Autoput Sarajevo - Beograd čeka Tursku - Akta.ba\n22.08.2019. 08:00 / Izvor: Nezavisne novine\nPlanirani autoput Sarajevo - Beograd, koji treba da grade turski izvođači, po svemu sudeći, sa BiH strane još neće početi jer nije utvrđen način finansiranja ovog velikog investicionog projekta.\nNaime, na posljednjoj sjednici Savjeta ministara BiH sporazum između BiH i Srbije u vezi s gradnjom autoputa Sarajevo - Beograd nije utvrđen, a još se ne zna kada bi mogao biti, iako je Srbija već završila sve pripreme i čeka da započne s projektom krajem ovog mjeseca.\nIgor Pejić, sekretar Ministarstva transporta i komunikacija BiH, kaže da se još čeka da turska strana da odgovore na pitanja koja se odnose na finansiranje projekta. Prema njegovom mišljenju, do sada je trebalo da bude poznato ko će biti investitor, te da očekuje da to bude ime koje je poznato u svjetskim razmjerama. Takođe, kako kaže, još nije jasno na koji način bi se projekat kroz BiH finansirao, da li bi bio u pitanju kredit, grant ili koncesija. A Pejić naglašava da još nije jasan ni finansijski okvir, te da se ne zna, primjera radi, da li se radi o pola milijarde ili tri milijarde evra.\n"Na svim sastancima na ovu temu na kojima sam imao priliku sudjelovati postavljao sam ova pitanja. Po mom uvjerenju, u najmanju ruku je neobično da nakon ovoliko vremena još nemamo odgovore na prethodna pitanja, koja u stvari daju smjer realizacije projekta. Ukoliko se radi o kreditu, jer nije realno očekivati grant, a koncesija podrazumijeva ozbiljnu proceduru s upitnim ishodom, teret zaduživanja bio bi na entitetima, a nisam siguran da je to održivo na ovom projektu", kaže on.\nU Ministarstvu saobraćaja i veza RS, takođe, nemaju informacija o trenutnom stanju projekta, te ističu da čekaju poziv na sastanak operativnog tijela s turskom stranom, na kojem očekuju da čuju detalje.\n"Takođe, formirana je delegacija BiH za pregovore sa Srbijom za definisanje sporazuma za izgradnju mosta preko Save", navode oni.\nŠto se tiče do sada urađenih koraka, oni ističu da je nakon potpisivanja Memoranduma o razumijevanju između BiH i Turske o saradnji u oblasti saobraćajne infrastrukture, u okviru kojeg je definisan autoput, u Ministarstvu transporta i komunikacija BiH formirano operativno tijelo na čijem čelu je Mladen Goluža.\n"RS ima jednog člana u tom tijelu i sad čekamo sastanak da vidimo šta se planira dalje", kažu oni.\nMinistri finansija Srbije i Republike Srpske, Siniša Mali i Zora Vidović, razgovarali su juče u Beogradu o važnim projektima koji bi trebalo da unaprijede regionalnu povezanost, kao što je početak gradnje autoputa Beograd - Sarajevo.\nMali je na sastanku predstavio investicioni plan Srbije, a u fokusu razgovora bio je i početak radova na dionici Kuzmin - Rača sa srpske strane, kao i trasi koja će povezati Doboj i Bijeljinu u Republici Srpskoj.\nRadovi na dionici Kuzmin - Rača trebalo bi da počnu krajem avgusta, a trajaće oko dvije godine, saopšteno je iz Ministarstva finansija Srbije.\nU toku je i izrada dokumentacije za dionicu Požega - Kotroman, što je drugi dio veze sa BiH.\nVidovićeva je zahvalila na podršci i istakla da se nada da će i ubuduće saradnja biti na visokom nivou.\nTegeltija: Treba kreirati jasniji sistem indirektnih poreza\nMinistarstvo finansija Republike Srbije Beogradarstvo finansija i privrede Republike Srbije


Paracetamol i bol u leđima\nD. C. 5. septembra 2015. 04:59\nIstraživači sa Univerziteta u Sidneju utvrdili su, upoređujući dejstvo paracetamola sa placebo tabletama, da paracetamol nije toliko efikasan protiv bolova u kičmi, kao ni za osteroartritis kukova i kolena, kako se ranije mislilo.\nDonedavno je Nacionalna zdravstvena služba Australije paracetamol preporučivala kao glavni lek za bolove u leđima, kolenima i kukovima, i to u dozama od 4.000 mg dnevno.\nTokom istraživanja urađeno je 13 studija koje su obuhvatale više od 3500 osoba sa osteoartritisom kukova i kolena i 1800 pacijenata sa bolovima u donjem delu leđa. Utvrđeno je da paracetmol u poređenju sa placebo tabletama nije uiticao na smanjenje bolova u donjem delu leđa, dok je kod osteoartritisa pokazao malo poboljšanje u smanjenju bola.\nIstraživanje je vršeno tokom šest meseci, a za kvalitetnije istraživanje i pouzdanije rezultate potrebno je praćenje u dužem vremenskom periodu.\nStručnjaci sa Univerziteta Kil navode da najnovija studija otvara debatu o efikasnosti i bezbednosti paracetamola za bolove u kičmi, osteroartritis kukova i bolove u kolenima.\nProfesor Kristijan Malen i profesor Elein Hej smatraju da, kao zamenu za paracetamol, protiv bolova ne treba odmah primeniti jače lekove, već pokušati sa fizičkim aktivnostima, smanjenjem težine (ukoliko je potrebno) i primenom akupunkture.\nU saopštenju Regulatorne agencije za lekove ukazuje se na to da treba sprovesti reviziju efekata i sigurnosti nekih lekova (i paracetamola) i dobiti sveobuhvatni pregled dejstava na sve bolove, uz uvid u konkretni uticaj na osteroartritis.\nkicmaKolenokukovilekovi protiv bolovaosteroartritisparacetamol


Napad na kancelariju Angele Merkel: Autom se zabio u ogradu | Raport.ba\nNaslovnica Svijet Napad na kancelariju Angele Merkel: Autom se zabio u ogradu\nNapad na kancelariju Angele Merkel: Autom se zabio u ogradu\nNepoznata osoba zakucala se automobilom u ogradu ispred kancelarije njemačke kancelarke Angele Merkel u Berlinu.\nAgencija Reuters prenosi da za sada nisu poznati detalji nesreće a da policija provjerava automobil sa natpisom na desnoj strani “Zaustavite politiku globalizacije” koji je udario u ogradu. Na drugoj strani automobila navodno je napisano “Proklete ubice djece i starih”.\nSve se dogodilo u trenutku dok se Merkelova pripremala da održi virtuelni sastanak sa premijerima pokrajina kako bi razmotrili dalje mjere sa sprečavanje širenja koronavirusa.\nKancelarkina kancelarija, postmodernistička struktura koja se nalazi prekoputa njemačkog parlamenta, uvučena je od glavnih puteva.


HomeDRUŠTVONA 75. GODIŠNJICU RADA UDRUŽENJA PENZIONERA NOVOG SADA OTVOREN DOM KORISNIKA PENZIJE U KISAČU\n– Grad Novi Sad prepoznaje značaj doprinosa današnjih penzionera društvu, kao i svoju obavezu da im se adekvatno oduži za sve što su uradili. Kontinuirano radimo na unapređivanju sistema usluga za starije sugrađane. Dnevni boravci, klubovi za penzinere, pomoć i nega u kući, jednokratne pomoći za one sa najnižim primanjima kao i povlastice u javnom prevozu, plaćen odlazak u banje i letovališta samo su neke od mera koje Grad sprovodi kako bi im olakšao penzionerske dane – izjavio je Milan Đurić i dodao – Današnja proslava je lepa prilika da u Kisaču otvorimo Dom penzionera. U rekonstrukciju ovog objekta uložili smo pet miliona dinara i dobili prostor od 70 kvadrata koji će ubuduće koristiti 880 penzionera.\nNovootvoreni Dom penzionera nalazi se u dvorištu Mesne zajednice „Kisač“, u Slovačkoj ulici. Jedan deo rekonstruisanog objekta koristiće Udruženje penzionera mesne organizacije Kisač, a drugi deo humanitarna organizacija „Crveni krst“. U okviru rekonstrukcije je urađeno kompletno rušenje i ponovna izgradnja dela objekta, opremanje instalacijama vodovoda, elektro instalacijama, hidro i gasnom instalacijom. Takođe, prostorije Udruženja su opremljene nameštajem. Zamenik gradonačelnika Milan Đurić naglasio je da Grad Novi Sad, od 2016. godine, intenzivno radi na rekonstrukciji, adaptaciji i izgradnji objekata namenjenih domovima penzionera da bi korisnici penzije iz Novog Sada, Budisave, Kisača, Kaća, Kovilja, Bukovca, Stepanovićeva, Ledinaca, Sajlova i Futog imali svoj prostog gde mogu da se okupljaju i druže.


Dodik: Ako BiH dobije status kandidata, ispoštovaćemo dogovor iz Brisela - Argumenti\nNaslovna BiH Dodik: Ako BiH dobije status kandidata, ispoštovaćemo dogovor iz Brisela\nDodik: Ako BiH dobije status kandidata, ispoštovaćemo dogovor iz Brisela\nLideri šest zemalja regiona pozvani su na sastanak sa čelnicima Evropskog savjeta koji bi trebalo da bude održan sutra u Briselu, prije početka redovnog junskog samita Unije. Na sastanku će biti razgovarano o proširenju, ali i kandidatskom statusu među kojima su i BiH i Ukrajina.\nBiće interesantno čuti i kakava je ponuda Evropske unije za zemlje koje godinama pregovaraju – a to su Srbija, Makedonija, Crna Gora i Albanija.\nNjemački kancelar Olaf Šolc, u govoru u Bundestagu, rekao je da očekuje da će Bugarska na sutrašnjem samitu EU i zapadnog Balkana donijeti ispravnu odluku i omogućiti da Sjeverna Makedonija i Albanija započnu pregovore sa Unijom.\nDa li će Evropska zajednica ostati dosljedna kada je riječ o proširenju – tema je o kojoj se sve više govori. Ukoliko dodijeli status kandidata za Ukrajinu i Moldaviju, a BiH i nakon dvije i po decenije ostane na čekanju, biće to jasan signal da je riječ o političkoj odluci i mijenjanju pravila.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da će, ukoliko BiH sutra ili za 10 dana dobije kandidatski status za članstvo u EU, biti ispunjeno sve što je usmeno dogovoreno na nedavnom sastanku u Briselu sa predsjednikom Evropskog savjeta Šarlom Mišelom, ali da u suprotnom sve to ostaje mrtvo slovo na papiru i više se neće baviti time.\nOn je istakao da je dobra namjera Mišela bila da se vidi položaj BiH kada je u pitanju dobijanje kandidatskog statusa za članstvo u EU.\nDodik je za RTRS-u večeras podsjetio da su inicijative za dodjeljivanje kandidatskog statusa BiH pokrenuli i predsjednik Slovenije Borut Pahor, Hrvatske Zoran Milanović, da podršku daju i premijer Mađarske Viktor Orban, a da je tu i Srbija koja podržava ovaj proces.\nSrpski član Predsjedništva BiH naveo je da je opšta ocjena na sastanku bila da se BiH nije kretala na putu ka EU, a da su Srbi najčešće pominjani kao krivci.\nDodik je rekao da je u Briselu iznio stav da treba dogovoriti rješenja za svih 14 preporuka Evropske komisije, pa tek onda pristupiti njihovom usvajanju, ističući da dok sve nije dogovoreno, ništa nije dogovoreno.\n– Neki iz Sarajeva smislili su podvale da se izdvoje tri laka pitanja i da se ona riješe, a da ostalo čeka, možda za 10 godina ili nikad – rekao je Dodik ističući da se među 14 preporuka nalaze i one da je neprihvatljivo da visoki predstavnik bude u BiH ako zemlja ima kandidatski status, te da treba riješiti pitanje sudija Ustavnog suda BiH.\nNe sporeći saglasnost o nekim tačkama, Dodik je rekao da se iz principa to ne može rješavati dok se ne riješe pitanja za koja je zainteresovana Republika Srpska, a jedno od njih su sudije Ustavnog suda BiH.\n– Nije da nećemo da odlučujemo, hoćemo da se dogovaramo – poručio je Dodik.\nOn je naveo da se u Briselu pojavilo nešto što je dva-tri dana egzistiralo kao neki dokument i što je njegovim saradnicima pročitano telefonski.\n– Na sastanku je to dato na engleskom, tek kasnije prevod. Počelo se sa jakim zahtjevima za to, a Mišel je rekao da to njemu treba da pred Evropskim savjetom već sutra može da kaže da postoji dogovor – objasnio je Dodik.\nOn je ponovio da stoji iza toga da, bez obzira što u Briselu ništa nije potpisano, ukoliko BiH dobije kandidatski status, treba završiti nekoliko stvari u vezi sa tri zakona koji se spominju.\n– Završićemo, dajte nam status kandidata i završićemo u prvom mjesecu – izjavio je Dodik, ističući ako ne bude kandidatskog statusa, sve o čemu je pričano u Briselu, ne važi ništa.\nSrpski član Predsjedništva istakao je da kandidatski status podrazumijeva da politički akteri u BiH mogu sami rješavati određena pitanja, bez intervencionizma, koji je do sada bio prisutan.\n– Kandidatski status BiH je prednost i za Republiku Srpsku jer to podrazumijeva jačanje vladavine prava, a to znači Ustav, poštovanje Ustava. U tome vidimo neke svoje akcije, kretanja – rekao je Dodik i dodao da je u Briselu rečeno da je BiH sastavljena od dva entiteta i tri naroda.\nDodik je naglasio da ako BiH ne dobije kandidatski status za članstvo u EU zajedno sa Ukrajinom, da je to onda podvala BiH, uz postavljeno pitanje po kojem to kriterijumu Ukrajina može može dobiti kandidatski status.\n– Da li su to geopolitičke razmirice? Pa i ovde se više od 20 godina vrše geopolitičke razmirice. Mrcvarite nas svih tih godina, rušite nam Ustav i Dejtonski sporazum i to objašnjavate onako kako vi hoćete i na kraju nam kažete da nismo sazreli da budemo kandidat – rekao je Dodik.\nPrema njegovim riječima, status kandidata za članstvo u EU puno ne znači, ali se njime zemlja drugačije pozicionira.\nOn je ocijenio da Evropa dolazi u situaciju određenih vrsta izazova, jer je Njemačka već potrošila 60 odsto zaliha gasa za zimu, francuski predsjednik Emauel Makron izgubio je parlamentarnu većinu, dok u SAD prema anketama „dobija Trampova grupacija“, a to izgleda Bošnjaci ne vide.\nKada je u pitanju nastup političkih predstavnika na sastanku u Briselu, Dodik je rekao da su muslimani bili jedinstveni, da Hrvata nije bilo, ali da nije postojalo jedinstvo srpske strane zbog pokušaja opozicije da vodi predizbornu kampanju.\nPrema njegovim riječima, nakon što je rekao da je spreman da potpiše ponuđeni dokument ako BiH dobije kandidatski status, predsjednik PDP-a Branislav Borenović rekao je da prihvata predloženo, ali da neće da potpiše.\n– Onda sam rekao da neću da potpišem, ako neće svi – objasnio je Dodik i dodao da je rekao da ne želi da potpiše sa Borenovićem jer se radi o dokazanom kriminalcu, navodeći kao primjer mahinacije u Agenciji za lijekove i medicinska sredstva BiH na čijem je čelu kadar PDP-a.\n– Ako misli da ne govorim istinu, neka me tuži. Zašto to nije uradio od Brisela do danas? Zato što za da govorim istinu – konstatovao je Dodik.\nOn je podsjetio da je u ponuđenom dokumentu bilo napisano da se podržavaju sankcije Rusiji, što nije želio da potpiše uprkos velikim pritiscima.\n– Rekao sam da ne može i onda se našlo rješenje da se rezolucija prima k znanju, što se znalo i prije odlaska u Brisel. Onda smo izdvojili svoje mišljenje, ne možemo da prihvatimo sankcije Rusiji – dodao je Dodik.\nZa tvrdnje opozicije da je prihvatio predložena rješenja, Dodik je rekao da su laž i da u politici mora postojati dostojanstvo.\n– Nisam istrajavao na lažima, laži Borenovića, Trivićke ne služe da bi se neko uvjerio u tu laž, nego da se ne vjeruje ni u šta – istakao je Dodik.\nOcijenivši da se radi o britanskom konceptu zasnovanom na pričama o kriminalu i korupciji, Dodik je podsjetio da nije osuđen ni za šta, a da jedini koji ima presudu donijetu u političkom procesu jeste bivši lider PDP-a Mladen Ivanić.\nGovoreći o odsustvu lidera HDZ BiH na sastanku u Briselu, Dodik je rekao da je Čović prihvatio poziv da prisustvuje sastanku predstavnika političkih partija, ali da je nakon što su pozvani članovi Predsjedništva BiH, odustao.\n– Čović je bio u Briselu, ali nije bio za stolom. Smatram Čovića ozbiljnim čovjekom, veoma teške poslove radi, koristan je za svoj narod, ne dozvoljava majorizaciju koja je na svakom koraku prisutna – istakao je Dodik, ocijenivši da je sve to smišljeno u Sarajevu jer se znalo da Čović neće doći ako dođe Predsjedništvo.


“Bojić je odbio da da odbranu tražeći od suda da pribavi video snimke sa sigurnosnih kamera ispred Posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu, uprkos tome što je u spisima predmeta dopis straže da se snimci čuvaju samo 23 dana i da nisu u mogućnosti da ih dostave“, rekao je Djordjević.\n“Biće zatraženi i spisi disciplinskog postupka od strane disciplinskog tužioca Advokatske komore Beograda. Prema mojim saznanjima, koja ne mogu da potvrdim 100 odsto, mislim da je podignuta optužnica u disciplinskom postupku protiv kolege Bojića u Advokatskoj komori Beograda“, rekao je Djordjević.\nOna je navela da pretnja, kako je to odredjeno i sudskom praksom, mora biti konkretna i direktna na život i telo oštećenog lica, a da , kako je ukazala, “toga u ovom slučaju nema”.\n“Tužilaštvo nije prihvatilo ni izvelo nijednu dokaznu radnju predloženu od strane odbrane: nisu saslušani svedoci, kolege advokati koji su bili neposredno prisutni, niti je saslušan Koluvija iako navodne reči koje se stavljaju na teret okrivljenom da je izgovorio, nisu u stvari njegove reči nego su navodno prenošenje tudjih reči”, rekla je Pavlović.\n“Nakon što je to saznao okrivljeni je odbio da da svoju odbranu jer je revoltiran postupanjem tužilaštva i policije. Tražio je da sud naloži dostavljanje snimaka jer oni su direktan dokaz da se taj dogadjaj nije desio na način na koji je opisan u optužnici i zatražio da sud pribavi izveštaj od ministarstva koliko se čuvaju snimci sa sigurnosnih kamera”, rekla je Pavlović.\nNovinarki Jeleni Zorić ispred Specijalnog suda je, kako su ranije pisali mediji, advokat Svetislav Bojić prvo 28. decembra rekao: “Molim Vas budite precizni u izveštavanju pošto je moj klijent Predrag Koluvija pošten čovek i veliki vernik, evo on meni kaže kad sam išao da ga posetim ‘Zorićka me uništava i rastura njenim izveštavanjem, ali se ja Bogu molim za njeno zdravlje, kao što se molim i za zdravlje tužioca Saše Drecuna i ovog što ga je uhapsio, Slobodana Milenkovića'”.\nIstog dana, izmedju ostalog, rekao je i da nije dobro prošao “ko god se o Pedju ogrešio”.\nA zatim i 29. decembra, takodje, dok je bila na novinarskom zadatku rekao: “Zamalo da Pedji danas bude ukinut pritvor, a Pedja te je puno, puno pozdravio”.


Sonja Savić dobija legat - Bizlife.rs\nSonja Savić dobija legat\n12:09 Čačak, 06/11/2011\nU dvorištu rodne kuće Sonje Savić u Donjoj Gorevnici kod Čačka, povodom 50 godina od rođenja i trogodišnjice smrti velike glumice, promovisana je knjiga “Sonja Savić – otvorena stranica”. Njena majka Mikaina najavila je da će porodična kuća u Sonjinom zavičaju biti pretvorena u legat u kom će se okupljati i stvarati mladi avangardni umetnici.\nKnjiga predstavlja zbirku tekstova 94 autora, prijatelja, saradnika i članova porodice Sonje Savić. Shodno simbolici godina njenog života, ovo delo sadrži dva bloka sa po 47 autorskih tekstova, a serijal je započet zapisima njenih roditelja. Pored njih, o svojoj prijateljici i saradnici govore kolege glumci, reditelji, producenti, novinari, umetnici. Među njima su, između ostalih, Dušan Kovačević, Rade Šerbedžija, Darko Rundek, Mira Furlan, Dragan Nikolić, Olivera Katarina, Svetozar Cvetković, Miša Radivojević…\nMikaina Savić je najavila da će porodičnu kuću i roditeljsko imanje ustupiti gradu Čačku i Umetničkoj galeriji “Nadežda Petrović”, koji će se ubuduće starati o ovom legatu. U Umetničkoj galeriji “Nadežda Petrović” kažu da bi Donjoj Gorevnici, gde je velika glumica sahranjena, uskoro trebalo da zaživi memorijalni kompleks Sonje Savić.


Pakistanci ponovo na Youtube-u – Net.hr\nPakistanci ponovo na Youtube-u\nAutor: Net.hr 14:40 29.12.2012\nUkinuta zabrana korišćenja\nPakistan je danas privremeno dozvolio pristup Youtube-u, blokiranom od septembra zbog kontroverznog anti-islamskog filma, ali tek pošto su preduzete mere da se isfiltriraju sadržaji sa elementima bogohuljenja i pornografije, prenosi TANJUG.\nPakistanska telekomunikaciona agencija obavestila je sve internet kompanije da – odmah odblokiraju odnosno ponovo uspostave celokupan Youtube vebsajt, privremeno, do daljih naloga – javila je agencija Frans pres.\nMinistar unutrašnjih poslova Rehman Malik na svom Twitter nalogu napisao je da je ovakva odluka donesena zbog brojnih zahteva javnosti, a da će vlasti postaviti zaštitu kako bi se blokirali “nepristojni sadržaji”.\nUdruženje provajdera internet usluga u Pakistanu (ISPAK) pozdravilo je odluku vlasti da se omogući pristup popularnom vebsajtu za razmenu video-materijala.\nPakistanske vlasti su u septembru blokirale pristup Jutjubu pošto je ovaj vebsajt, sa sedištem u SAD, odbio da ukloni kontroverzni anti-islamski video snimak “Nevinost muslimana”, snimljen u Americi.\nOvaj 14-minutni amaterski film izazvao je masovne proteste u mnogim islamskim zemljama, u kojima je poginulo više od 75 ljudi, a samo u Pakistanu oko 20.\nNakon blokiranja Youtube-a, razmena video materijala na internetu opala je za 30 odsto, a stručnjaci ISPAK-a ističu da je ukidanje blokade dobra vest jer ovaj vebsajt mnogi studenti i institucije koriste u obrazovne svrhe.\nPrema zvaničnim podacima, u Pakistanu, koji ima više od 170 miliona stanovnika, internet koristi nešto više od dva miliona ljudi.


CafeBar&Restoran | Crni Petao – i pivnica i restoran – projekat by A4 studio CRNI PETAO – I PIVNICA I RESTORAN\nPo idejnom konceptu, objekat je urbani lokal – restoran pivnica savremenog karaktera i dizajna. Projekat enterijera potpisuje tim „A4 studio” iz Beograda, prema inicijalnoj ideji investitora da se napravi pivnica koja svojom funkcijom i elementima enterijera više podseća na restoran.\nTri zone spojene u jedinstven ambijent\nRestoran-pivnica „Crni petao” nalazi se u Beogradu, na uglu ulica Ustaničke i Vojislava Ilića, na prostranoj etaži tržnog centra, sa posebnim pristupom sa platoa ispred objekta i iz tržnog centra.\nSpajanjem više manjih lokala unutar etaže formiran je prostor za restoran-pivnicu. Osim glavnog dela lokala, sačinjenog od dve razuđene zone, postojao je površinski mnogo veći deo terase. Osnovna ideja bila je pripojiti terasu celokupnom prostoru i tako formirati jedinstveni ambijent veće kvadrature. Jedini način da se to ostvari bilo je probijanje zidova koji su mogli da se otvore i povežu sa baštom. To je i učinjeno otvaranjem prema terasi, pravljenjem mostova i uklanjanjem celih zidova. Armirano-betonski zidovi koji nisu mogli biti uklonjeni poslužili su kao zona oko koje je formiran bar, koji time postaje funkcionalna okosnica prostora. Na taj način je postignut cilj spajanja tri zone u jedinstven ambijent, a sam šank je svojom geometrijom poslužio i kao odredišni reper koji usmerava linije kretanja posetilaca prema funkcionalno različitim zonama restorana.\nPozicioniranje šanka kao centralnog ostrva, dobijenog funkcionalnim zahvatom, pokazalo se kao uspešno rešenje s obzirom na da, kao fokusna tačka u prostoru oko koje se sve dešava, definiše različite karaktere zona namenjenih gostima. Pored toga, interesantno rešenje baš u zoni šanka jeste staklena komora u kojoj su smeštena burad za hlađenje piva. Tako je jedan tehnološki postupak postao i zanimljiv dizajnerski akcenat.\nJedna od stvari koje su uticale na raspored i na vrste sedenja jeste pozicija ulaza na samom ćošku lokala. To je omogućilo formiranje prostora u dubinu, oivičenog s jedne strane dugačkim šankom, a sa one druge nizom prozora koji se produžavaju sve do samog kraja u dubini. Na blago uzdignutom postamentu, nadovezujući se na liniju šanka, formiran je binski prostor za bendove.\nNajveća atraktivnost ovog dela prostora jeste pokretni krov i mogućnost potpunog ili delimičnog otvaranja. Na taj način se postiže efekat sedenja u bašti. Taj dualni karakter prostora (otvoreno-zatvoreno) jeste nešto što daje ležernost celokupnom ambijentu – kako u toku dana tako i u večernjim satima.\nKuhinja, sanitarni blok i sve pomoćne prostorije postavljene su u lakat-zoni\nCounter tip sedenja dominantan je u glavnom delu pivnice, s tim da se tip stolova i stolica, njihov oblik i pozicija menjaju po dubini prostora kako bi se ostvario dinamičan ambijent na ovako velikoj kvadraturi. Kapacitet sedenja u sve tri zone restorana pivnice je preko 200 mesta. Kuhinja restorana, sanitarni blok, sve servisne i pomoćne prostorije postavljene su u lakat-zoni, uključujući i pomoćni ulaz u objekat iz unutrašnjosti tržnog centra. Na ovaj način je postignuta maksimalna funkcionalna iskorišćenost prostora.\nDruge dve zone lokala projektovane su tako da po karakteru ističu taj prostor kao intimniji deo. Koncept mirnijeg dela lokala upotpunjen je zelenilom i posebno dizajniranom kupolom – plafonskom čelično-drvenom konstrukcijom ispod koje je pozicioniran centralni sto restorana. Svi elementi enterijerskog mobilijara (lusteri, lampe, plafon, obloge zidova i pregrada) posebno su dizajnirani ovom prilikom.\nDizajn enterijera svakog segmenta restorana pivnice (od prostora namenjenih gostima do servisnih prostorija) svojom geometrijom i upotrebljenim materijalima ilustruje ideju urbanog enterijera savremenog gradskog restorana. Drvo, čelik i staklo kao osnovni materijali, uz odabrani nameštaj tamnijih tonova i, za ovu priliku, posebno dizajnirani elementi rasvete u skladu su s neoindustrial dizajn konceptom enterijera.\nPodovi su različito tretirani po zonama: pod zatvorene terase su granitne ploče sa podnim grejanjem, što dodatno podiže ugodnost boravka u prostoru. Centralni deo je liveni pod na cementnoj bazi koji je omogućio izradu različitih aplikacija. Treći deo lokala je keramika u dezenu drveta koja vizuelno doprinosi intimnijoj atmosferi tog dela restorana.\nPrimenjeni materijali, savremeni elementi rasvete uz prisustvo stakla, crnog čelika, betona i ogledala svrstavaju „Crni petao” u moderne enterijere savremenog Beograda.\nA4 studio je arhitektonski biro osnovan u Beogradu 2008. godine kao partnerska firma četiri diplomirana inženjera arhitekture. Današnji tim vode Nenad Đokić, Sanja Prodanović i Ljubica Bigović i broji devet arhitekata koji se bave projektovanjem, modelovanjem, nadzorom u oblasti izvođenja i saradnjom sa stručnjacima iz različitih oblasti.\nVeliki broj uspešno realizovanih projekata tokom dvanaest godina postojanja govori u prilog tome, kao i nagrade Brava Casa Design Awards 2015, Big See Interior Award 2019, na regionalnim takmičenjima u kategoriji za najlepše uređene restorane i kafe-barove.\nU radu A4 studija naročito se izdvaja arhitektura i dizajn enterijera ugostiteljskih i hotelskih objekata. Već godinama profilisan u tom smeru, taj tim, osim u Beogradu, uspešnu saradnju na tom polju ostvaruje i na inostranom tržištu (Švajcarska, Austrija, Nemačka, Grčka, Velika Britanija…).\nTagovi: a4 studio bašta crni petao crni petao pivnica lokali pivnica pivnica u beogradu pivnice u beogradu restoran urbano\nAvenia Waterfront, kuhinja za sva čula, s pogledom na reku\n„Avenia” je novi restoran smešten u prizemlju sve popularnijeg Tržnog centra „BW Galerija”. Moderan dizajn i pogled na reku gostima pružaju neverov...\nU pripremi ovog jela šef Dragan Lukić koristio je Kikkoman sos od soje sa manje soli da bi stvorio fuziju voćne arome jagoda i arome dubokog mora u...


Jelušić: Radi se idejno rješenje za uređenje obalne zone u Sutomoru – Bankar.me\nJanuary 21, 2018 CRNA GORA, PLANETA, SVE VIJESTI, TURIZAM Leave a comment\nJavno preduzeće za upravljanje morskim dobrom Crne Gore iniciralo je izmjenu modela raspodjele prihoda od naknade za korišćenje morskog dobra da bi, kako se ističe, primorske opštine kvalitetnije aispunjavale ugovorene obaveze.\nDirektor JP Morsko dobro Predrag Jelušić\n– Podaci nam govore da je od 2012. godine, direktno u kase primorskih opština ukupno prenešeno 16,7 miliona eura, sa namjenom održavanja komunalnog reda, hortikulturalnog uređenja i javne rasvjete u zoni morskog dobra. I pored značajnih sredstava koje se slivaju u opštinske kase neke od njih nijesu u stanju da obavljaju navedene ugovorne obaveze – kazao je Jelušić.\n– Cilj je da se efikasnije obavljaju poslovi održavanja čistoće, zelenih površina i bujičnih kanala u zoni morskog dobra – naveo je Jelušić.\nPrema njegovim riječima, do kraja prošle godine Morsko dobro zaključilo je 1.349 ugovora i ostvarilo prihod od naknade za korišćenje morskog dobra od 6.646.140 eura. Kako dodaje, Upravni odbor Morskog dobra na sjednici u novembru prošle godine usvojio je Plan korišćenja sredstava za ovu godinu kojim se planira prihod u iznosu od 7.050.000 eura, a od čega će, nakon usmjeravanja 50 odsto prihoda primorskim opštinama, Javno preduzeće raspolagati prihodom u iznosu od 3.500.000 eura. Planovi Jedan od važnijih projekata koje Morsko dobro realizuje u saradnji sa opštinom Bar i Ministarstvom održivog razvoja i turizma je izgradnja saobraćajnice, šetališta i trga u Sutomoru. Uskoro se dobija idejno rješenje, nakon čega Jelušić kaže da ih očekuje izrada glavnog projekta i početak realizacije uređenja obalne zone u Sutomoru. On je dodao da Morsko dobro učestvuje u finansiranju izgradnje 420 metara dugog šetališta u Krašićima kao i uređenju šetališta na tivatskoj plaži Belane.\nTrenutno je u toku tenderski postupak koji je raspisala opština Tivat kao nosilac. Kroz saradnju sa opštinom Herceg Novi, ističe, započeta je izgradnja druge faze šetališta Pet Danica na potezu od ,,Galeba“ do ,,Mimoze“. Ovaj projekat većim dijelom finansira Morsko dobro, dok je opština Herceg Novi nosilac poslova.\n– U opštini Kotor smo početkom ljetnje turističke sezone završili drugu fazu pješačke i biciklističke staze na potezu od Risna do Perasta, sada nas očekuje postavljanje javne rasvjete duž novoizgrađene pješačke staze. Projekat šetališta Javno preduzeće finansira u cjelosti – kazao je Jelušić. U ovoj godini, ističe sagovornik Pobjede, očekuju i izgradnju pristaništa u Kamenarima.\n– Razlog i osnovni cilj izgradnje pristaništa je bezbjednije, funkcionalnije i brže odvijanje saobraćaja na trajektnoj liniji Lepetane – Kamenari – Lepetane – kazao je on. U prvoj polovini ove godine očekuju i početak sanacije obalne – pomorske infrastrukture pristaništa Žanjice, pristaništa i mandraća u Baošićima, mula u Baošićima, pristaništa i lokalnog mandraća u Kumboru. Sidrišta – Krajem prošle godine završena je Studija prirodnih uslova za formiranje nautičkih sidrišta u zoni tivatskog i budvanskog zaliva, koja nam je ponudila modele za postavljanje vezova na sedam lokacija u Tivtu i dvije lokacije u Budvanskom zalivu. Plan Javnog preduzeća je da naredne godine započne proceduru za realizaciju ovog posla, koje će za rezultat imati uvođenje reda kada je riječ o sidrenju i vezivanju malih i srednjih plovila na pomenutim lokacijama – kazao je Jelušić.\nMorsko dobro je prvi put ove godine objavilo tendere za sezonsko ustupanje pristaništa i privezišta na Primorju, a kako ističe Jelušić, cilj ovih postupaka je da se obezbijede preduslovi za regularno funkcionisanje privezišta i pristaništa što čini osnov za odvijanje priobalnog pomorskog saobraćaja, samom tim i razvoj nautičkog turizma. Kako dodaje, evidentan je problem funkcionisanja nekoliko pristaništa i naročito privezišta, za koje ne postoje ugovori o korišćenju niti jasni pravni osnov korišćenja, tj. obavljanja djelatnosti.\n– Takve slučajeve smo uredno prijavljivali nadležnim institucijama na dalje postupanje – naglašava Jelušić dodajući da su učinjeni značajni napori da se uvede red u upravljanju, radu i nadzoru nad ovim objektima, da je stanje osjetno bolje, ali da treba dodatno raditi na unapređenju ove oblasti.\n– Ovim povodom Javno preduzeće uputilo je inicijativu za izmjenu Zakona o lukama radi stvaranja zakonskih okvira za njen dalji razvoj. U tom smislu predložili smo širu akciju na unapređenju regulatornog okvira, organizacionog modela upravljanja i pojačane kontrole – kazao je Jelušić.\nPrema njegovim riječima, od početka 2016. godine za područje Bojane postignut je napredak u regulisanju odnosa sa zakupcima objekata na obalama rijeke gdje je prvi put raspisan tender.\n– Cilj nam je da na taj način doprinesemo transparentnijem obavljanju djelatnosti na toj lokaciji, kao i da našim daljim aktivnostima doprinesemo stvaranju bolje infrastrukurne uređenosti tog prostora – kaže Jelušić. Trenutno su, kako dodaje, u toku izmjene i dopune Kataloga (evidencije) objekata na obalama Bojane, koje se odnose na preciziranje površina privremenih objekata i, kada Vlada bude dala saglasnost, Javno preduzeće sprovešće tenderski postupak za one lokacije koje do sada nijesu obuhvaćene tenderskim postupkom – kaže Jelušić.\nPOJMOVIPredrag Jelušić sutomore\nPrevious Box office: Najgledaniji filmovi u SAD tokom protekle sedmice (11.01. – 18.01.2018.)\nSljedeći Slovenija: Pod znakom pitanja 524 miliona kredita


Bosanska starleta zavela oženjenog nogometaša Lazija | Visokoin.com\nBosanska starleta zavela oženjenog nogometaša Lazija\nIako ima suprugu i dvoje djece, nogometaš Lazija Milan Biševac ovih se dana našao u problemima kada je njegova navodna ljubavnica, banjalučka starleta Božana Vujinović, objavila njihove zajedničke fotografije na svom Instagram profilu.\nNavodno je Biševac pola godine u Rimu živio s atraktivnom Božanom, koja je redovno na svoj Instagram profil postavljala fotografije iz rimskih restorana.\nNa fotografijama je redovno pozirala sama, kako to obično starlete čine, ali je novim objavama otkrila da joj večere, haljine i život u Rimu plaća srbijanski reprezentativac i nogometaš Lazia Milan Biševac.\nBožana i dalje na svojim profilima objavljuje sve što mediji objave o njihovoj vezi i trudi se da javnost sazna pravu istinu.\nPodsjetimo, Božana Vujinović, prije dvije godine uhapšena u akciji suzbijanja elitne prostitucije u Srbiji, a često boravi u Dubaiju.


Kosovska opozicija protiv promene granica - European Western Balkans\nAutor EWB 28. 08. 2018.\nPRIŠTINA – Najuticajniji opozicioni Demokratski savez Kosova (DSK) poručuje da neće dozvoliti bilo kakve dogovore na štetu “kosovske teritorije”, a Samoopredeljenje sa istim motivom najavljuje proteste.\n“Pregovori o kosovskoj teritoriji su protivustavni i ko god se pridruži takvim igrama snosiće ustavnu i političku odgovornost. Koordinisaćemo akcije u parlamentu kako bismo sprečili predsednika (Tačija) da dovodi u pitanje suverenost Kosova i teritorijalni integritet”, navodi se u saopštenju ove stranke, prenosi prištinska Epoka.\nSamoopredeljenje saopštio je da će organizovati proteste u Prištini uoči ili tokom održavanja narednog sastanka Vučića i Tačija u Briselu, 7. septembra.\nCilj protesta je, kažu, sprečavanje inicijative za “korekciju granica”, tačnije sprečavanje razmene teritorija.\n“Tačiju je već rečeno i javno i zvanično da opozicione partije smatraju ove sastanke privatnim, gde on kao pojedinac predstavlja svoje privatne interese, ali ne predstavlja interese Kosova”, rekao je poslanik tog pokreta Ismalj Kurteši.\nKad je reč o vladajućoj koaliciji, njen otpor prema Tačiju slabi, ocenjuje prištinska Koha.\nSlabljenje tog otpora objašnjava se time što se niko od partnera u vladajućoj koaliciji u ponedeljak nije izjasnio o tome da li bi napustili pregovarački tim ukoliko Tači ne bi uzeo u obzir njihove stavove.\nDemokratski savez KosovaHašim TačiKorekcija granice Kosova i SrbijeSamoopredeljenje\nMerkel: Podržavamo razgovore, ali teritorijalni integritet je bitan\nLajčak: Sveobuhvatna normalizacija odnosa Kosova i Srbije apsolutno moguća\nEWB 17. 02. 2021. 17. 02. 2021.


Lidl dobio lokacijsku dozvolu - na proleće i građevinska dozvola | (Vesti - 14. 01. 2014) Subotica.com\n14.01.2014. u 00:00h\nNemački lanac supermarketa “Lidl” najverovatnije će predstojećeg proleća zatražiti građevinsku dozvolu za izgradnju prodajnog objekta u Subotici. Za taj objekat već je izdata lokacijska dozvola i u toku je projektovanje objekta, dok će sam datum izgradnje zavisiti od ambicije ovog lanca da u isto vreme otvori sve planirane objekte u više gradova Srbije.\nPredstavnici nemačkog lanca supermarketa “Lidl” pre nekoliko nedelja boravili su u Subotici, a povod posete je realizacija njihove investicije u našem gradu. Kako je rečeno u Gradskoj službi za građevinarstvo, za gradnju objekta već je izdata lokacijska dozvola, a u toku je izrada projektne dokumentacije potrebne za pribavljanje građevinske dozvole.\nU ovoj službi očekuju da će ova kompanija na proleće zatražiti dozvolu i početi gradnju, ali da tačan rok zavisi od njihove ambicije da u celoj Srbiji, na odabranim lokacijama, počnu gradnju objekata.\nU Regionalnoj privrednoj komori ne očekuju da će dolazak “Lidla” na naše, pa tako i na subotičko tržište, drastično uticati na pad cena kao posledicu tržišne utakmice. Prema mišljenju stručnjaka komore, da bi se tako nešto desilo potrebno da je da u isto vreme više lanaca poput “Lidla” dođu na naše tržište. Tek tada, u borbi za svakog kupca, potrošači mogu osetiti neku korist u smislu primamljivih ponuda kojim bi ih privuklida kod njih potroše svoj novac.\nPrema ranijim najavama, ovaj trgovinski lanac će otvoriti svoj objekat uz budući ritejl park austrijske Kvintere, na Palićkom putu. U pomenutom ritejl parku, prema najavama, osim “Lidla” biće smeštene prodavnice odeće i obuće poput „Newyorker“-a, „C&A“, „Takko“-a.


88 evropskih utakmica u zadnjih 10 godina! Sve je počelo protiv Naftana a završava se sa dva predstavnika Srbije u LIGI ŠAMPIONA! - Crvena zvezda info\nOstalo / 545 pregleda\nOstalo / 1314 pregleda\n88 evropskih utakmica u zadnjih 10 godina! Sve je počelo protiv Naftana a završava se sa dva predstavnika Srbije u LIGI ŠAMPIONA!\nEliminacijom od Rendžersa klub sa Marakane završio sjajnu dekadu sa tri evropska proleća i dve Lige šampiona\nEliminacijom od Rendžersa u osmina finala Lige Evrope, Crvena zvezda završila je ovosezonsko učešće u evropskim takmičenjima.\nBio je to drugi uzastopni prolećni nastup crveno-belih u Ligi Evrope, a ukupno treći od 2018. godine. Isto tako, prvi put nakon trideset godina, Zvezda je odigrala neki evropski meč u martovskom terminu.\nDakle, pune tri decenije čekali su zvezdaši da njihov klub i u martu i dalje bude u igri u nekom evropskom takmičenju, a poslednji put to se desilo u eksperimentalnom izdanju Lige šampiona, u sezoni 1991/92.\nNakon te takmičarske godine, u kojoj je Zvezdi malo nedostajalo da, kao aktuelni šampion, dođe do još jednog finala, usledile su godine tavorenja.\nBilo je pojedinačnih bljesaka, nekih dobrih utakmica, ali većih uspeha u Evropi ne.\nOsvrnemo li se samo na prethodnu deceniju, možemo pratiti razvojni put crveno-belih u evropskim takmičenjima, prožet brojnim traumatičnim iskustvima, a zatim i napretkom, čiji je vrhunac upravo aktuelna sezona, u kojoj je Zvezda u Evropi preživela do druge polovine marta i došla do 1/8 finala Lige Evrope.\nUkupno – Zvezda je u prethodnih deset godina odigrala 88 evropskih utakmica. Pobedila je 33 puta, 32 utakmice završene su nerešenim rezultatom, a crveno-beli su poraženi u 23 navrata. Postigli su 113, a primili 110 golova.\nDva puta su igrali u grupnoj fazi Lige šampiona (osvojena 4 boda u prvom, odnosno 3 u drugom nastupu) i tri puta u grupnoj fazi Lige Evrope (9 bodova 2017, te po 11 bodova 2020. i 2021. godine). Tri puta izboreni su i nastupi u prolećnim rundama – 2018. protiv CSKA (0:1 u ukupnom skoru), 2021. protiv Milana (3:3) i 2022. protiv Rendžersa (2:4).\nSAMO JEDNA ISTORIJSKA BRUKA\nIsto tako, u mračnom periodu pre 2017. godine, Zvezda je tri puta eliminisana još u avgustu, jednom čak i u julu, dok 2014. nije ni učestvovala u evropskim takmičenjima, usled dobro poznatih okolnosti.\nIgrala je Zvezda protiv klubova iz čak 29 zemalja (praktično, protiv predstavnika tri različite države u proseku u svakom ciklusu). Najviše utakmica, zanimljivo, odigrano je protiv klubova iz Kazahstana, Nemačke, Engleske i Italije (po šest), dok je protiv Jermena, Albanaca i gibraltarske Evrope igran samo po jedan meč, zbog poznatih promena propozicija, usled pandemije tokom 2020. godine.\nProtiv klubova iz osam zemalja crveno-beli nisu ostvarili nijednu pobedu – Austrijanaca, Švajcaraca, Kiprana (ipak, u tri dvomeča protiv njih, posle „duplih“ remija, Beograđani su prošli dalje), Italijana, Francuza, Danaca, Moldavaca, Ukrajinaca. Protiv ekipa iz čak 17 država Zvezda je neporažena u prethodnoj deceniji.\nOdigran je u ovom periodu protiv CSKA i prvi evropski prolećni meč na Marakani nakon 1991. i antologijskog duela protiv Bajerna. Prvu prolećnu pobedu u Evropi na svom stadionu nakon Dinama iz Drezdena (opet 1991) ostvarila je Zvezda protiv Rendžersa ove sezone.\nOno što se čeka jeste i prolazak dalje u jednom evropskom prolećnom dvomeču, pošto crveno-beli protiv CSKA, Milana i Rendžersa u tome nisu uspeli, mada su veoma skupo prodali svoju kožu.\nBilo je teških poraza (posebno u drugoj sezoni u Ligi šampiona), ali i velikih rezultata (pobede protiv Liverpula, Olimpijakosa, Kelna, pa i Brage i Rendžersa, remiji protiv Arsenala, Milana, Napolija, eliminacija Salcburga...).\nTreba istaći da je proteklih godina, posebno kod Vladana Milojevića i Dejana Stankovića, ponovo „proradio“ faktor Marakane, pa je Zvezda pod vođstvom njih dvojice na 34 utakmice na svom terenu zabeležila 18 pobeda, 11 remija i samo 5 poraza (od čega je u dva navrata imala igrača manje).\nPodsetimo kako je sve izgledalo od 2012. godine.\nVešović i Mladenović slave gol protiv Naftana\nU ovoj sezoni, crveno-bele su sa klupe u evropskim utakmicama predvodila dva trenera – Robert Prosinečki (na četiri utakmice) i Aleksandar Janković (na dve). Zvezda je igrala u kvalifikacijama za Ligu Evrope, gde je i završila takmičenje. Mesto i vreme i danas dobro pamte svi zvezdaši – Bordo, 30. avgust 2012.\nSkor: 1-4-1, 9:9\nLiga Evrope: Naftan (3:3, 4:3), Omonija (0:0, 0:0, 6:5*), Bordo (0:0, 2:3)\nPod vođstvom Slaviše Stojanovića, u sezoni u kojoj će konačno osvojiti domaću titulu, Zvezda je odigrala samo četiri evropske utakmice, ponovo u kvalifikacijama za Ligu Evrope.\nTamo je uspešniji bio skromni Černomorec, a revanš je ostao upamćen i po zvižducima Nenadu Milijašu. Eliminisana je Zvezda veoma rano, već 8. avgusta 2013.\nSkor: 1-2-1, 3:2\nLiga Evrope: IBV (0:0, 2:0), Černomorec (0:0, 1:3)\nNakon šampionske sezone, navijači su iščekivali da Zvezdu gledaju u kvalifikacijama za Ligu šampiona. Umesto toga, turbulencije u klubu i – izostanak iz evropskih takmičenja, koji je prouzrokovao egzodus iz kluba.\nZa trenerom Stojanovićem otišli su praktično svi nosioci iz prethodne sezone, sem Pavićevića, Mijailovića i Pečnika, a u novoj sezoni, u kojoj je Partizan ponovo osvojio titulu, novi trener, Nenad Lalatović, šansu je dao nekolicini mladih fudbalera, od kojih su neki kasnije ostvarili zapažene karijere.\nPosle godine pauze, mislilo se da se takav presedan u Zvezdinoj istoriji više neće ponoviti. Ipak, desilo se još nešto što je upisano u istoriju crveno-belih – eliminacija na prvoj prepreci, još na samom početku jula. Tog 9. jula igran je revanš dvomeča protiv Kairata, u kvalifikacijama za Ligu Evrope, i zabeležen i drugi poraz. Zvezda je tako odigrala najkraću evropsku epizodu u istoriji, koja je trajala – 7 dana.\nSkor: 0-2-2, 1:4\nLiga Evrope: Kairat (0:2, 1:2)\nI pored užasnog početka prethodne sezone, Zvezda je pod komandom Miodraga Božovića uspela da se stabilizuje i, uz nekoliko kapitalnih pojačanja, prilično dominantno osvoji domaću titulu, što je značilo i plasman u kvalifikacije za Ligu šampiona. Prvi posle 9 godina i dvomeča protiv Rendžersa. Ipak, ni ta odiseja nije dugo potrajala. Brojna inostrana pojačanja (Mouče, Ruiz, Fibel) nisu donela kvalitet, pa je malteška Valeta jedva eliminisana.\nUsledio je nakon toga dobro poznati dvomeč protiv Ludogoreca i pomračenje u produžecima na Marakani, tokom kojih je Kafu igrao kao reinkarnacija Ronaldinja, a zatim i dvomeč protiv Sasuola, koji je počistio Zvezdu i umalo joj naneo jedan od najtežih poraza u istoriji kluba. I ova sezona završena je u avgustu – 25. tog meseca. Ovoga puta ponovljen je rezultat iz 2012. godine – plef-of za Ligu Evrope.\nSkor: 2-2-2, 9:12\nLiga šampiona: Valeta (2:1, 2:1), Ludogorec (2:2, 2:4),\nLiga Evrope: Sasuolo (0:3, 1:1)\nČovek koji je promenio sve - Vladan Milojević\nNakon godina trauma i lutanja – u Zvezdu je stigao Vladan Milojević. Umesto neproverenih stranaca, strategija je bila dovođenje domaćih fudbalera, dok su od legionara ulogu odigrali i Donald, Le Talek, Frimpong, Kanga i Boaći.\nRezultat – prolazak kroz četiri kola kvalifikacija do grupne faze Lige Evrope, čudesno veče protiv Krasnodara na Marakani, pa onda i prolazak grupe (uz samo dva primljena gola) i prolećni dvomeč protiv CSKA. Evropska sezona za pamćenje i ushićenje zvezdaša, završena 21. februara.\nSkor: 7-6-3, 19:11\nLiga Evrope: Florijana (3:0, 3:3), Irtiš (1:1, 2:0), Sparta (2:0, 1:0), Krasnodar (2:3, 2:1), BATE (0:0, 1:1), Keln (1:0, 1:0), Arsenal (0:0, 0:1), CSKA (0:0, 0:1)\nPod vođstvom Vladana Milojevića Zvezda je već naredne sezone napravila novi iskorak. Ponovo su crveno-beli prošli četiri runde kvalifikacija, ovoga puta za Ligu šampiona, ostvarivši pritom višedecenijski san svih zvezdaša – plasman u elitno fudbalsko takmičenje, koje je overeno čudesnom salcburškom noći, sa pečatom Bena, Degeneka, Krstičića i dojučerašnjeg autsajdera Pavkova.\nUpravo će gorostasni napadač, kao i Zvezda uopšte, oduševiti fudbalski svet pobedom protiv budućeg šampiona Evrope, Liverpula, za, i pored dva teška poraza, sasvim zadovoljavajuću sezonu učenja i sticanja iskustva crveno-belih u Ligi šampiona, protiv klubova iz liga „petice“. Ova odiseja završena je 11. decembra.\nLuda noć u Salcburgu\nSkor: 5-5-4, 17:21\nLiga šampiona: Spartaks (2:0, 0:0), Suduva (2:0, 3:0), Spartak Trnava (1:1, 2:1), Salcburg (0:0, 2:2), Napoli (0:0, 1:3), Liverpul (2:0, 0:4), PSŽ (1:6, 1:4)\nNakon prvog plasmana u Ligu šampiona dosta se pričalo o „sreći“ koja je pratila ekipu, čime je na neki način i umanjivan uspeh koji je postigla, ali je teško moguće u takvoj konkurenciji dva puta slučajno uraditi nešto kao što je plasman među najbolje klubove Evrope.\nZvezda je i u leto 2019. krenula od prvog kola kvalifikacija i ponovo uspela da dođe do grupne faze. Sve je nekako delovalo nesigurnije nego u prethodne dve sezone, ponovo je bilo produžetaka i penala, a pamtiće se svakako revanš protiv Kopenhagena, partije Borjana i Pankova, ali i dvomeč protiv Jang Bojsa.\nI u grupi je krenulo idilično, pobedom, da bi potom Bajern i Totenhem pokazali Zvezdi razliku u kvalitetu. Na kraju, nesrećni potezi Tomanea i Žandera u Pireju, kao personifikacija slabo odrađenog letnjeg prelaznog roka, označili su kraj evropskog puta, ali i rastanak sa Vladanom Milojevićem. I ova evropska sezona završena je kad i prethodna – 11. decembra.\nSkor: 3-5-6, 13:28\nLiga šampiona: Suduva (2:1, 0:0), Helsinki (2:0, 1:2), Kopenhagen (1:1, 1:1 – 7-6*), Jang Bojs (2:2, 1:1), Bajern (0:3, 0:6), Totenhem (0:5, 0:4), Olimpijakos (3:1, 0:1)\nDejan Stanković je dobio šest meseci za adaptaciju, a potom morao da uskoči u odelo kralja evropskih kvalifikacija, Vladana Milojevića, uz velika očekivanja navijača, koji su računali na nastavak kontinuiteta. Počelo je silovito, nastavljeno mučenjem, a onda je usledio šokantan poraz na Kipru i prva eliminicija Zvezde u kvalifikacijama, nakon 13 preskočenih prepreka u nizu. Ipak, nekako su crveno-beli stigli do grupne faze, gde su pokazali potpuno drugačije lice, zrelost i izuzetnu sigurnost i sa drugog mesta i 11 osvojenih bodova otišli dalje. Kruna sezona bio je dolazak starog rivala i velikana u Beograd. Milan je prošao, ali Zvezda nije poražena u dvomeču. Crveno-beli su u Evropi trajali sve do 25. februara.\nPavkov daje gol Milanu\nSkor: 6-5-1, 21:9\nLiga šampiona: Evropa (5:0), Tirana (1:0), Omonija (1:1 – 2:4*)\nLiga Evrope: Ararat (2:1), Hofenhajm (0:2, 0:0), Gent (2:1, 2:0), Liberec (5:1, 0:0), Milan (2:2, 1:1)\nAktuelna sezona do daljnjeg će biti upisana kao najuspešnija Zvezdina u evropskim takmičenjima u prethodnih 30 godina. Kao i prethodne, crveno-beli su imali problema u letnjim susretima. Kairat je eliminisan, ali uz poraz u Kazahstanu, da bi se potom Zvezdi desio Šerif, koji će postati hit evropskog fudbala u narednim mesecima. Nakon te eliminacije, niko verovatno nije ni pomišljao da će Zvezda takmičenje u Evropi završiti vise od pola godine kasnije. Eliminisan je Kluž, a onda su u više nego uzbudljivoj grupi servirane osvete Ludogorecu i Bragi i zahvaljujući tim bodovima otišlo se sa prvog mesta, direktno, u 1/8 finala. Tamo je u verovatno najluđem dvomeču u istoriji kluba Zvezda eliminisana ukupnim rezultatom 4:2, ali je i zabeležila prvu prolećnu pobedu u Evropi nakon tri decenije. Tada je ekipa iz Beograda savladala grčki PAO 18, a sada Rendžers 17. marta.\nSkor: 7-3-4, 21:13\nLiga šampiona: Kairat (1:2, 5:0), Šerif (1:1, 0:1)\nLiga Evrope: Kluž (4:0, 2:1), Braga (2:1, 1:1), Ludogorec (1:0, 1:0), Midtjiland (1:1, 0:1), Rendžers (0:3; 2:1)\n“Pogurana” na žrebovima i kvalifikacijama, sopstvenim rezultatima i zaslugama iz prošlosti, Zvezda će sa velikim ambicijama ući i u narednu evropsku sezonu. Ipak, ono što će se računati i što će navijači posmatrati kao uzorak je samo poslednji rezultat – tražiće se materijalizacija stečenih iskustava i korak više u odnosu na ovaj mart i 1/8 finala Lige Evrope. Stanković doneo neverovatnih 25 koeficijentinh bodova\nDo one naredne sezone, koja šampionu Srbije garantuje direktno mesto u Ligi šampiona…\nPiše: Aleksandar Kovačević, izvor: Mozzartsport


Iran opovrgava da je skrivao nuklearna postrojenja od AIEA-e - Vijesti - Index.hr\nIran opovrgava da je skrivao nuklearna postrojenja od AIEA-e\nutorak, 14.10.2003. 11:45\nVISOKI iranski dužnosnik, govoreći dva tjedna prije isteka UNova roka u kojem Iran mora riješiti dvojbe oko svojih nuklearnih ambicija, opovrgnuo je u utorak da je Iran skrivao nuklearno postrojenje od UNovih inspektora.\n"Sasvim je sigurno da nismo skrivali bilo kakva postrojenja od Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA)", izjavio je iranski veleposlanik pri IAEA-i Ali Akbar Salehi.\n"Te su informacije potpuno besmislene", rekao je Salehi, odgovarajući na tvrdnje Nacionalnog vijeća otpora u Iranu, izgnane iranske oporbene skupine, koje je u ponedjeljak pružilo informacije o iranskom nuklearnom programu.\nIAEA je u oštro intoniranoj rezoluciji donesenoj prošloga mjeseca dala Iranu rok do 31. listopada da ukloni sumnje o tome da tajno pokušava proizvesti nuklearno oružje.


Potočari, 11. juli 2013.\nOsamnaesta godišnjica genocida u Srebrenici, za razliku od evropskih i regionalnih zemalja, u Srbiji je gotovo ignorisana. Državne delegacije Srbije u Potočarima nije bilo, a sve što je iz Beograda stiglo u vezi sa Srebrenicom jeste saopštenje Kolegijuma Skupštine Srbije u kojem se izražava pijetet prema nevinim žrtvama bošnjačke nacionalnosti i saosećanje njihovim porodicama. A o perspektivi da Srbija prihvati da 11. jul zvanično obeležava kao Dan sećanja na žrtve srebreničkog genocida najverovatnije nema ni govora jer nema ni najmanjeg signala odozgo da bi u bližoj budućnosti to ovde moglo postati značajnija tema.\nNa pitanje Radija Slobodna Evropa zbog čega Srbija ne obeležava 11. jul kao Dan sećanja na žrtve genocida u Srebrenici, prvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić, kratko je odgovorio:\n“Mislim da će i Kolegijum Narodne skupštine danas izaći sa saopštenjem, već je izašao, ustvari”.\nNajviši predstavnici vlasti ne samo da nisu otišli, nego nisu ponudili ni bilo kakvo objašnjenje zašto nisu otišli u Potočare. Nataša Kandić, čelnica Inicijative za REKOM ocenjuje za Radio Slobodna Evropa da je velika šteta je što predsednik Tomislav Nikolić nije otišao u Srebrenicu.\n“U Bosni i Hercegovini, pre svega medju Bošnjacima, bilo je očekivano da se predsednik Srbije pojavi u Potočarima. To bi za njih bio daleko veći događaj nego kada je ranije dolazio bivši predsednik Boris Tadić zato što oni u ovoj novoj vlasti, upravo zato što je čine oni koji su učestvovali u vlasti devedesetih, vide one koji mogu za žrtve da učine više nego prethodna vlada”, kaže naša sagovornica.\nTo što predsednik Srbije nije otišao da se pokloni srebreničkim žrtvama neshvatljivije je tim pre što je on u intervjuu bosanskohercegovačkoj televiziji krajem aprila rekao da mu je žao zbog svih zločina počinjenih nad Bošnjacima i da će se pokloniti, čak kleknuti, pred žrtvama genocida, podseća Kandićeva i dodaje da se upravo posle takve njegove izjave u BiH očekivalo da Nikolić prvom prilikom to i učini, da, dakle, svoje reči pretvori u dela.\n“Mislim da je šteta što to predsednik Srbije nije učinio, posebno zato što su njegove nedavne reči novinarki sarajevske televizije da je spreman da u ime Srbije kleči pred žrtvama Srebrenice odjeknule u Bosni i Hercegovini i regionu i bile vrlo često citirane. Zato je bilo očekivano da će iza toga uslediti i delo, neki konkretan akt. Upravo se zato mislilo da će njegov sledeći korak biti da 11. jula ode u Srebrenicu. Nije dobro što Srbija izostaje iz takvog jednog događaja, koji prevazilazi i Srbiju i Bosnu i Hercegovinu, zato što je reč o genocidu, najtežem zločinu među svim zločinima”, ocenjuje Nataša Kandić.\nVećina zemalja regiona, osim Srbije i Bosne i Hercegovine, obeležava 11.juli kao Dan sećanja na žrtve genocida, u skladu sa preporukom Evropskog parlamenta iz 2009. godine.\nPotpredsednik delegacije Evropskog parlamenta za jugoistočnu Evropu Jelko Kacin i ovog puta je poručio da istina o Srebrenici "ne može i ne sme biti zaboravljena" i\nda se mora nastojati da se uspostavi "stabilan i pomiren region koji ima svetlu budućnost u EU".\n"Dogadjaji iz leta 1995. moraju biti ugradjeni i održavani u kolektivnoj svesti ne samo Zapadnog Balkana već i širom EU, da se tako nešto nikada ne bi ponovilo", navodi se u saopštenju Kacina povodom 18. godišnjice genocida u Srebrenici.\nI visoka predstavnica Evropske unije Catherine Ashton odala je u ime Evropske unije poštu žrtvama srebreničkog genocida. “Nema reči koje mogu vratiti duševni mir porodicama žrtava, naglasila je visoka predstavnica, ali je dodala da se može iskazati poštovanje za njihove gubitke, odbaciti poricanje genocida i pružiti podrška pravdi.\nAshton je podsetila da poštu odaje i onima koji su ovoga puta sahranjeni u Potočarima. “Medju njima su”, kazala je ona, “i zemni ostaci 20-godišnjeg Nermina, čija me je majka Munira Subašić vodila prilikom obilaska Srebrenice u aprilu ove godine”.\nBoris Tadić u Srebrenici, juli 2010.\nU ovom evropskom društvu i njegovom odnosu prema srebreničkom genocidu Srbije, nažalost, još nema. Njene vlasti u kontinuitetu žive u poricanju tog genocida. Skupština Srbije je, podsetimo, u martu 2010. godine usvojila Deklaraciju o osudi zločina u Srebrenici, ali reč genocid nije pomenula, već je samo uputila na kvalifikaciju tog zločina od strane Međunarodnog suda pravde.\nSrpski parlament se od tada do sada nije izjašnjavao o preporuci Evropskog parlamenta da se 11. juli obeležava kao Dan sećanja na žrtve genocida u Srebrenici. Tokom svojih predsedničkih mandata Boris Tadić je dva puta bio u Srebrenici, prvi put se njenim žrtvama poklonio 2005, a učinio je to i 2010. godine.\nZa obeležavanje Dana sećanja na srebreničke žrtve u Srbiji se zalaže samo civilni sektor, te su „Žene u crnom“ i ovog puta zatražile da se 11. jul u Srbiji proglasi Danom sećanja na Srebrenicu.\nAida Ćorović, čelnica novopazarske nevladine organizacije URBAN IN, kaže za Radio Slobodna Evropa da drugačiji odnos vlasti prema Srebrenici nije ni očekivala, te da nije iznenađena Nikolićevom odlukom da se ne pojavi u Potočarima.\n“Na žalost, takva je situacija u ovih poslednjih trinaest godina od demokratskih promena. Počelo je da se govori o žrtvama, počelo je da se govori o tome šta su oni koji su odgovorni uradili u Bosni i Hercegovini, ali sve se to završava samo na deklarativnim obećanjima. To se i ovog puta potvrđuje jer je Nikolić pre dva i po meseca dao jednu izjavu, a uradio nešto drugo”, kaže Aida Ćorović i ističe da je Srbija još daleko od atmosfere otvaranja bolne teme suočavanja sa prošlošću.\n“Naši političari se, na žalost, još uved udvaraju ovdašnjoj nacionalističkoj populaciji i nacionalističkim potrebama i to je jako loše jer neko mora da preseče taj Gordijev čvor i da zaista ozbiljno krene u proces suočavanja sa prošlošću. Ja se bojim da je ovo za Srbiju loše, ali, uprkos tome, naši političari nikako da shvate da se suočavanje s prošlošću ne radi ni zbog Bošnjaka u Bosni, ni zbog Hrvata u Hrvatskoj nego da se to radi pre svega zbog budućnosti Srbije, zbog Srba u Srbiji”, ukazuje Aida Ćorović.


ANALIZA: KRCENJE PUTA ZAKONU | Institute for War and Peace Reporting\nANALIZA: KRCENJE PUTA ZAKONU\nU Srbiji je u nacrtu zakona o saradnji sa Hagom ostavljen prostor i za politicko uplitanje, ali ce sam zakon, uprkos tome, predstavljati veliki pravni napredak.\nVlasti u Beogradu preduzele su dva vazna koraka u pravcu pripreme srpske javnosti za suocavanje sa odgovornoscu za ratne zlocine.\nPoslednjom izjavom srpskog ministra unutrasnjih poslova o kamionu-hladnjaci sa telima Albanaca ubijenih na Kosovu po prvi put je javno postavljeno pitanje odgovornosti Slobodana Milosevica za zlocine protiv covecnosti. Srpski ministar unutrasnjih poslova Dusan Mihajlovic rekao je protekle nedelje novinarima da je Milosevic odgovoran za prikrivanje dokaza vezanih za moguce ratne zlocine.\nU isto vreme, ministri pravde Jugoslavije i Srbije, Momcilo Grubac i Vladan Batic su, svaki za sebe, oglasili nameru Savezne vlade da donese zakon o saradnji sa Medjunarodnim krivicnim tribunalom za bivsu Jugoslaviju.\nPrema navodima banjaluckog nedeljnika "Reporter", u kojem je objavljen i sadrzaj nacrta zakona, ovaj pravni akt nalazi se u fazi pripreme za predstavljanje jugoslovenskom parlamentu. (Prema prvobitnom rasporedu, zakon je trebalo da izadje pred parlament krajem maja, ali su se pojavile komplikacije sa Podgoricom oko pitanja mogu li saveznom ili republickim parlamentima biti data ovlascenja za odlucivanje o izrucenju njihovih gradjana Hagu.)\nZakon je umnogome suvisan. Prema recima Krstana Simica, pravnog zastupnika nekadasnjeg predsednika Republike Srpske Biljane Plavsic, ovaj pravni akt "treba da odredjenim institucijama obezbedi politicki alibi za obavljanje izvesnih radnji koje su one u stvari duzne da obavljaju."\nPo postojecem medjunatrodnom pravu, obaveza Savezne Republike Jugoslavije (SRJ) da saradjuje sa Haskim tribunalom nije sporna. Medjutim, prema nacrtu objavljenom u "Reporteru", odredbe novog zakona jos uvek ostavljaju prostor za politicko mesanje, ukljucujuci i sprecavanje prebacivanja osumnjicenih u Hag.\nCini se, medjutim, da je nacrt zakona neophodan vladi kako bi izasla iz klopke u koju je upala - time sto se suprotstavlja saradnji iako joj je pomoc Zapada preko potrebna. U tom smislu, moguce opstruktivne odredbe koje se odnose na nacionalnu bezbednost i suverenitet pokazuju se kao puka dekoracija u cilju smanjivanja politickih reakcija.\nU paragrafu 4. Rezolucije 827 Ujedinjenih nacija - kojom je 1993. osnovan Tribunal - Savet bezbednosti zahteva od svih drzava potpunu saradnju sa medjunarodnim sudom, kao i pokoravanje svim zahtevima za pomoc. Potonje podrazumeva i postovanje naloga koje Sudska komora izdaje za hapsenje, prebacivanje ili izrucenje optuzenih.\nGodinama je, medjutim, srpska javnost izlozena propagandnoj kampanji vodjenoj od strane prethodnog rezima, ali i nastavljenoj od strane novih vlasti, u kojoj je Tribunal prikazivan kao sredstvo medjunarodne zavere protiv Srba.\nTa kampanja propagira laz po kojoj je Haski sud osnovan kako bi dokazao kolektivnu krivicu Srba. U njoj se tvrdi da nijedan hrvatski, muslimanski ili albanski vodja nije optuzen u Hagu. Njen jezik vrsi sistematsku indoktrinaciju Srba i manipulise emocijama zavedenih, govoreci o "mudzahedinima koji drze odrubljene glave srpske mladezi u svojim rukama", o "stotinama srpskih crkava na Kosovu cija se zvona jutros nisu oglasila", i tako dalje.\nPosto su uspesno stvorili negativno raspolozenje javnosti prema Haga, beogradske vlasti suocile su se sa dilemom: kako se izboriti sa ogromnim ekonomskim i socijalnim problemima koji ocigledno zahtevaju pomoc spolja?\nNjihovo resenje sastoji se, izgleda, u pokusaju da se vruc krompir saradnje sa Haskim tribunalom prebaci na neutralni teren i u bezlicnu pravnu proceduru. Ocigledan cilj jeste izbegavanje politicke rasprave u kojoj bi se tezilo prevazilazenju predrasuda vezanih za to da li su se ratovi u kojima Srbija "nije ucestvovala" zaista dogodili, koje je zlocine dopusteno ciniti a koje nije, i u cije ime. Kao sto se nazire iz nacrta zakona, pitanje saradnje redukovano je na formalne probleme kakvi su procesuiranje zahteva, molbi, sudskih naloga i tome slicno.\nOvakav pristup svakako nece dovesti do toga da sirom zemlje procveta svest o neophodnosti ustanovljavanja odgovornosti za zlocine protiv covecnosti, ili o neizbeznosti saradnje sa Tribunalom. Ali bi on mogao, kako se bar nadam, razresiti trenutni problem sa Hagom, i stvoriti prostor za izrucenje optuzenih za ratne zlocine. Uprkos kontinuiranom otporu, time bi mogao biti zapocet proces popustanja, tokom koga bi se zahtevi Tribunala postepeno pretvarali u legalne i automatske, umesto da ostanu politicki i kontroverzni.\nPrema nacrtu zakona objavljenom u "Reporteru", obaveza SRJ da saradjuje sa Haskim tribunalom ustanovljena je Rezolucijom 827 Ujedinjenih nacija i zasnivanjem statuta suda, a trebalo bi da je sprovodi savezno Ministarstvo pravde.\nPrema clanu 3. nacrta zakona, zahtevima za saradnju ce se izlaziti u susret ukoliko budu zadovoljavali dva kriterija. Oni moraju biti utemeljeni na odredbama Statuta i Pravilniku o postupku i dokaznom materijalu Medjunarodnog krivicnog tribunala za bivsu Jugoslaviju. Osim toga, oni ne smeju biti u protivrecnosti sa Ustavom SRJ.\nDruga klauzula otvara pitanje obima saradnje, prepustajuci donosenje odluka obnovljenoj politickoj arbitrazi, buduci da pristalice "legalistickog" pristupa u odnosima s Hagom i dalje insistiraju na tome da oni koji su optuzeni za zlocine protiv covecnosti ne smeju biti izruceni ukoliko su jugoslovenski drzavljani. Oni tvrde da Ustav SRJ ne sadrzi odredbu o tome da drzavljanin Jugoslavije moze biti izrucen sudu strane zemlje. Oni, koji prednost daju izrucenju (ili prebacivanju), smatraju da je ova teza sporna, s obzirom na to da je Tribunal organ Ujedinjenih nacija, a ne pojedinacne strane zemlje.\nOsim toga, clan 9. nacrta zakona pruza ovlascenje saveznom Ministarstvu pravde da vrsi procenu toga da li bilo koji cin saradnje ugrozava drzavni suverenitet i nacionalnu bezbednost. Ovaj clan ne precizira koje bi korake savezna vlada mogla preduzeti, izuzev informisanja Haga o svakoj proceni. No, i ta odredba, ocigledno otvara mogucnost nepotrebnog odlaganja, beskorisnih rasprava, i nastavljanja politizacije pitanja saradnje s Haskim sudom.\nPa ipak, pomenute odredbe vise nalikuju politickom pokricu nego samoj opstrukciji. One sluze kao pomoc u borbi protiv ponovljenih izjava o tome kako bi saradnja sa Tribunalom u stvari znacila nasilje nad ustavom, i rezultat su nastojanja da se umiri savest patriotske opozicije Hagu.\nCinjenica je da formalno-pravni postupci popustanja ne ostavljuju prostor za manevar, kakve god da su komplikujuce odredbe. Nacrt zakona i sam eksplicitno propisuje da su uslovi za izrucenje ispunjeni ukoliko je identitet pojedinca kao nekoga protiv koga su preduzeti postupci potvrdjen, i ukoliko je potvrdjeno da se sadrzaj optuznice odnosi na krivicna dela koja su u nadleznosti Haskog suda.\nU sustini, Rezolucija 827 Ujedinjenih nacija nedvosmisleno propisuje da, premda drzave mogu usvajati regulativu o saradnji sa sudom, one nemaju pravo prekrajanja odredbi Statuta Tribunala. To potvrdjuje i clan 29, koji od drzava trazi pristanak na svaki zahtev sudske komore, sto se moze odnositi na identifikaciju osoba, prikupljanje izjava svedoka, pronalazenje dokaza i dokumenata, zadrzavanje i hapsenje optuzenih, ali i prebacivanje i izrucenje.\nPosredstvom Rezolucije 827 i Statuta Tribunala, Savet bezbednosti je zaista dao prioritet sudu u Hagu u slucajevima kada postoji istovremena nadleznost nacionalnih sudova i medjunarodnog suda. U svakoj fazi bilo kog postupka, tribunal moze zahtevati da mu nacionalni sud prepusti slucaj, i da onda on sam obavi novo sudjenje izbegavajuci bilo kakvu manipulaciju nacionalnog suda. Ova supervizija nad nacionalnim sudovima potvrdjuje da je pitanje nacionalnog suvereniteta podredjeno pitanjima iz nadleznosti Haskog tribunala.\nOtuda je, cak i da je cilj doticnog pravnog akta nastavak manipulacija i izbegavanja obaveza u odnosu na sud, sve to, u stvari, beznacajno. Pa ipak, u svetlu u Srbiji preovladjujuceg protivljenja sudu - koje predstavlja nasledje Milosevicevog rezima, ali i posledicu predrasuda sadasnjih vlasti - ocigledno je da bi saradnju bilo cak teze ostvariti bez nove regulative. Svejedno da li je rec o alibiju, ili ne, tek, Beograd je nacinio vazan korak i dopustio politici da prokrci put zakonu.\nBiljana Kovacevic-Vuco je predsednik Jugoslovenskog komiteta pravnika za ljudska prava u Beogradu.


Ko su braća Ćulum: Prijatelji Ognjena Vranješa, u Evropi proglašeni za treću najveću opasnost – Glas Krajine | Informativni portal\nYou are at:Home»Vijesti»Ko su braća Ćulum: Prijatelji Ognjena Vranješa, u Evropi proglašeni za treću najveću opasnost\nOni su na čelu bajkerske organizacije “United Tribuns”, koju je njemačka tajna služba proglasila za državnu opasnost, a u Evropi su proglašeni za treću najveću opasnost za sigurnost.\nOva grupa se, prema pisanjima brojnih evropskih medija, bavi raznim kriminalnim poslovima. Državna agencija za istrage i zaštitu 2014. pretresla je kuću Armina Ćuluma u okviru međunarodne policijske akcije “Ezel”, koju je provodilo 900 policajaca na području BiH, Austrije i Njemačke.\n“United Tribuns” djeluje u Austriji i Švicarskoj, a njihovi direktni konkurenti su grupe “Hells Angels” i “Bandidos”.\nPrevious ArticleDamir Džumhur: Sve ljubavi jednog od najpoželjnijih bh. muškaraca\nNext Article Deportovan čovjek iz BiH koji je pokušao zadaviti trudnu ženu u SAD


Rute: Izvinjavam se holandskim veteranima iz Srebrenice\nTanjug 18. juna 2022. 20:16\nHAG – Premijer Holandije Mark Rute obratio se danas stotinama veterana Dačbat 3 mirovne jedinice, koja je za vreme rata u BiH služila u okviru mirovne misije UN u Srebrenici, izvinivši im se u ime holandske Vlade.\nRute je u vojnoj bazi u centralnoj Holandiji veteranima Dačbata 3 poručio da im ni posle blizu 27 godina „neke reči još nisu izrečene“, preneo je AP.\n„Danas, izvinjavam se u ime holandske vlade svim ženama i muškarcima iz Dačbata 3. Najveće poštovanje imam prema načinu na koji je Dačbat 3, pod teškim okolnostima, pokušao da učini dobro, čak i kad to više nije bilo moguće“, kazao je Rute.\nAmerička agencija u izveštaju navodi da se holandska Vlada na ovaj način zvanično izvinila vojnicima koji su sa manjkom ljudstva i adekvatnog naoružanja poslati, kao mirovnjaci Ujedinjenih nacija, kako se navodi, „da brane Srebrenicu i očuvaju mir“.\nAP navodi da su vojnici, koji su sada veterani, tada bili „pregaženi“ od jače naoružanih bosankih Srba koje je predvodio Ratko Mladić.


brisel Archives - Jutarnji GLASnik\nMilivojević: Posle Brisela srpski pregovarači govore narodne poslovice i opšte mantre Analitičar Cvijetin Milivojević ocenio je danas da su predstavnici Beograda i Prištine danas u Briselu razgovarali o separatnom sporazumu, ali da pregovarački tim Srbije ne želi da deli sadržinu tih razgovora sa građanima Srbije. Komentarišući sastanak koji su danas u Briselu održali predsednici Srbije […]\nBeograd — Nova runda dijaloga Aleksandra Vučića i Hašima Tačija održaće se u sredu 18. jula, saopšteno je u Briselu, saznaje TV Prva. Takođe, TV Prva saznaje i da će se Vučić, dan ranije, u Parizu sastati s francuskim predsednikom Emanuelom Makronom. Nova runda dijaloga potvrđena je i iz Brisela. „Visoka predstavnica Evropske unije za […]


Federacija banka hrane: Ukidanju PDV-a na donaciju hrane - MediaSfera\nFederacija banka hrane je humanitarna, neprofitna organizacija čiji razlog osnivanja jeste borba protiv siromaštva i gladi. Federacija banaka hrane Srbije osnovana je kao humanitarna organizacija sa cilјem da se ukaže na problem stanovništa na granici siromaštva, poveća svest građana u vezi bacanja hrane, podstakne povećanje donacija hrane siromašnim i građanima na granici siromaštva.\n-Naša misija se zasniva na ideji širenja kulture davanja, volontiranja, promovisanja solidarnosti među građanima, kao i na podizanju svesti o problemu siromaštva u Srbiji, širenju filantropije i podsticanju društveno odgovornog poslovanja, kaže Aleksandar Vidaković, predsednik Federacije banaka hrane Srbije.\nKako funkcioniše organizacija? Ko su donatori, a ko korisnici kojima je najpotrebnija pomoć?\n-Federacija banaka hrane Srbije pomaže preko 200 udruženja, socijalnih ustanova, penzionerska udruženja, samohrane roditelјe, inalidna lica, beskućnike… Spisak akcija i projekata je dugačak i trudićemo se da pomažemo svima onima kojima koji nemaju dovolјno sredstava da se prehrane. Apelujemo na donatore da hranu koju su u mogućnosti da doniraju, hranu koja je dva do tri meseca pred istekom roka a koja je bezbedna za lјudsku upotrebu i koja će biti upotreblјena u kratkom vremenskom periodu, da se obrate Federaciji banaka hrane Srbije, kako bi ista što pre stigla do najugroženijih korisnika. Jedna od naših misija je i povezivanje banaka hrane u regionu, učestvovanje u dva partnerska projekta socijalnog preduzetništva i startap kompanijama, sa kojima ćemo kreirati platforme donatora.\nKoje su vaše humanitarne aktivnosti i projekti na kojima radite?\n-Planiramo i organizovanje dečjih edukativnih radionica koje bi dovele do povećanja svesnosti dece o štetnosti bacanja hrane na najranijem nivou, jer deca kada jednom usvoje te navike, održavaće ih tokom životnog perioda i te navike preneti na sledeća pokolenja.\nZbog svega navedenog, u dogovoru između Federacije banaka hrane Srbije i poslanikom Milijom Miletićem na sednici Skupštine je upućeno pitanje Ministarstvu finansija koje se odnosilo na ukidanje PDV-a na robu nemenjenu donacijama, u čijem sastavu su i regionalne banke hrane i formirano je radno telo Federacije i NALED-a.\nTakođe, na drugoj sednici Pododbora za polјoprivredu, za nerazvijena područja Srbije, kojom je predsedavao Miletić, sednici su prisustvovali i predstavnici Federacije banaka hrane Srbije (predsednik Aleksandar Vidaković i potpredsednici Dejan Jovičić i Mladen Milanović) i predstavnici Koalicije za dobročinstvo (Milica Mišković i Želјko Mitrovski). Na navedenoj sednici je dogovoreno da se zajedničkim snagama pokrene inicijativa o izmeni Zakona o porezu na dodatu vrednost.\nVerujemo da će naša inicijativa uroditi plodom i doprineti najskorijem ukidanju PDV-a na donaciju hrane, što će dovesti smanjenja gladi najsiromašnijih, razvoja nerazvijenih područja Srbije i tako povećati kvalitet života naših sugrađana, što za našu misiju predstavlјa posebnu čast i veru u bolјe sutra.\nTagoviAleksandar Vidaković donacija hrane Federacija banka hrane PDV


Naslovna » Vesti » TRIGLAV isplaćuje akcionarima 56,8 miliona eura\nSLOVENIJA • Zavarovalnica Triglav je uprkos zahtevnim prilikama, posebno na tržištima kapitala, uspešno poslovala, te je prošlu poslovnu godinu završila u skladu sa strateškim usmerenjima.\nTriglav grupa je prošle godine sačuvala visok nivo finansijske stabilnosti i ostvarila rast više ključnih indikatora.\nTRIGLAV grupa je uspešno poslovala u 2015. godini.\nDobro poslovanje Grupe u osnovnoj delatnosti odražavaju i dobar kombinovani koeficijent (92,8%) i profitabilnost kapitala od 12,8%. Dobit pre oporezivanja iznosila je 102,5 miliona evra, što je za 2% više nego 2014. godine, a bruto fakturisana konsolidovana premija osiguranja porasla je za 3%, na 919,1 milion evra. Visoki nivo finansijske stabilnosti pokazuje i za 2% viši kapital, te za 11% više bruto-tehničke rezerve Triglav grupe upoređene sa 2014 godinom.


Sve zemlje EU u obavezi da uvedu drugu generaciju biometrijskih pasoša\nSve zemlje EU u obavezi da uvedu drugu generaciju biometrijskih pasoša – Personal magazin\nMinistarstvo unutrašnjih poslova saopštio je danas da je Evropska komisija za biometrijske pasoše donela odluku da su sve zemlje članice EU u obavezi da uvedu drugu generaciju biometrijskih pasoša, koja…\nMinistarstvo unutrašnjih poslova saopštio je danas da je Evropska komisija za biometrijske pasoše donela odluku da su sve zemlje članice EU u obavezi da uvedu drugu generaciju biometrijskih pasoša, koja podrazumeva pasoše sa otiscima prstiju u čipu.\nU saopštenju se navodi da ovaj sistem omogućava da na državnim granicama zemalja koje imaju razvijene sisteme za kontrolu pasoša građani mogu da koriste automatske prolaze.\nZa Srbiju je veoma važno da što pre uvede ovaj sistem, s obzirom na najavljenu viznu liberalizaciju prema zemljama “belog šengena”, pri čemu će Ministarstvo unutrašnjih poslova u periodu od 18. novembra do 1. decembra vršiti rekonfiguraciju sistema za izdavanje dokumenata.\nU pomenutom periodu neće biti moguće podnošenje zahteva za izdavanje biometrijskih ličnih dokumenata po hitnoj proceduri, dok će zahtevi za izradu dokumenata u redovnom postupku biti primani i izdavana ranije izrađena lična dokumenta.\nSvi građani kojima su već izdati biometrijski pasoši bez otiska prstiju u čipu, neće morati da menjaju svoje putne isprave, jer će one važiti do datuma svog isteka i biće validne isto kao i pasoši nove generacije, dodaje se u saopštenju.\nSve zemlje EU u obavezi da uvedu drugu generaciju biometrijskih pasoša was last modified: November 18th, 2009 by Redakcija\nbiometrijabiometrijski pasošičipMUP Srbijeotisci prstiju\nElektronski nadzor pritvorenika i zatvorenika do kraja naredne godine\nNastavak saradnje Ministarstva prosvete i “Majkrosofta”


U svakoj šestoj firmi se ne zna ko je gazda – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/U svakoj šestoj firmi se ne zna ko je gazda\nU svakoj šestoj firmi se ne zna ko je gazda\nStvarne vlasnike je evidentiralo ukupno 138.797 obveznika, što čini 85 odsto registrovanih subjekata, saopštila je Agencija za privredne registre, i upozorila obveznike na prekršajnu odgovornost u slučaju da ne ispune tu zakonsku obavezu.\nZaključno s 10. septembrom, najviše stvarnih vlasnika je evidentirali su privredni subjekti (87,31 odsto), a slede ustanove (83,19 odsto), zadužbine i fondacije (82,39 odsto), dok je procentualno najmanje udruženja (77,25 odsto) koja su evidentirala svoje stvarne vlasnike.\nAPR je pozvao obveznike koji nisu evidentirali stvarne vlasnike u Centralnoj evidenciji, da to učine što pre jer će, u suprotnom, podneti zahtev za pokretanje prekršajnog postupka protiv registrovanog subjekta ako utvrdi da nije evidentirao podatke o stvarnom vlasniku.\nCentralna evidencija stvarnih vlasnika uspostavljena je u APR-u 31. decembra 2018. godine, s ciljem usaglašavanja domaćih propisa s evropskim zakonodavstvom i unapređenja postojećeg sistema otkrivanja i sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma, uz postizanje višeg nivoa dostupnosti i pouzdanosti u evidentirane podatke o stvarnim vlasnicima.\nKako je saopšteno, APR je 4. septembra poslao notifikacije na oko 6.000 mejlova registrovanih subjekata s obaveštenjem za svakog pojedinačnog obveznika koji još nije uneo svoje podatke u Centralnu evidenciju, da treba da ispuni tu obavezu propisanu Zakonom o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika.\nU obaveštenju su obveznici upućeni kako da pristupe Centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika preko veb-sajta Agencije i kako da pronađu detaljnija uputstva za postupak elektronskog evidentiranja, koja su objavljena na stranici Registri / Centralna evidencija stvarnih vlasnika.\nEvidentiranje podataka o stvarnim vlasnicima radi lice ovlašćeno za zastupanje u registrovanom subjektu, koje je dužno da podatke unese elektronski u Centralnu evidenciju najkasnije u roku od 15 dana od datuma osnivanja, ili registracije promene vlasničke strukture i članova organa, na osnovu koje ispune uslov za sticanje svojstva stvarnog vlasnika registrovanog subjekta, uz upotrebu kvalifikovanog sertifikata za elektronski potpis.\nAko se ne može utvrditi ko je stvarni vlasnik firme, odgovornost i kazna padaju na direktora.\nNaime, po zakonu kojim se reguliše centralna evidencija stvarnih vlasnika, kazna zatvora do najviše pet godina preti isključivo direktorima, kao ovlašćenim zastupnicima kompanija. Propisom je predviđeno da, ukoliko nije moguće utvrditi stvarnog vlasnika nekog preduzeća u Srbiji, tu „titulu” preuzima direktor, što podrazumeva da on snosi i sankcije.\nIstovremeno s evidentiranjem, podaci o stvarnim vlasnicima se objavljuju na internet stranici, odnosno na portalu APR-a, koji, shodno zakonskoj obavezi, proverava da li je registrovani subjekat evidentirao podatke o stvarnom vlasniku u Centralnu evidenciju u zakonskom roku.\nSve te institucije dobile su i ovlašćenje da podnose zahteve za pokretanje prekršajnog postupka ukoliko u postupku kontrole utvrde da subjekat nije evidentirao stvarne vlasnike ili da podaci nisu tačni, potpuni, kao i dokumentacija o stvarnim vlasnicima kapitala.\nAPR Kompanije registar stvarnih vlasnika\nJugoimport izdaje 1,5 miliona obveznica, svaka po 10.000 dinara


IMA I PROBLEMA SA SRCEM Kerikovo zbogom fudbalu na kraju sezone\nDugogodišnji fudbaler Mančester junajteda najavio je da da će na kraju sezone završiti karijeru.\nKako prenosi BBC, nekadašnji reprezentativac Engleske ove sezone odigrao je samo četiri utakmice, a kao jedan od razloga male minutaže navode se i problemi sa srčanom aritmijom.\n"Dođe vreme kada vam telo kaže da je vreme da prekinete. Takav je život sportiste", poručio je Kerik.\nIzdanak škole Vest Hema došao je u Junajted 2006. godine iz Totenhema, odigrao 463 utakmice i osvojio 18 trofeja, pet u Premijer ligi i po jedan u Ligi šampiona, Ligi Evrope, kao i Svetsko klupsko prvenstvo.\nOni su NAMUČILI VIDIĆA: "Srpska stena" otkrio sa kojom četvoricom napadača je imao NAJVIŠE PROBLEMA


Vučić, Dodik - Srbija i Srpska uplatiće 2,2 miliona evra za završetak obnove hrama u Mostaru | Trebinje Live\n"Imamo obećanje da će crkva 2020. biti završena, zahvaljujući najviše predsjednicima Vučiću i Dodiku. Zahvaljujemo i pojedincima koji su svojim prilozima ugradili sebe u ovaj hram. Nama koji živimo ovdje ostaje da svjedočimo Boga kojem smo ovaj hram podigli a to je Bog ljubavi. Osim što volimo Boga, mi volimo sve ljude i svoje po vjeri, ali i druge bez obira na vjerska opredjeljenja", naglasio je vladika Dimitrije.\n"Ovaj hram ima nesumnjiv nacionalni značaj za Srbe i s toga moramo pokazati našu sposobnost da se okupimo i brzo završimo našu crkvu koja je brutalno srušena 1992. godine. To je bila jasna poruka Srbima da idu sa ovih prostora i da tu nemaju šta da traže. Obnovom ovog hrama pokazujemo da očigledno imamo ovdje šta da tražimo. Dugujemo zahvalnost i predsjedniku Vučiću koji je pomogao obnovu ovoga hrama i što ćemo je zajedno završiti", istakao je Dodik.\n"Ukupan položaj srpskog naroda u nekoliko kantona u FBiH je veoma složen i normativno nije ispunjena konstitutivnost naroda kako je to naložio Ustavni sud, a od Republike Srpske se uporno traži implementacija svake odluke Ustavnog suda. Razgovaramo o tome i mislim da sa Draganom Čovićem možemo da dogovorimo da se u Mostaru osjeti prisustvo i uključivanje naše zajednice u važne poslove grada", rekao je Dodik.\n"Ponosan sam na to što su Republika Srbija i Republika Srpska mogle da daju svoj puni doprinos za obnovu ovog hrama, jer je on važan i za naš narod, njih četiri do pet hiljada u Mostaru, kao i za sve koji su živjeli u Mostaru, za cijelu istočnu Hercegovinu, ali i za cijeli srpski narod", istakao je Vučić.\nViše od 80 odsto sredstava za dosadašnje radove na obnovi crkve izdvojile su vlade Republike Srpske i Srbije\nTAGOVI: Mostar Milorad Dodik Aleksandar Vucic Vladika Dimitrije saborni hram mostar


Finansijski problemi / Pavlović: Srpskoj prijeti grčki scenario\nRepublici Srpskoj sasvim je izvjesno prijeti grčki scenario, tvrdi ekonomski analitičar Zoran Pavlović u intervijuu u emisiji Puls BN TV. Objašnjava, teška ekonomska situacija je rezultat neodgovornog ponašanja političara u vrijeme kada je u Srpskoj bilo najviše novca.\nPropast / Raste siromaštvo, banke profitiraju\nBanke u Republici Srpskoj zaradile su na kamatama u prošloj godini milionske iznose. U okolnostima kada privreda propada, raste siromaštvo, a banke zarađuju veliki novac – to je znak bolesnog ekonomskog stanja, upozoravaju ekonomisti.\nPomirenje / Vučić: Hag nas nije pomirio, a mi smo se svi lagali\nOsnovni cilj, jedan od tri koja je sebi postavio Haški tribunal, a to je pomirenje naroda na prostoru bivše Jugoslavije, nije ostvaren, a danas su emocije i sentimenti u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj lošiji nego 1995. godine, izjavio je sinoć premijer Srbije Aleksandar Vučić.\nAkcija / Ivanić: Akcije Sipe nisu udar na bankarski sistem\nSrpski član Predsjedništva BiH Mladen Ivanić smatra da ne postoji mogućnost da česte akcije Sipe, kada je riječ o bankama u Srpskoj, predstavljaju udar na bankarski sistem.\nReakcija / Posebne sjednice Vlada Srpske i Srbije zbog presude Karadžiću\nU Banjaluci će danas biti održana posebna sjednica Vlade Republike Srpske povodom presude prvom predsjedniku Srpske Radovanu Karadžiću u Haškom tribunalu.\nSarajevo / Dogovoren mehanizam koordinacije u BiH\nU Sarajevu je večeras završen sastanak predsjedavajućeg Savjeta ministara Denisa Zvizdića i predsjednika vlada Republike Srpske i Federacije BiH Željke Cvijanović i Fadila Novalića o mehanizmu koordinacije.\nOpozicija / Čavić: Ako pobijedi SNSD, Banjalukom neće vladati Banjalučanin\nU emisiji "Puls" BN TV Dragan Čavić je poručio da ukoliko SNSD-ov kandidat pobijedi u Banjaluci, Banjalukom neće vladati čovjek koji je iz Banjaluke, već Milorad Dodik.\n/ Uhapšen Slobodan Pavlović\nPripadnici SIPE danas oko 12 časova na području Trebinja uhapsili su vlasnika Pavlović banke Slobodana Pavlovića.\n/ Dodik: Ove godine nacionalne penzije dati svim nosiocima institucionalne vlasti\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da bi Republika Srpska u ovoj godini trebalo da uvede nacionalne penzije za nosioce institucionalne vlasti u Srpskoj.\n/ Počelo obilježavanje Dana Republike\nObilježavanje Dana Republike Srpske počelo je polaganjem vijenaca na spomen obilježjima poginulim borcima Vojske Republike Srpske i Narodnooslobodilačke borbe. Vijence pred spomenike položili su najviši zvaničnici Republike Srpske, predstavnici Vlade, Skupštine, predstavnici institucija Bosne i Hercegovine i predstavnici organizacija proisteklih iz odbrambeno otadžbinskog rata.


U Tuzli uhapšen lopov zbog krađe četiri Kurana\nTuzlanska policija uhapsila je A. I. (46) iz Tuzle zbog sumnje da je iz Muftvijstva tuzlanskog ukrao četiri Kurana.\nKrađa se dogodila 12. marta, a osumnjičeni je, kako je saopšteno iz MUP TK, ovom krađom nameravao pribaviti nezakonitu imovinsku korist. Osumnjičeni kradljivac je saslušan, a ukradeni predmeti su pronađeni i vraćeni vlasniku, piše Faktor.\nNakon dokumentovanja navedenog krivičnog dela, protiv A. I. će biti podnesen izveštaj nadležnom Tužilaštvu TK.\nDOLIJAO Osamnaestogodišnjak krao "golfove"\nU Tuzli pronađen ukradeni "golf"\nPet osoba osumnjičeno za više krivičnih dela na području Gradačca i Gračanice\nIsceliteljka KURANOM prijavila pljačku: Iz kuće njene majke odneseno 850.000 KM


Mlad čovek odluči da pokrene firmu, ode u PKS i šta dalje - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 10. jula 2021. 06:04\n"Imamo neke sporazume i memorandume potpisane sa regionalnim udruženjima preduzetnika, tako da ćemo raditi na primerima promocije dobre prakse što im je korisno da vide kako su i neki uspešni preduzetnici imali razvojni put kada su počeli nekada sa svojim kompanijama – šta je to sa čime su se suočavali, na koji način su prevazilazili te eventualne probleme u poslovanju i na koji način su oni postali uspešni", rekla je Simanićeva.\nSimanićeva kaže da mlade treba podržati – njima je u tom periodu značajna podrška. Sada oni mogu da računaju i na podršku države i na podršku PKS.\nOve godine edukacija će biti prvi put organizovana i tokom leta. Oni su izrazili želju da se organizuje biznis engleski jezik – od 15. jula zaključno sa 15. septembrom svakog četvrtka u 13 časova biće onlajn edukacija kako bi svi koji nisu u Beogradu mogli da prisustvuju tim edukacijama.\nSvi zainteresovani mogu da se prijave na mejl adresu preduzetnik@pks.rs. Ne postoji ograničenje u broju preduzetnika koji mogu da se prijave.\n"Svim zainteresovanima za sva pitanja stojimo na raspolaganju na adresi preduzetnik@pks.rs – sve kolege su tu, u roku od 48 sati najkasnije dostavljamo odgovore, za edukacije mogu da se prijave na istu adresu i za sva njihova pitanja i sugestije mi smo tu", zaključila je Branislava Simanić.


Slavica Đukić Dejanović: Biće uvedena minimalna naknada za porodilje – Nadlanu.com\nSlavica Đukić Dejanović: Biće uvedena minimalna naknada za porodilje\nObjavljeno 9. sep 2018. / 13:30:52\nSavet za populacionu politiku razmatrao je na sednici pre dva dana mogućnost da se uvede donji limit mesečne naknade za porodilje, kako se ne bi dešavalo da neke od njih, kad im se porodiljska naknada obračuna po novom zakonu o finansijskoj podršci porodici sa decom, dobiju 900 dinara mesečno.\nTo je za “Politiku” izjavila Slavica Đukić Dejanović, ministarka bez portfelja zadužena za demografiju i populacionu politiku.\n– Trudnice koje su bile zaposlene na privremenim i povremenim poslovima, na primer, ranije nisu dobijale nikakvu naknadu za vreme porodiljskog odsustva. Ovaj zakon uveo je i za njih pravo na naknadu, a one koje su radile duže od 18 meseci na takvim poslovima imaju ista prava kao i buduće mame koje su u stalnom radnom odnosu. Međutim, one koje su radile kraće od tog perioda, na primer mesec-dva, ne dobijaju ni hiljadu dinara mesečno, što jeste degradirajuće. O tome smo razgovarali na sednici Saveta, kojom je predsedavala premijerka Ana Brnabić. Razmišljamo da kod prvih izmena i dopuna zakona uvedemo donji limit naknade za porodilje, ne mogu sada da kažem koliko bi to novca bilo, jer treba videti koliko budžet može da izdrži. Ali, koliko god budemo imali para, uložićemo u to – rekla Slavica Đukić Dejanović.\nOna je navela da se preispitivalo i novo zakonsko rešenje, po kojem naknada ne može da bude veća od tri prosečne plate, dok je po ranijem zakonu to bilo pet prosečnih plata.\n– Ta dva pitanja verovatno će biti tema rada u Narodnoj skupštini u oktobru, kad počne jesenje zasedanje – dodala je ministarka.\nObračun naknade za porodilje po novom zakonu, koji je stupio na snagu 1. jula, iznenadio je mnoge mame, jer su im mesečne naknade drastično manje od plate koju su primale.\nPo novom zakonu, da bi porodilje ostvarile punu platu na porodiljskom bolovanju, neophodno je da budu u radnom odnosu sa istom platom punih 18 meseci pre otvaranja trudničkog bolovanja. Mlade majke koje su se tek zaposlile nemaju nikakvu šansu da dobiju ni minimalna primanja tokom porodiljskog odsustva.\nizmene zakonaporodiljeSlavica Đukić Dejanović


Danas u Srpskoj 384 nova slučaja - u Zvorniku 9, Šekovićima 6, Bratuncu i Srebrenici po 3, Milićima jedna novozaražena osoba - infoBirač\nPrema mjestu prebivališta 98 osoba je iz Banjaluke, 48 iz Trebinja, 32 iz Bijeljine, 21 iz Doboja, 18 iz Teslića, 17 iz Laktaša,15 iz Prnjavora, 12 iz Кotor Varoša, 11 iz Mrkonjić Grada, 10 iz Bileće, devet iz Zvornika, osam iz Modriče, po šest iz Gradiške, Dervente, Lopara, Sokoca, Foče i Šekovića, po pet iz Ljubinja i Prijedora, pi četiri iz Broda i Ribnika, po tri iz Bratunca, Novog Goražda, Srebrenice i Čelinca, po dvije iz Rudog, Ugljevika, Šamca i Šipova i po jedna iz Višegrada, Vukosavlja, Gacka, Кneževa, Кozarske Dubice, Кrupe na Uni, Milića, Nevesinja, Novog Grada, Pala i Srpca.\nU posljednja 24 časa, Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske prijavljeno je 27 smrtnih slučajeva kod kojih je potvrđeno prisustvo novog virusa korona. Radi se o 11 ženskih i 16 muških osoba, srednje i starije životne dobi, od kojih je pet iz Banja Luke, četiri iz Trebinja, po dvije iz Prijedora i Zvornika, i po jedna osoba iz Кozarske Dubice, Gacka, Doboja, Bijeljine, Ribnika, Gradiške, Кotor Varoša, Prnjavora, Laktaša, Čajniča, Broda, Petrova, Višegrada i Bileće.\nDo sada je u Republici Srpskoj potvrđeno 26.567 slučajeva virusa korona, a preminule su ukupno 802 osobe kod kojih je potvrđen test na novi virus korona. U Republici Srpskoj, od novog virusa korona, do sada se oporavilo ukupno 11.474 osobe, a testirane su ukupno 123.943 osobe.\nUkupan broj hospitalizovanih u Republici Srpskoj je 1.202, u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske 439, a u opštim bolnicama 763. U Republici Srpskoj pod zdravstvenim nadzorom trenutno je 13.844 osoba, a nadzor je završen kod 85.558 osoba.\nSrednjoškolci iz Karakaja prikupili paketiće za djecu iz socijalno ugroženih porodica


Koliko košta da Srbija blješti? - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Koliko košta da Srbija blješti?\nGradovi i opštine širom Srbije višestruko povećali troškove za novogodišnje osvetljenje\nMilica Radenković16.12.2016. 15:30\nApsolutni rekorder je Beograd, koji je budžet za prazničnu dekoraciju povećao tri i po puta u odnosu na 2015, pa je za tu namenu ove godine izdvojeno oko 195,4 miliona dinara sa PDV-om. Nišlije imaju svečano osvetljenje koje je koštalo isto tri i po puta više nego prošlogodišnje, dok je Novi Sad prema informacijama iz medija planirao duplo veću sumu novca u odnosu na pre godinu dana. Istovremeno, pojedini manji gradovi se ugledaju na centre pa je tako JKP Rasina iz Brusa, koji ima 16.317 stanovnika, odlučila da plati ukupno oko šest miliona dinara u poslednje dve godine za „nabavku i ugradnju dekorativne rasvete“. Komentarišući ove podatke, ekonomista Ljubomir Madžar kaže za Danas da ne razume zbog čega se „naši zvaničnici razbacuju novcem“.\n– Posebno ne razumem zašto je ta rasveta u Beogradu instalirana dva meseca pre Nove godine i mesec i po pre katoličkog Božića. To je pitanje za njih, a nama koji smo izvan struktura vlasti ostaje samo da se čudimo i da prevrćemo očima u tom čudu – kaže Madžar.\nProšle godine za novogodišnju dekoraciju Beograd je platio ukupno 57,03 miliona dinara sa PDV-om firmi „Keep Light“ – prvo je izdvojena suma od 33,09 miliona (jun 2015), a potom od 23,9 miliona (novembar 2015). Praznično osvetljenje uključeno je krajem novembra, a gradski menadžer i tada predsednik Komisije za organizaciju Nove godine Goran Vesić rekao je tom prilikom da će u 2016. za istu namenu biti izdvojeno 20 miliona dinara.\nZa jelke 40.000 evra\nOd pomenute cifre se odustalo pa je ove godine JKP „Javno osvetljenje“ Beograd dodelilo posao ukrašavanja grada istoj firmi, ali za skoro 190,6 miliona sa PDV-om (prvo je u maju zaključen ugovor vrednosti 46,7 miliona sa PDV-om, a potom je u septembru donet ugovor od 143,9 miliona). Ugovor veće vrednost nije dostupan trenutno na sajtu JKP „Javno osvetljenje“, u kome su nam objasnili da je druga nabavka bila predviđena rebalansom. Pored ovih suma, Beograd je platio i 4,8 miliona za „novogodišnje jelke sa dekoracijom“. Odgovor na pitanje zbog čega je izdvajanje za svečano ukrašavanje prestonice povećano i da li je suma za 2016. velika, juče nismo mogli da dobijemo od Gorana Vesića.\nGradonačelnik Siniša Mali rekao je prethodno da rasveta nije trošak, već investicija koja treba da privuče turiste. Ljubomir Madžar pak smatra da „turisti nisu noćne leptirice da se skupljaju na tu svetlost“.\n– Ne znam odakle vlasti to saznanje da takvo osvetljenje privlači turiste. Ostaje da se to pitanje postavi vlasti da to malo detaljnije objasni nama koji ne razumemo – dodaje Madžar.\nAleksandar Seničić, direktor Nacionalnog udruženja turističkih agencija JUTA, kaže za Danas da ne veruje da postoji veza između rasvete i turističkih poseta, ali i dodaje da će broj turista u Beogradu tokom novogodišnjih praznika porasti 20 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\n– Ove godine očekuje se oko 50.000 stranaca. Postoji veće interesovanje za Beograd i tu nema dileme. Ali Beograd je „city break“ destinacija u kojoj stranci borave najduže tri dana. Zanimljiv je mladim ljudima, koji traže relativno jeftinu ponudu, dobar provod i da mogu da vide nešto od kulturno-istorijskih sadržaja, tako je Muzej istorije Jugoslavije najpopularniji i među gostima iz regiona i među onima koji dolaze iz Azije – kaže Seničić, objašnjavajući da ozbiljna statistika o turističkim posetama ne postoji jer je dosta smeštajnih kapaciteta u polusivoj zoni, dok agencije i hoteli često podatke o posetama popunjavaju paušalno.\nNiš dao četiri puta više\nPored Beograda i Niš je povećao budžet za novogodišnje ukrašavanje. U 2015. grad nije kupovao nove ukrase, pa je sve koštalo oko tri miliona dok je ove godine izdvojeno nešto više od 11 miliona dinara, preneli su mediji pre nekoliko dana. Portparolka „Parking servisa“ Jelena Nešić objasnila je da taj iznos pokriva „nabavku novih ukrasa i reparaciju postojećih, nabavku pratećih elemenata i montažu novogodišnje dekoracije“.\nNovosađani su 2015. godinu ispratili sa „svetiljkama za novogodišnje jelke“ vrednim 5,6 miliona dinara, koliko je iznosila javna nabavka Zavoda za izgradnju grada. U novembru ove godine, pomenuta gradska institucija ušla je u proces likvidacije zbog čega je tender za „svečano novogodišnje osvetljenje“ odlagan šest puta, a poslednji rok za odluku bio je juče. U Zavodu nismo mogli da dobijemo nikoga ko bi nam rekao kakav je epilog dobila nabavka rasvete. Ipak, novosadski mediji početkom decembra tvrdili su da je Zavod za izgradnju grada za ovu namenu izdvojio deset miliona dinara.\nMali gradovi puno troše\nPored velikih gradova, „široke ruke“ bila su i manja mesta. Tako JKP „Rasina“ iz Brusa dve godine zaredom izdvaja oko tri miliona dinara za dekorativnu rasvetu. Ove javne nabavke nisu postavljenje na sajtu preduzeća, već ih je moguće pronaći na portalu Ekapija. Direktor Rasine Ivan Jeličić kaže za Danas da izdvojena suma nije velika.\n– S obzirom na to da su neki gradovi plaćali po deset, 12 miliona, mi mislimo da to nije velika suma – kaže Jeličić. Na konstataciju da je Brus manje mesto, direktor Rasine odgovora da veličina grada nije bitna.\n– Ne znam da li ste videli kako sad Brus izgleda sa tom rasvetom. U pitanju je zadnja reč tehnike, na tenderu je izabrana firma koja radi ukrašavanje Beograda, Beča, Niša, možda najozbiljnije preduzeće koje se time bavi kod nas – dodaje Jeličić, a firma koju pominje je „Keep Light“.\nMeđu manjim mestima, a velikim trošadžijama izdvaja se i Užice, s tim da u ovom gradu plaćaju privatnoj firmi da „postavi i održava svetleće elemente“ – u 2015. Direkcija za izgradnju izdvojila je za ovu namenu 3,9 miliona dinara, a ove godine nešto manje – 2,3 miliona sa PDV-om. Kada je Blic o trošku za postavljanje svetiljki za ovu godinu pisao, Nikola Maksimović, direktor užičke Direkcije za izgradnju, imao je komentar: „Tako se pokazalo na tenderu. Ove godine troškove ćemo svesti na najmanju moguću meru.“\nNeće da budu „građani drugog reda“\nPraksu da se privatnoj firmi plaća montaža ukrasa ove godine primenilo je i Smederevo, koje je platilo dva miliona dinara za ovu namenu. Uz to grad je ove godine odlučio da izdvoji i 10,1 milion dinara sa PDV-om za nabavku opreme za svečano osvetljenje preduzeću „Keep Light“. Nakon što je pokrenuta peticija protiv trošenja tolikog novca na dekoraciju, gradonačelnica Jasna Avramović rekla je „Ne znam zašto bi Smederevci bili građani drugog reda“.\n– To me je fasciniralo, ta netrpeljivost prema svemu što je bolje i lepše. Prvo, kad neko hoće da pokrene nešto, onda treba da zna celu priču, raspita se o detaljima. Evo o čemu je reč: mi ćemo sada, po prvi put, grad ukrasiti u mnogo širem potesu, jer nije Smederevo samo trg, i glavne ulice – dodala je Avramovićeva.\nOstali gradovi za koje je bilo moguće naći podatke o novogodišnjem ukrašavanju opredeljuju između jednog i dva miliona za ovu namenu. Kraljevo je izdvojilo milion dinara, Požarevac 2,1 miliona, Jagodina 819.000. Da novogodišnja dekoracija može da košta i manje, pokazuju primeri nekoliko mesta u Srbiji. Kragujevac i Subotica, četvrti i peti grad po veličini u državi, ove godine izdvojili su 1,5 miliona odnosno 715.200 (sa PDV-om), dok se Vranje svelo na pola miliona.\nI „Nikola Tesla“ ukrašen\nStrance koje dolaze u Srbiju na aerodromu „Nikola Tesla“ sačekaće dekoracija vredna 1,4 miliona dinara koliko je izdvojio za unutrašnju i spoljnu dekoraciju aerodroma. Unutrašnje ukrašavanje dobilo je preduzeće Gardenia Decoration za 729.327 dinara (bez PDV-a), a spoljnu StarsLtd za 649.925 dinara (bez PDV-a).\nNova godinanovogodišnja rasvetaBeograd\n16 reagovanja na “Koliko košta da Srbija blješti?”\n16. decembra 2016. u 18.19\nMa neka bljesti, i onako nam privreda ne radi i ne trosi struju, centrale vrte u prazno, a napredna vlast misli da cemo na posetama Bugara, Slovenaca, a sutra i Kineza zaraditi duplo… Kad bi se zezali…\n16. decembra 2016. u 18.41\nMolim isvrsne novinare Danasa da istraže ko stoji iza "Keep light" preduzeća. Verovatno Bojan Pajtić ili Saša Radulović 🙂 ?\n16. decembra 2016. u 19.08\nKo je vlasnik firme Keep Light?


Srbin pod istragom zbog "braka iz interesa"\nMađarske vlasti predlažu podizanje optužnice protiv 73 državljana te zemlje i jednog državljanina Srbije zbog sumnje da su sklapali "brakove iz interesa".\nKako prenosi portal "Vojvodina danas", 58-godišnji državljanin Srbije je sa 73 saosumnjičenih od marta 2013. godine organizovao venčanja muškaraca iz Srbije i žena iz Mađarske za novčanu protivuslugu.\n“Cilj je bio da državljani Srbije dobiju boravišnu dozvolu u Nemačkoj i Austriji. Mlade su dobijale izmedju 50.000 forinti i 2.000 evra. Prvu ratu su dobijale nakon sklapanja braka, a druhu nakon dobijanja boravišne dozvole”, prenosi ovaj portal pozivajući se na zvanične policijske izveštaje. Takođe se navodi da su “mlade” svoje novopečene muževe prvi put vidjale kod matičara, te da najčešće nije bilo komunikacije medju njima, zbog jezičke barijere.\n« Kosovo danas potpisuje SSP sa Evropskom unijom Tužioci vode tajne istrage »


Prizor iz izbjegličkog kampa kod grada Afrina, u blizini sirijsko-turske granice, fotoarhiv\nDemokratska unionistička partija Kurda u Siriji (PID) osudila je danas najavu vazdušnih udara Turske na grad Afrin u Siriji i pozvala međunarodnu zajednicu da preduzme akciju.\nTurski mediji juče su izvijestii o mogućoj ofanzivi turskih snaga na sjeveru Sirije, u oblasti pod kontrolom Kurda u enklavi Afrin. Mediji navode da bi akcija trebalo da počne vazdušnim udarima na 149 meta PID-a.\nKurdska stranka navodi da Afrin "neće biti sam" i da su sve kurdske oblasti na sjeveru Sirije spremne da ga podrže.\nAfrin je jedan od tri autonomna regiona koje su uspostavile kurdske snage i njihovi saveznici na početku sukoba u Siriji 2011. godine.\nŠef turske diplomatije Mevlut Čavušolu rekao je da intervencija "iz predostrožnosti" ne bi mogla biti ograničena na Afrin, nego da bi se na udaru našli i grad Mandžib i oblast istočno od rijeke Eufrat.\nKoalicija koju predvode SAD obučava granične zaštitne snage na sjeveru Sirije sastavljene uglavnom od Kurda.