU pokušvajau da pomognu Zapadnom Balkanu da izgradi bezbjedniju, prosperitetniju i demokratsku budućnost, Putinov režim promoviše destruktivnu agendu, podstičući podjele i etničke tenzije.\nSrpski lideri da priznaju da Putin i Ši nisu njihovi prijatelji\nPutin i njegovi saradnici žele da uguše demokratski napredak regiona i spriječe njegovu zapadnu integraciju. Istovremeno, Komunistička partija Kine pokušava da stvori slabosti u regionu da bi to mogla da iskoristi za geopolitičku dobit. Zapad mora da reaguje u svijetlu tih prijetnji. Ne možemo da ostavimo politički vakum na zapadnom Balkanu koji bieksploatisali gospodin Putin i Komunistička partija Kine”, rekao je Mekol.\nŠest zemalja sa područja Zapadnog Balkana (Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Kosovo, Severna Makedonija, Srbija) su države koje međunarodni faktori vide kao buduće članice Evropske unije – dok su tri zemlje, Albanija, Crna Gora i Severna Makedonija, članice Severnoatlantske alijanse (NATO).\nNa putu evrointegracija zemalja Zapadnog Balkana najnaprednija je Crna Gora, koja je otvorila sva pregovaračka poglavlja (ukupno 33), i zatvorila tri. Posle avgustovskih izbora, vladu čiju okosnicu je činila Demokratska partija socijalista crnogorskog predsednika Mila Đukanovića izrazito evro-atlantske orijentacije, posle bezmalo trideset godina zamenila je koalicija koju predvodi premijer Zdravko Krivokapić - pruživši uveravanja da neće menjati spoljnopolitičku orijentaciju zemlje.\nViola fon Kramon, izvestiteljka Evropskog parlamenta o odnosima sa Zapadnim Balkanom, nedavno je objavila da je uzrok zastoja u otvaranju poglavlja u pristupnim pregovorima Srbije u, kako se izrazila, pogoršanju stanja u demokratiji.\nEU, Severna Makedonija i Albanija\nUprkos više puta isticanoj spremnosti Evropske komisije o otvaranju pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom – to se još nije dogodilo. Dve zemlje praktično godinu dana čekaju na ispunjenje tog obećanja – iako su, prema procenama brojnih međunarodnih faktora, obezbeđeni svi uslovi za to.\nMeđutim, poslednju rampu, kada je reč o Severnoj Makedoniji, spustila je Bugarska koja u novembru nije odobrila početak pregovora te zemlje sa Evropskom unijom - zbog otvorenih istorijskih i jezičkih pitanja koje te dve susedne države imaju.\nKosovo i Bosna i Hercegovina, zemlje su Zapadnog Balkana, koje formalno još nisu započele pristupne pregovore za članstvo u Evropskoj uniji koja ih smatra potencijalnim kandidatima.\nKada je reč o Kosovu, dve strane su februara 2016. potpisale Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju – koji je stupio na snagu aprila iste godine. U "Strategiji proširenja", dokumentu koji je februara 2018. objavila Evropska komisija, Kosovo je pobrojano kao jedna od šest balkanskih zemalja koja ima perspektivu članstva u Uniji. Normalizacija odnosa sa Srbijom, kao i postizanje uzajamnog sveobuhvatnog sporazuma o tome, jedan je od ključnih uslova za napredak na putu evrointegracija obe zemlje. Građani Kosova još ne uživaju prednosti vizne liberalizacije koja drastično olakšava putovanje u zemlje članice EU.\nKao mogućnost ostvarenja efikasnijeg upravanja unutar nje, deo međunarodne javnosti i stručnjaka, sugeriše promenu ustavnog uređenja zemlje zasnovanog na Dejtonskom sporazumu kojim je 1995. u BiH okončan višegodišnji rat.\nIako obuhvaćena Strategijom proširenja Evropske komisije iz 2018. – Bosna i Hercegovina još nema zvaničan status kandidata za članstvo u EU. Pred njom je sada zadatak da primeni 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja o zahtevu za članstvo BiH u Evropskoj uniji (EU), koje je odredila Evropska komisija. Odnose se na primenu koncepta vladavine prava, borbu protiv korupcije i zaštitu prava svih građana.\nČeste kritike upućivane su partnerima iz Severnoatlantske alijanse da ne podnose u dovoljnoj meri troškove zajedničke odbrane, dok su SAD istovremeno, između ostalog, istupile iz Svetske zdravstvene organizacije (SZO), Klimatskog sporazuma, Sporazuma o otvorenom nebu, Nukleranog sporazuma sa Iranom, kao i Sporazuma o nuklearnim raketama srednjeg dometa sa Rusijom.\nKada je reč o Zapadnom Balkanu – aktuelna administracija isticala je podršku reformskim procesima koje sprovode na putu evroatlantskih integracija. Nešto veći angažman Sjedinjene Države imale su u procesu dijaloga Srbije i Kosova.


Vreme 1510 - »Engleski model«: Uspesi i izazovi jednog razvijenog sistema zdravstvene zastite\nNacionalni servis za zdravlje u Engleskoj zalaže se za to da mentalno zdravlje ljudi mora da ima jednaku važnost kao i fizičko zdravlje\nKao jedan od najboljih primera i uzora, kada je reč o borbi na nacionalnom nivou u oblasti mentalnog zdravlja, najčešće se uzimaju reforme sprovedene u Velikoj Britaniji, pre svega u Engleskoj. Početak tog talasa reformi, koji u osnovi predstavlja angažovan, detaljno isplaniran i konzistentan model državne brige, obeležava strategija usvojena 1971. godine, koja je i zvanično oglasila napuštanje modela psihijatrijskih bolnica i prelazak na zaštitu mentalnog zdravlja u okviru zajednice.\nTokom vremena, usluge koje su do tada pružale u najvećoj meri opšte bolnice, transformisale su se u uslužni sistem koji je proizvod bliske saradnje primarne zdravstvene zaštite, opštih bolnica i socijalne službe. S jedne strane, to je značilo svestraniju i jaču podršku pacijentima za njihov samostalni život. S druge strane, značilo je i obavezno formiranje multidisciplinarnih timova za mentalno zdravlje u zajednici. Da bi strategija bila što uspešnije sprovedena, odlukom države sredstva su se preusmeravala od sistema zdravstvene zaštite ka lokalnoj samoupravi. Kao rezultat tih mera, britanska vlada je do 2000. godine zatvorila 90 od 120 psihijatrijskih bolnica, a većinu pacijenata koji su bili izloženi dugotrajnoj institucionalizaciji premestila u jedinice grupnog stanovanja i centre za zbrinjavanje u okviru zajednice.\nIdući dalje u reformisanju sistema, a s ciljem da proces deinstitucionalizacije bude podržan drugim oblicima državne brige i pomoći, Nacionalni okvir za pružanje usluga mentalnog zdravlja, usvojen 1999. godine, detaljno je razradio razvoj specijalizovanih timova za mentalno zdravlje u zajednici. Stoga je širom Engleske oformljeno više od 200 timova za podršku i tretman u zajednici (ACT – Assertive Community Treatment teams), 50 timova za ranu intervenciju i 300 timova za krizne situacije i tretman u kući. Svi ovi specijalizovani timovi imali su zadatak da rade uporedo sa centrima za mentalno zdravlje u zajednici i lokalnim bolničkim odeljenjima za privremenu hospitalizaciju.\nI sva naredna strateška dokumenta bila su usmerena ka podsticanju saradnje između primarne i specijalističke psihijatrijske zaštite, na rano prepoznavanje problema, na sve veću zastupljenost psihološkog savetovanja i psihoterapije, na posvećivanje pažnje fizičkom zdravlju osoba sa teškim mentalnim smetnjama i, u celini, samom oporavku.\nTakođe, Velika Britanija je bila jedna od prvih zemalja koja je prepoznala i odgovorila na još jedan problem, a tiče se blagih do umerenih mentalnih poremećaja.\nOčekivanja da će bolja dostupnost psihoterapije odnosno "terapijskog razgovora" najviše pomoći ljudima sa blagim i umerenim mentalnim poremećajima pokazala su se opravdanim. Tako je inovativni, a stručnjaci kažu i impresivni, program koji prvenstveno daje značaj psihološkim terapijama (IAPT – Access to Psychological Therapies) postao model koji se zdušno preporučivao i drugim zemljama.\nDeset godina posle početka primene ovog programa, Državna zdravstvena služba (NHS) je 2018. objavila rezultate po kojima se smatra da je devet od deset odraslih osoba s problemima mentalnog zdravlja podržano u primarnoj nezi i da je širenje spektra usluga dovelo do toga da su lokalne zdravstvene službe bolje opremljene da odgovore na potrebe fizičkog i mentalnog zdravlja pacijenata.\nUzimajući u obzir i podatak da su investicije u mentalno zdravlje stanovništva porasle za 60 odsto u periodu između 2001. i 2011, rezultati, gledano samo po stopi samoubistava, nisu izostajali. Prema statistikama, Velika Britanija je uvek bila pri samom evropskom začelju, a njena stopa samoubistava manja od prosečne evropske stope.\nIpak, pod navalom novih socio-ekonomskih uslova, migracionih kretanja i raznih drugih faktora, državni sistem brige o mentalnom zdravlju došao je pod udar novih iskušenja, kritika i preispitivanja. Britanski Nacionalni zavod za statistiku objavio je da se u 2018. broj samoubistava u Velikoj Britaniji značajno povećao (11,8 odsto) dostigavši broj od 6507 smrtnih ishoda, što znači da je posle višegodišnjeg pada ova stopa dostigla svoj pređašnji vrh iz 2013. godine. Istovremeno, upozorenja na sve veće poteškoće građana u pogledu dostupnosti usluga kulminirala su takođe 2018. godine.\n"Gardijan" veoma revnosno piše o ovoj temi, kao o jednoj od najvažnijih, objavljujući i saznanja o tome da su smrtni ishodi desetina pacijenata vrlo mogući rezultat upravo zato što pravi tretman nije dostupan. Ugledni psihijatri i profesori koledža takođe redovno objavljuju tekstove u kojima oštro kritikuju sve nedostatke NHS-ovog sistema zaštite.\nPolazna tačka svih kritika odnosi se na to da je poslednjih godina zabeležen "zapanjujuće" veći broj ljudi koji su doživeli psihološku krizu i koji su morali urgentno da traže pomoć, tj. obrate se hitnoj pomoći (A&E – Accident & Emergency Department), kao i onih koji su smešteni u institucije zbog sopstvene bezbednosti, dok se, s druge strane, stanje pogoršava u službama redovne zdravstvene zaštite, zbog čega nisu u stanju da pomognu. Poslanici u britanskom parlamentu isticali su kako se 700.000 ljudi u Engleskoj sa teškim poremećajima mentalnog zdravlja, šizofrenijom i bipolarnim poremećajem suočava sa neprimereno dugim čekanjem na lečenje. U izveštaju APPG (All-Party Parliamentary Groups), neformalnog parlamentarnog tela koje uključuje poslanike ali i pojedince i organizacije van parlamenta, kaže se da je briga o ljudima u krizi, koja možda uključuje samoubilačke misli, samopovrede ili pokušaj okončanja života, i dalje neadekvatna, uprkos petogodišnjem planu NHS da do 2021. ti ljudi budu "pokriveni" uslugama u svakoj oblasti. Služba za pomoć 24 sata dnevno, smatra APPG, treba da bude dostupna svima kojima u akutnom mentalnom stanju treba brzo dati pomoć. Pogotovo kada se ima u vidu da se od 2009. godine do danas udvostručio broj ljudi sa psihijatrijskim problemima kojima je pomoć hitno potrebna.\nU izveštaju APPG-a takođe se kaže: "Ljudi se odbijaju ili se stavljaju na dno lista čekanja jer ‘nisu dovoljno bolesni’". Kao primer navodi se da se oboleli od poremećaja ishrane leče samo ukoliko je njihov indeks telesne mase ispod određenog nivoa, čak i ako su već zabrinjavajuće mršavi, jer su medicinske sestre i lekari užasno preopterećeni. Najnoviji podaci sa Kraljevskog koledža za medicinske sestre otkrivaju da je radna snaga u sektoru za mentalno zdravlje smanjena za 6000 medicinskih sestara od 2009. godine. Uprkos obavezama prethodnog premijera Dejvida Kamerona i premijerke Tereze Mej, kako se navodi, da povećaju resurse za usluge mentalnog zdravlja, podaci pokazuju da je broj medicinskog osoblja opao. Zapravo, glavni problem u funkcionisanju NHS-a mogao bi se svesti na neravnomeran razvoj bolničkog lečenja i lečenja u zajednici, nauštrb prvog. Odnosno, da su oblasti poput nege u zajednici narasle, dok akutna nega i bolnička nega trpe gubitak u osoblju.\nPritisak na sistem takođe se manifestovao i zbog dugih putovanja na lečenje. U stručnim, medijskim i parlamentarnim debatama ukazivalo se na hiljade ljudi koji moraju da putuju i 50 kilometara kako bi dobili usluge neophodne nege, psihijatrijske intenzivne nege ili rehabilitacije. Britansko lekarsko udruženje čak smatra da stvari u tom pogledu postaju sve gore, a ne bolje.\nKao razlog za ove nove probleme uzima se podatak po kome je došlo do, opet, "zapanjujućeg porasta" broja pacijenata koji su upućeni na lečenje – 40 odsto više samo u periodu između 2014. i 2016. godine. Kao ilustracija problema najčešće se uzima primer jednog pacijenta koji i pored svoje psihoze nije imao pristup adekvatnoj pomoći, nego je dobio samo "terapijski razgovor", što nije bilo dovoljno. Zbog kašnjenja i nepravovremenog lečenja, ljudi osećaju da su "bez nade i kao da im ništa ne može pomoći". A NHS terapijske usluge, kako se zamera, obično leče samo one koji pate od anksioznosti i depresije, ne i one koji imaju složenije oblike mentalnih bolesti.\nNOVI PLANOVI I KAMPANJE\nPromptno reagujući, NHS je u januaru ove godine objavio novi desetogodišnji plan kojim će, kako je sebi dao u zadatak, transformisati zaštitu mentalnog zdravlja da bi više ljudi svih generacija dobilo odgovarajući tretman, između ostalog, povećavajući sredstva iz ukupnog budžeta NHS.\nOsnovni stav od koga NHS kreće u novu rundu borbe za mentalno zdravlje stanovništva Engleske glasi da ono mora da ima jednaku važnost kao i fizičko zdravlje, a pacijenti koji imaju probleme sa mentalnim zdravljem treba da imaju ista prava i mogućnosti kao i drugi pacijenti.\nInsistirajući i dalje na preventivnoj zaštiti, u Engleskoj je najavljena još jedna nova mera, a to je uvođenje dodatnog predmeta u školama pod nazivom "mindfulness". Na tim školskim časovima deca će uz pomoć stručnjaka učiti kako da poboljšaju svoje mentalno zdravlje. Sama inicijativa pokrenuta je nekoliko meseci posle ankete koju je sproveo NHS, a koja je utvrdila da jedno od osmoro dece u Engleskoj između pet i 19 godina pati od nekog mentalnog poremećaja.\n"Nismo shvatali da je mentalno zdravlje dece kao tempirana bomba jer nismo znali kakvo je stanje i koliko je alarmantno", rekla je Lucija Rasel, direktorka Young Minds, vodeće britanske neprofitne organizacije koja pruža usluge u oblasti mentalnog zdravlja deci i omladini. "Zato smo pokrenuli Young Minds na društvenim mrežama i u društvenim zajednicama za bolje mentalno zdravlje i emocionalno blagostanje mladih."\nU oktobru ove godine sprovedena je i kampanja za popularizaciju novog veb-sajta "Every Mind Matters", kome Britanci kojima treba stručna pomoć mogu da se obrate u situacijama stresa, depresije, anksioznosti, nesanice i gde nakon popunjavanja upitnika mogu da dobiju personalni plan koraka kako da izađu iz krize. Kuriozitet državne kampanje ovog sajta, koji obećava potpuno nov pristup borbi za mentalno zdravlje, jeste i učešće članova kraljevske porodice, princa Harija i Megan Markl, kao i princa Vilijama i Kejt Midlton. O značaju i veličini problema mentalnog zdravlja koji pogađa milione ljudi u Velikoj Britaniji govori i činjenica da su se članovi britanske kraljevske porodice prvi put u istoriji pojavili u nekoj TV reklami, kao i da je kampanja već proglašena projektom od nacionalnog značaja.\nSve zajedno, to samo pokazuje da će "engleski model" sigurno još dugo ostati uzor mnogim državama, kako zbog brzog reagovanja na nastale probleme tako i zbog svestranog i savremenog pristupa, koji i pored svih dosadašnjih iskušenja, dokazano, daje rezultate.


Wizz Air produžava obustavu letova u Srbiji do 1. maja | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 24.03.2020 / 14:27\n- Putnici sa rezervacijama u ovom periodu će biti automatski obavešteni putem imejla ako su rezervaciju izvršili direktno na sajtu wižair.com ili preko mobilne aoplikacije ove avio-kompanije - navode iz Wizz Air-a i dodaju da će 120% orginalne cene karte biti automatski prebačeno na Wizz račun putnika i taj iznos će moći da se iskoristi u naredna 24 meseca za kupovinu Wizz Air proizvoda i usluga.\nPutnici, takođe, kako navode, mogu da se odluče za refundaciju u novcu, koja podrazumeva dužu proceduru i biće obavešteni o neophodnim koracima za bankovni transfer ili transfer na bankovnu karticu u odvojenom imejlu.\n- U tom slučaju putnici imaju pravo samo na 100% originalne cene karte - kažu iz ove kompanije i dodaju da putnici koji su karte rezervisali preko putnih agencija, uključujući onlajn putne agencije, treba da se obrate kompaniji od koje su kupili karte.\nNavode da, iako je trenutna situacija van kontrole Wizz Air-a, avio-kompanija se izvinjava zbog mogućih neprijatnosti izazvanih zabranom putovanja i naglašava da su bezbednost i dobrobit putnika i posade najvažniji prioritet ove avio-kompanije.\nTagovi: Wizz Air, Aerodrom Nikola Tesla, Aerodrom Konstantin veliki


Pobjednik kontroverznog tendera za prodaju imovine podgoričkog Kombinata aluminijuma, nikšićki biznismen Veselin Pejović, preuzeo je upravljanje KAP-om iako nije dao ni cent od obećanih 28 miliona eura. To je proizvelo burne negativne rekacije u kojima se priziva akcija Tužilaštva.\nKompanija Uniprom, nikšićkog biznismena Veselina Pejovića, kao razlog za prolongiranje uplate je navela odluku Okružnog suda u Nikoziji o zabrani prodaje KAP-a. Kada je, prije desetak dana, objavljeno rješenje kiparskog suda, predstavnici vlasti su neprestano ponavljali kako ta presuda ni na koji način ne može uticati na proces prodaje imovine KAP-a koje je u isključivoj nadležnosti Privrednog suda, odnosno, stečajnog upravnika.\n"Nijedan strani sud, pa ni okružni sud u Nikoziji, ne može zabraniti sprovodjenje stečajnog postupka i prodaju imovine", rekao je tada i sam stečajni upravnik Veselin Perišić ali je samo neki dan kasnije prihvatio zahtjev novog vlasnika koji je obrazložen upravo strahovanjem od štetnih posljedica koje mogu nastati u sudskom procesu u Nikoziji.\nNikšićkog biznismena Veselina Pejovića, koji nikako ne daje novac za imovinu KAP-a, ta činjenica uopšte ne ometa da odlučno upravlja kompanijom i čak postavlja dodatne uslove za svoj ulazak u kompaniju.\nOn je, navodno, uz zahtjev za odlaganje od 60 dana za uplatu kupoprodajne cijene, postavio i dodatni - da prije njegovog ulaska u KAP, stečajni upravnik raskine radni odnos sa predsjednikom Sindikata KAP-a, Radom Krivokapićem što se danas i desilo.\nFunkcioner opozicionog Demokratskog fronta, Nebojša Medojević tvrdi da je Pejović samo marioneta premijera Mila Đukanovića koji preko KAP-a, na uštrb gradjana, puni svoje džepove i bankovne račune.\n"To je veleizdaja!", kaže Medojević.\n"Kako neko može da udje u upravljanje Kombinatom aluminijuma, a nije platio ugovorenu cijenu? Stečajni upravnik ovdje učestvuje u velikoj zavjeri protiv interesa države Crne Gore i u interesu male grupe ljudi koja vrši vlast, a koja će tako steći enormno bogatstvo. To je veleizdaja!"\nIz nepoznatog razloga, predstavnici vladajuće Demokratske partije socijalista, na čelu sa njenim šefom, Milom Djukanovićem kažu da vjeruju u svijetlu budućnost KAP-a u Pejovićevim rukama. Pored odlaganja za uplatu novca i činjenice da ni za električnu energiju ne postoji rješenje, sumnje u Pejovićeve kapacitete budi i nalaz MANS-a o dugu njegovog Uniprom-a od 40 miliona eura.\nPredstavnica MANS-a, Ines Mrdović kaže:\n"Nedavno smo objavili finansijske pokazatelje, odnosno, podatke o poslovanju Pejovićevih kompanija, konkretno, preduzeća Uniprom. Ono što smo mi iz toga mogli da vidimo je da je njegova sposobnost da plati kupoprodajnu cijenu za imovinu KAP-a sporna. Medjutim, nesporno je da će zahvaljujući vrijednom zemljištu koje mu je prodato ispod svake cijene, Pejović biti u mogućnosti da kod banaka obezbijedi odgovarajuće kredite."\n"Ovdje ima posla za Tužilaštvo", kaže funkcioner opozicione Pozitivne, Mladen Bojanić.\n"Daje se najveća fabrika u Crnoj Gori bez ijednog dinara. Ja ne vjerujem da će Uniprom ikada platiti tih 28 miliona eura. Očigledno se ide ka tome da mu se dozvoli da upravlja kompanijom. Da je faktički preuzme, a da nije ništa platio. Ovakvom prodajom 'na čekanje', mislim da bi tužilac imao posla preko glave."\nKAP je do potpune propasti dovela offshore firma, Centralno-evropska aluminijumska kompanija ruskog oligarha Olega Deripaske koja je fabrikom gazdovala od 2005. do prošlog ljeta kada je uveden stečaj zbog dugova od 360 miliona eura, dvostruko većih od ukupne vrijednosti kompanije. Nakon proglašenja bankrota, raspisana su dva tendera za prodaju imovine fabrike da bi na kraju ostao samo jedan ponudjač, nikšićki biznismen Veselin Pejović, stopostotni vlasnik Uniprom-a, koga opozicija smatra marionetom premijera Mila Djukanovića koji je i sam predmet optužbi da je bio duboko involviran u tajne dilove sa prethodnim ruskim investitorom iz čega je, navodno, izvlačio veliku finansijsku dobit na štetu države.


Šta promeniti u zakonu o radiodifuziji u Srbiji? | MC_ONLINE\nŠta promeniti u zakonu o radiodifuziji u Srbiji?\nRadna grupa Ministarstva kulture Srbije predstavila je 7. juna Prednacrt zakona o elektronskim medijima na konferenciji za novinare. Ovim aktom se predlažu izmene i dopune važećeg Zakona o radiodifuziji koji je donet još 2002. godine.\nProfesor Rade Veljanovski, jedan od tvoraca Prednacrta zakona, rekao je da se mora uhvatiti korak sa velikim promenama koje se svakodnevno dešavaju na polju medija i medijskih usluga, ali i da je novi zakon neophodno doneti radi usklađivanja sa odredbama evropske Direktive o audio-vizuelnim medijskim uslugama.\nPredstavnici radne grupe Ministarstva kulture rekli su da su se ovim akom trudili da pojačaju nezavisnost i odgovornost regulatornog tela (Saveta republičke radio-difuzne agencije), nezavisnost javnih servisa, kontrolu građana nad javnim servisom i bolje načine za naplatu pretplate.\n„Pokušali smo da obezbedimo tehnološku neutralnost, da bude nebitno da li ćete sadržaje primati preko tradicionalne televizije, kablovske TV ili preko mobilnih mreža“, rekao je advokat Slobodan Kremenjak, član radne grupe koja je pisala Prednacrt Zakona o elektronskim medijima. On je govorio o tome da je radna grupa pokušala da uvede različite nivoe ograničenja za, na primer, neke sadržaje koji mogu ugroziti maloletnike, u zavisnosti od toga da li se određeni sadržaj emituje ili se dobija na zahtev.\nNaglašeno je da je svrha predstavljanja ovog prednacrta Zakona o elektronskim medijima da se da na javnu raspravu pre slanja zakona na usvajanje. Radna grupa radila je tri godine na ovom Prednacrtu Zakona i u njoj su bili najugledniji pravnici i medijski stručnjaci, poput profesora prava Vladimira Vodinelića i advokata Božidara Prelevića.


Socijalisti obeležili 29 godina od osnivanja OO SPS Kuršumlija\nObjavljeno 5 novembar 2019 4 min čitanja\nKURŠUMLIJA- Svečanom sednicom u prostorijama Socijalističke partije Srbije u Kuršumliji obeleženo je 29 godina od osnivanja Opštinskog odbora SPS Kuršumlija. Svečanoj sednici prisustvovali su Dejan Milovanović, šef kabineta ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu Branka Ružića, predsednik Opštine Kuršumlija Rodoljub Vidić, predsednik SO Kuršumlija Dejan Lović, predsednik Okružnog odbora SPS Dejan Ćurčić, predsednik Jedinstvene Srbije u Kuršumliji Radoš Jović, predstavnici SUBNOR-a Kuršumlija Dragan Lakićević i Branko Martinović, kao i mnogobrojni socijalisti.\nPredsednik Opštinskog odbora SPS Kuršumlija Milan Stepanović pozdravio je prisutne goste i to prilikom preneo čestitke ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu Branka Ružića povodom dana partije u Kuršumliji, koji je pozdravio kuršumlijske socijaliste i poželeo puno sreće i uspeha u daljem radu.\nPročitan je telegram upućen od predsednika Izvršnog odbora Glavnog odbora SPS Vladana Zagrađanina koji prenosimo u celosti: „Poštovane drugarice i drugovi, koristim ovu priliku da Vam čestitam 29 godina postojanja OO SPS Kuršumlija, sa željom da još dugo godina zajedničkim snagama nižemo uspehe na političkoj sceni Srbije. Ovog puta, na žalost nisam u mogućnosti da prisustvujem proslavi kojom obeležavate godišnjicu postojanja. Sa željom da sledeće godine zajedno obeležimo jubilij srdačno Vas pozdravljam i još jednom želim mnogo uspeha.“\nPročitajte i… Prokuplje: Izveštaji sa sportskih borilišta\nPredsednik OO SPS Kuršumlija Milan Stepanović podsetio je da je OO SPS Kuršumlija osnovan 23. oktobra 1990. godine, i osvrnuo se na istorijat partije u Kuršumliji i na sve dosadašnje predsednike. Istakao je da je 29 godina dug period ne samo u životu jedne političke organizacije, već u životu svakog čoveka, a da su retke stranke u gradu koje mogu da se ponose ovakvim ljudima koji su ceo radni vek proveli kao članovi jedne, jedinstvene Socijalističke partije.\n-Izabran sam kao najmlađi predsednik Opštinskog odbora SPS-a u Srbiji, kome je pripala velika čast, ujedno i velika odgovornost za očuvanje i unapređenje partijske organizacije, partijske infrastrukture, kao i borba za neprolazne vrednosti slobode, jednakosti, ravnopravnosti-rekao je Stepanović.\nPrisutne je pozdravila i predsednica omladine SPS-a, Andrijana Ristović i tom prilikom kazala: „Drago mi je što danas imam čast da kao član ove partije poželim dobrodošlicu gostima i da zajedno obeležimo 29 godina od osnivanja partije. S obzirom da živimo u vremenu kada se situacija u zemlji i svetu neprestano menja, kada ideologije postaju utopije, partije nastaju i nestaju, sa ponosom mogu reći da je naša ideologija opstala i da su nas naša načela očuvala. Naša partija čuva sve ono zbog čega se izdvajamo u svetu a opet čini da idemo u korak sa svetom”.\nPročitajte i… U subotu velika akcija čišćenja Prokuplja, kada očiste grad kreću ka selima\nObeležavanju je prisustvovao veliki broj članova SPS-a\nKratak url URL: https://toplickevesti.com/?p=474078\nU Igrištu se obeležava Dan primirja u Prvom svetskom ratu\nVeliko interesovanje za vakcinaciju protiv gripa, stižu dodatne vakcine


Junkerova pretnja praznom puškom - 28.07.2017, Sputnik Srbija\nEU nema institucionalne mogućnosti da svoj zajednički interes stavi na prvo mesto i tako će ostati do daljeg. Ipak, najlošije od svega je što su nove američke... 28.07.2017, Sputnik Srbija\nAmerikanci se prema Evropi ponašaju kao prema svojoj koloniji. Svoju ekonomsku krizu 2008. godine su prebacili na pleća Evrope a ova je to sagnute glave prihvatila. Amerika se prema Nemačkoj ponaša, od završetka Drugog svetskog rata, kao prema poraženoj državi kojoj su pomogli da je Rusi ne poraze totalno ("Berlinski zid"). Amerikamci sve vreme naplaćuje to što je pomogla izgradnju nemačke privrede nakon rata. Trajaće to stanje još dugo ukoliko Nemačka prihvata podređeni položaj. Pošto je Nemačka vodeća sila u EU, to znači da će i cela EU biti u istom položaju. Najgora situacija će biti u onim državama EU koje su na periferiji ili ti oni iz "treće klase". Neko je rekao "da se ne zna da li je gore biti američki prijatelj ili neprijatelj". mislim da je potpuno u pravu.\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, nemačka, evropa, donald tramp, milan igrutinović\n28 Jul 2017, 22:361