Gledanost - Blic Sport\nFrancuzi ponovo uz nacionalni tim: Gledanost prvenstva u milionima\nPrenos fudbalske utakmice Francuska - Švajcarska u drugom kolu Mundijala, u zemlji "galskih petlova" gledalo je oko 16,7 miliona ljudi, što je najveći televizijski rejting od finala Svetskog prvenstva pre osam godina, kada su "trikolori" izgubili od Italije.\nRekordan broj gledalaca u Španiji posmatrao polufinale EP\nZavršnicu prvog polufinalnog meča Evropskog prvenstva u fudbalu između aktuelnog prvaka Evrope i sveta i Portugalije posmatrao je rekordan broj gledalaca u Španiji, saopštio je danas kanal "Telesinko".\nBundesliga obara rekorde u gledanosti\nNemačka Bundesliga (DFL) na pragu je postavljanja novog rekorda, pošto je prolećni deo sezone u proseku posmatralo 44.000 ljubitelja fudbala.\nNemci obaraju rekord posećenosti mečeva Bundeslige\nNemačka Bundesliga oboriće ove sezone rekord posećenosti utakmica, objavila je agencija DPA.\nSuperboul oborio sve rekorde gledanosti u SAD\nPrenos utakmice u kojoj su Grin Bej Pekersi savladali Pitsburg sa 31:25 u 45. Superboulu najgledaniji je u istoriji Sjedinjenih Američkih Država.\nZvezda bez premca po gledanosti u Srbiji\nFudbalere Crvene zvezde je u jesenjem delu sezone na Marakani gledalo više publike nego Partizan na svim mečevima crno-belih ili, što je još poraznije po ostatak Superlige, više nego što su svi ostali učesnici prvenstva zajedno imali gledalaca na svojim stadionima.\nMondijal u Južnoj Africi treći po posećenosti\nUkupna poseta na stadionima na Svetskom prvenstvu u Južnoj Africi preći će tri miliona gledalaca posle večerašnjeg polufinala Nemačka - Španija, saopštila je danas FIFA.\nŠumaher zakucao gledaoce za male ekrane\nPovratak Mihaela Šumahera u Formulu jedan posle trogodišnje pauze privukao je u Nemačkoj skoro duplo više televizijskih gledalaca nego prošle sezone, objavila je televizija RTL.


Bradić: Komedija je ozbiljan posao u godinama opasnog življenja – Krstarica\nTanjug 29. januara 2020. 14:47\nJAGODINA – Selektor 49. Pozorišnog festivala najboljih komediografskih ostvarenja Srbije „Dani komedije“ reditelj Nebojša Bradić danas je u Jagodini saopštio repertoar festivala, koji se po tradiciji održava od 20. do 27. marta, ocenivši pri tome da je komedija ozbiljan posao u „godinama opasnog življenja“.\nUz napomenu da je ovogodišnje geslo festivala „Gorke komedije“, Bradić je istakao da u predstavama za ovogodišnji festival postaje jasno da „tragično“ i komedija mogu sasvim lepo da se sjedine u delu koje predstavlja „naš svet“.\n„Gorka komedija je estetska objektivizacija proistekla iz haotične realnosti morala i izgubljenog, narušenog poretka sveta“, objasnio je Bradić i dodao da je u gorkoj komediji komični naboj istovremeno neodoljiv i opasan, zato što se nalazi na granici između pozorišne predstave i privatnog života.\nPrva će biti izvedena komedija „Jovanča na putu oko sveta“ Branislava Nušića, u režiji Zoltana Puškasa i u produkciji Srpskog naradnog pozorišta Novi Sad, a sledećeg dana na repertuaru je „Zla žena“ Jovana Sterije Popovića, režija Iva Milošević u izvođenju Narodnog pozorišta Subotica.\nTrećeg dana publika u Jagodini će videti predstavu „Korešpodencija“ Borislava Pekić, režija Gorčin Stojanović u izvođenju Zvezdara teatra. Narednog dana na repertoaru je „Crna kutija“ Ane Đorđević, režija Andreja Nosova u kooprodukciji Beogradskog dramskog pozorišta.\nPeta predstava koja će biti izvedena na „Danima komedije“ je „Vlast i njena opozicija“ Nebojše Romčevića, režija Egon Savin u izvođenju Narodnog pozorišta Niš, a šesta „Gustav je kriv za sve“, na osnovu crtanog filma, režija Kokan Mladenović u izvođenju Pozorišta „Kostolanji Deže“ Subotica.\nPoslednja predstava u zvaničnoj konkurenciji za nagrade, po izboru Bradića je „Tartif“, Žan Baptis Poklen Molijer, režija Igor Vuk Torbica u kooprodukciji Narodnog pozorišta iz Sombora i Srpskog narodnog pozorišta Novi Sada.\nBradiće je predložio i da osma predstava, koja se po tradiciji igra van konkurencije, a u čast nagrađenih i na dan dodele nagrada i zatvaranja festivala, bude „Art“ Jasmine Reze, režija Alisa Stojanović u produkciji Ateljea 212 Beograd.\nBradić je istakao da su kriterijumi izbora predstava podrazumevali „kritički angažman, profesionalizam i celovitos izraza“.\n„Ovaj izbor karaktersiše rediteljska čitanja klasičnog i savremenog teksta, veliki broj glumačkih kreacija i produkcijska zaokuženost“, zaključio je Bradić.


Početna > Za sportiste\nProfesionalnim mladim sportistima i onima koji su na putu da to postanu, Srednjoškolski centar Singidunum izlazi u susret omogućujući im da uspešno završe srednju školu i steknu odlično obrazovanje. Srednjoškolski centar Singidunum prema potrebama i sportskim aktivnostima đaka organizuje nastavu tako da uskladi dve njihove najvažnije obaveze – školu i sportske aktivnosti.\n- kvalitetan smeštaj i ishrana u organizaciji škole\n- časovi redovne nastave usklađeni sa terminima sportskih aktivnosti\n- naknada izostavljenih časova\n- zajedničko planiranje i usklađivanje školskih obaveza učenika sa višednevnim sportskim obavezama, kao što su takmičenja i pripreme za takmičenja\n- podrška nastavnog kadra i dodatni rad sa mentorom\n- rad vaspitača u školskom smeštaju (za grupu od deset i više učenika)\n- savremena nastava i bogat vannastavni program\n- vanredno školovanje za učenike starijih razreda (starijih od 17 godina)\n- i druge pogodnosti po zahtevu učenika i roditelja\nSrednjoškolski centar Singidunum ima uspešnu saradnju sa omladinskim školama sporta i sportskim klubovima iz Beograda i Srbije. Želimo da zajedničkim snagama obrazujemo, vaspitavamo i podržavamo naše mlade sportiste, te pozivamo sve omladinske škole i sporta i klubove iz Srbije i regiona da na obostrano zadovoljstvo, a na korist učenika uspostavimo partnerstvo. Za članove udruženja i klubova naših partnera obezbeđujemo posebne uslove, koji se odnose i na umanjenje školarine.\nU okviru Obrazovnog sistema Singidunum, Fakultet za fizičku kulturu i menadžment u sportu, Univerziteta Singidunum vaspitava i obrazuje buduće sportske radnike, ali i neguje sportske vrednosti, koje želimo da prenesemo i na sve naše učenike. Bez obzira za koju školu da se odluče u okviru našeg centra (Gimnaziju, elektrotehničke ili umetničke smerove), naši učenici će imati mogućnost i privilegiju da slušaju specijalna stručna predavanja o savremenim trendovima u sportu i sportskom životu. Pored upoznavanja sa sistemom rada na fakultetu i povezivanja sa stručnim kadrom, naši učenici imaće posebne povoljnosti za upis i dalje školovanje ukoliko odluče da se usavršavaju i napreduju uz podršku Obrazovnog sistema Singidunum.


Pjevanje uz gusle na UNESKO listi - The Srpska News\nHomeOpuštenoPjevanje uz gusle na UNESKO listi\n2018.11.29 Milan Kovačić Opušteno\nPjevanje uz gusle, dio nematerijalnog kulturnog naslijeđa Srbije, upisano je na UNESKO Reprezentativnu listu nematerijalnog kulturnog nasleđa čovečanstva, saopštili su danas iz Ministarstva kulture i informisanja.\nOdluku o upisu guslanja donio je, 29. novembra, Uneskov Međuvladin komitet za očuvanje nematerijalnog kulturnog nasleđa, na svom 13. redovnom zasjedanju koje se održava na Mauricijusu.\n“Gusle su simbol srpskog narodnog pamćenja u dugoj borbi za održanje u prošlosti, ali nisu samo to. Nema danas naroda u kojem je ovaj drevni element kulturnog nasleđa življe prisutan, poštovan i voljen. Zasluge za takav status pripadaju guslarskim udruženjima i brojnim odanim slušaocima širom našeg kulturnog prostora”, rekao je Dragan Hamović posebni savjetnik ministra.\nNominacijski dosije pripremio je Centar za nematerijalno kulturno nasleđe pri Etnografskom muzeju u Beogradu u saradnji sa Muzikološkim isnstitutim SANU i uz podršku Saveza guslara Srbije, guslarskih udruženja, pojedinaca, lokalnih samouprava, institucija, nevladinih organizacija i stručnih udruženja.\nPjevanje uz gusle je treći upis Republike Srbije na Uneskovu Reprezentativnu listu nematerijalnog kulturnog nasljeđa čovječanstva.\nUpisom se obezbjeđuje i bolja međunarodna vidljivost a zajednice se podstiču da aktivno doprinose očuvanju i prenošenju izabranog elementa sopstvenog naslijeđa.


Jeftini letovi iz Španije do Uzbekistana - Avio karte Španija Uzbekistan - eSky.rs\nAvio karte iz Španije do Uzbekistana\nPretražite letove iz Španije do Uzbekistana\nProverite najbolje prilike za letove iz Španije do Uzbekistana\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Španije do Uzbekistana na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Španije do Uzbekistana?\n✔ Ako rezervišem let iz Španije do Uzbekistana, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Španije do Uzbekistana?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Španije do Uzbekistana uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularni aerodromi: Jeftini letovi od Madrid Barajas Jeftini letovi od Valencia Manises Jeftini letovi od Malaga Costa del Sol Jeftini letovi od Barcelona El Prat Jeftini letovi od Palma de Mallorca Airport Jeftini letovi od Vitoria-Gasteiz Airport


U POVERENJU: Čeka nas raspad interneta?\nČeka nas raspad interneta?\nInternet se bliži ispunjenju svojih krajnjih kapaciteta pošto ne uspeva da drži korak sa potražnjom za sve bržim prenosom podataka, navode naučnici, prenosi britanski list Dily Mail. Vodeći inženjeri, fizičari i predstavnici telekomunikacionih kompanija pozvani su na sastanak kasnije ovog meseca u Londonskom Kraljevskom društvu da bi razmotrili šta se može učiniti da se spreči kriza interneta.\nBum koji su doživeli internet TV, servisi, kao i sve moćniji kompjuteri povećali su pritisak na našu komunikacionu infrastrukturu, navodi Daily Mail.\nKablovi i optiča vlakna koja šalju informacije u laptopove, pametne telefone i tablet račnare mogli bi dostići limit u narednih osam godina.\nEndrju Elis, profesor sa Aston univerziteta u Birmingemu, navodi da je u poslednjoj deceniji brzina interneta povećana pedesetostruko, dok su optički kablovi dosegli maksimum svog fizičkog kapaciteta i ne mogu da sprovode vise svetlosti nego sada. On dodaje da internet sada troši istu količinu energije kao avioindustrija, što iznosi oko dva odsto utrošene energije razvijenih zemalja, a to je samo za prenos podataka, i ako se tome doda energija koju troše ostali uređaji onda procenat raste na osam odsto!\nInternet kompanije mogu da postave nove kablove, ali to je skupo, a problem je i količina struje za prenos podataka, jer što je internet brži, potrebno je više energije. Postavljanje novih kablova moglo bi da znači da bismo mogli ostati bez energije u roku od 15 godina.\nElis navodi da je zato potrebno o ovom problemu pričati sada, odnosno treba utvrditi šta može da se uradi da se spreči buduća kriza, prenosi Daily Mail.


LG Ultragear gaming monitori prvi u svetu sertifikovani kao Vesa adaptivesync ekrani\nVrhunski gejming monitori mogu se pohvaliti izuzetnom brzinom osvežavanja i odzivom, kao i minimalnim kašnjenjem u skladu sa zahtevima današnjih gejmera i novim VESA standardom ekrana\nUltraGear gejmerski monitori kompanije LG Electronics (modeli 27GP950 i 27GP850) su prvi na svetu dobili VESA® AdaptiveSync Display sertifikat, koji izdaje Udruženje za standarde video elektronike (VESA). Novi logotip pomaže potrošačima da lako identifikuju i pre kupovine uporede performanse varijabilnog osvežavanja ekrana (VRR) gejming displeja koji podržavaju VESA Adaptive-Sync protokol.\nDa bi bili sertifikovani kao VESA AdaptiveSync displeji, LG vrhunski monitori moraju da ispune iscrpne i rigorozne zahteve VESA testa specifikacije usaglašenosti AdaptiveSync ekrana (Adaptive-Sinc Displai CTS). U pitanju je više od 50 kriterijuma testiranja za uspostavljanje jasnih merila za procenu VRR mogućnosti monitora i laptopa. Sa visokim stopama osvežavanja, brzim vremenom odziva Gray-to-Gray (GTG, „iz sive u sivu“) i malom latencijom, dva UltraGear monitora za igre su ispunila ili premašila rezultate testova koji su navedeni u novom VESA standardu.\nLG monitori sa sertifikatom AdaptiveSync Display, LG UltraGear 27GP950 i 27GP850, pružaju vizualne performanse za besprekorno iskustvo igranja. Oba modela su ispunila potrebne rezultate u VESA Adaptive-Sync Display CTS, uključujući nekoliko ključnih merenja kao što su brzina osvežavanja, treperenje ekrana i vreme odziva. Dva gejming monitora od 27 inča imaju napredne LG Nano IPS panele koji nude visoke stope osvežavanja i GTG vreme odziva od 1 milisekunde, omogućavajući tečno igranje igara i oštre, čiste slike za PC i konzolne igre.\n-VESA Adaptive-Sync Display CTS stvara jasan, konzistentan standard za performanse prikaza monitora za igre i pomaže potrošačima da donesu odluke o kupovini potpuno informisani - istakao je Jim Choate, menadžer programa usklađenosti u VESA-i. - Kao prvi uređaji na svetu koji nose novi logotip Adaptive-Sync Display, LG UltraGear gejming monitori odlično su se pokazali na testiranjima.\n-Ponosni smo što je LG UltraGear postao prvi monitor koji je dobio VESA Adaptive-Sync Display sertifikat“, rekao je Seo Young-jae, viši potpredsednik i šef IT poslovne jedinice kompanije LG Electronics Business Solutions. - Sa ovim modelima za 2022. uključujući UltraGear 27GP95R, ne samo da ćemo ispuniti visoke standarde VESA testova performansi, već ćemo zadovoljiti i očekivanja i različite potrebe potrošača.


Glavni cilj fudbalera Crvene zvezde ove jeseni je plasman u grupnu fazu Lige Evrope, a eliminacijom Irtiša stigli su na četiri utakmice od toga, ujedno i od bogate nagrade UEFA.\nUčešće u drugoj rundi kvalifiakcija donosi svakom učesniku 225.000 evra, a plasman u treće kolo, što je Zvezda učinila posle 2:0 na stadionu "Rajko Mitić" (uz kazahstanskih 1:1 u prvom meču), obezbedio je vicešampionu Srbije još 235.000 evra nagrade.\nZa klubove koji prođu do poslednjeg stepenika pred grupnu fazu, što bi za Zvezdu značilo da eliminiše Spartu iz Praga, obezbeđeno je 245.000 evra. I, taj iznos će dobiti eliminisane ekipe u plej-ofu, a oni koji se plasiraju u glavni deo ovog nadmetanja - dobiće od evropske kuće fudbala po 2,6 miliona evra.\nTada će se bonusi davati ekipama za svaki meč koji ne okončaju porazom - 120.000 je nagrada za remi u grupi, a 360.000 za pobedu. Pobednik grupe dobiće dodatnih 600.000 evra, a drugoplasirani tim upola manju sumu.\nRedom, bonusi koji slede su 500.000 evra za učešće u šesnaestini finala, 750.000 za osminu finala, milion evra za svakog četvrtfinalistu, 1,6 miliona za polufinalistu, te 3,5 miliona za poraženog polufinalistu, a čak 6,5 miliona evra za osvajača Lige Evrope. Maksimalno, klub može da u ovom nadmetanju pod okriljem UEFA, zaradi 15,71 milion evra, pod uslovom da je krenuo od prve eliminacione runde, a potom ređao pobede.


Vučić: Nisam rekao da BIRN radi po nalogu, ali je čudan kriterijum po kom dobijaju posao | BIRN Srbija\nNaslovna > Vučić: Nisam rekao da BIRN radi po nalogu, ali je čudan kriterijum po kom dobijaju posao\nVučić: Nisam rekao da BIRN radi po nalogu, ali je čudan kriterijum po kom dobijaju posao\n08.3.2016 | 12:55 Predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić stoji iza svojih reči da BIRN nije izveštavao istinito o poslu ispumpavanja vode iz kopa Tamnava nakon majskih poplava 2014. godine, ali da nikada nezavisne medije nije etiketirao kao „strane plaćenike“.\t Foto: Beta\n„Da li mislim da BIRN nije govorio istinu – mislim da nije govorio istinu“, ostao je pri svom stavu iz januara 2015. godine premijer Srbije nakon što je BIRN objavio istraživanje „Ispumpavanje kopa i budžeta“. Takođe, on je u razgovoru sa novinarkom portala Insajder.net Irenom Stević rekao da „pretpostavlja da nije trebalo da upotrebi reč lažovi“ i da „njemu kao predsedniku vlade ne priliči takva reč“. Bez obzira na ovo, Vučić je ipak ostao pri stavu da BIRN nije pisao istinu.\n„Da li sam suštinski izrekao neistinu u tom trenutku – nisam“, rekao je premijer. Prema njegovim rečima, razgovarao je sa Svetskom bankom, holandskim ambasadorom, da bi došao do cifre od 1.3 do 1.5 miliona evra gubitka Južne Bačke u tom poslu. Međutim, novinari BIRN-a više od godinu dana bezuspešno pokušavaju od EPS-a da dobiju informaciju koliko je zaista koštalo ispumpavanje kopa i koliko novca je isplaćeno Južnoj Bačkoj. Takođe, nije dat nijedan argument koji bi osporio istraživanje BIRN-a.\nPodsetimo, Južna Bačka je, između ostalog, izabrana jer je dala najkraći rok za izvršenje posla. Bez obzira na to, EPS je sa konzorcijumom angažovanim da isuši kop “Tamnava – Zapadno polje” potpisao tri aneksa za produženje rokova na originalni ugovor.\nUprkos tome što je BIRN od EPS-a još 3. februara 2015. godine tražio fakture za izvršenu uslugu, kao i dnevnike radova Južne Bačke, EPS nikada nije dostavio odgovor, zbog čega je po nalogu Poverenika za informacije od javnog značaja platio dve novčane kazne od 20,000 i 180,000 dinara.\nSvetska banka je izvršila “post facto” proveru tendera, ali ni taj izveštaj novinari BIRN-a nisu dobili.\nSada je na potezu Vlada Srbije, koja na predlog Poverenika treba da omogući izvršenje, odnosno da omogući dostavljanje tražene dokumentacija.\nOsim mišljenja da BIRN iznosi neistine, premijer Aleksandar Vučić je, kako i novinarka ističe u intervjuu, nekoliko puta rekao da „strani centri moći ruše vladu preko medija“ i još jednom je BIRN naveden kao primer za diskreditaciju onih koji „postave nezgodno pitanje“.\n„Za BIRN, nisam koristio za njihovu diskreditaciju, nego sam se pitao, i dalje se pitam, ali nije naročito važno, kako i na osnovu čega se taj novac dodeljuje“, rekao je Vučić. On je rekao da se o ovome interesovao i u Briselu.\n„Pitao sam ljude iz Evropske komisije da li je to istina, a oni su mi rekli „Mi te projekte finansiramo unapred i ne znamo kojim će temama da se bave i ja sam rekao OK“, objasnio je premijer. On se još jednom osvrnuo na pojam koji se već godinu dana sve više pominje, a to je „strani plaćenici“ i rekao da od njega ne čujemo „priče o izdajnicima i stranim plaćenicima“. Na konstataciju novinarke da ako su novinari „strani plaćenici“, zašto to ne možemo da kažemo za članove Vlade u poslednjih 15 godina koji su dobijali sredstva EU u iznosu od 2.6 milijardi evra. Komentar premijera bio je da je to „beznačajno“, ali da je saglasan sa činjenicom da je novac koji dobiju mediji od stranih donatora desetinama puta manji u odnosu na novac koji dobija domaća egzekutiva.\nNa kraju, on je potvrdio da teza o „stranim plaćenicima“ pripada prošlosti.


(FOTO) PRENOSIMO ATMOSFERU SA KOŠEVA: Igrači Bordo kluba naporno rade - informativa.ba\nSport Fudbal (FOTO) PRENOSIMO ATMOSFERU SA KOŠEVA: Igrači Bordo kluba naporno rade\n(FOTO) PRENOSIMO ATMOSFERU SA KOŠEVA: Igrači Bordo kluba naporno rade\nU popodnevnim satima današnjeg dana, fudbaleri Sarajeva odradili su trening na pomoćnom terenu Olimpijskog stadiona “Asim Ferhatović-Hase”. Naši prvotimci su trenirali u dobroj atmosferi po lijepom i sunčanom vremenu, a sam trening bio je baziran na poboljšanju fizičke spreme.\nTreninzima se danas priključio i dvadesetogodišnji estonski reprezentativac, Frank Liivak, koji u narednih desetak dana boravi na probi u našem klubu. Vrijedi istaći da su trening zbog prehlade propustili Almir Bekić, Balić i Pidro, a prvotimci Sarajeva će trenirati jednom dnevno do ponedjeljka.\nPočetkom iduće sedmice, intenzivirati će se treninzi, te će izabranici Mehmeda Janjoša trenirati dva puta dnevno, a odlazak na prvi dio priprema u Čitluku, zakazan je za 21. januar.\nOznake: #FK Sarajevo #trening


Piše Željko Pantelić: Ukrajina, a mogla je biti Švajcarska\nSvet Autor:Željko Pantelić15. avg. 202118:20\nFoto: EPA-EFE/DAVE MUSTAINE/MIKHAIL KLIMENTYEV / SPUTNIK / KREMLIN POOL / Shutterstock\nSve agresivnija i sve više nepredvidiva Rusija, saterana u ćošak širenjem NATO-a na istok, nije bila samo lako predvidljiva već je bila najavljena od serije najboljih američkih diplomata i geopolitičkih analitičara. Džordž Kenan, autor čuvenog “Dugačkog telegrama”, koji je udario temelje hladnoratovske strategije Vašingtona prema Moskvi, je direktno upozorio Bila Klintona 1997. godine da je projekcija NATO-a na zemlje nekadašnjeg Varšavskog ugovora najveća greška Amerike u post hladnoratovskom periodu.\nPiše Željko Pantelić: Posle Merkel, samo nejaki Uroši\nPiše Željko Pantelić: Erdoganova džamija diplomatija\nPiše Željko Pantelić: Srpska spoljna politika, šta to beše?\nRuska federacija je tada bila u potpunosti oslonjena na Zapad a velika većina građana Rusije, u poslednjoj deceniji 20. veka, je imala izuzetno pozitivno mišljenje o EU i SAD i ruski ambasador u Savetu bezbednosti UN nije gotovo nikada stavljao veto na predloge Vašingtona.\n“Širenje NATO-a – upozoravao je Kenan uzaludno Belu kuću- raspaliće nacionalističke, antizapadne i militarističke porive u ruskom javnom mnjenju koji će opskurni ostaci komunističko aparata zlouporebiti da se vrate i učvrste na vlasti. Širenje NATO-a je početak novog Hladnog rata”,\nPored Kenana i drugi kreatori američke hladnoratovske politike su digli glas protiv avanturističke spoljne politike Bila Klintona, od Pola Nicea do Džeka Matloka koji su potpisali pismo u kojem su upozorili na posledice: “Širenje NATO-a bi ubedilo većinu Rusa da Sjedinjene Države i Zapad pokušavaju da ih izloluju i okruže da bi ih potčinili”.\nNije upitno da je Klintonova administracija imala dobre namere verujući da se sa širenjem NATO-a jača front liberalno-demokratskih država. Ali, kao što često biva, put u pakao je često popločan dobrim, čak i plemenitim namerama. Ekspanziju NATO-a su najskuplje platile republike bivšeg SSSR-a jer su sve odreda završile u rukama kleptokrata, od Lukašenka u Belorusiji preko oligarha u Ukraniji do lokalnih despota u Podkavkazju i Moldaviji i sa, manje-više, zaleđenim etničkim sukobima.\nI pored jakih separatističkih tenzija na Krimu početkom devedesetih, Ukrajina je izbegla sudbinu Moldavije, Gruzije, Azerbejdžana i Jermenije, odnosno nije bilo entičkih sukoba na njenoj teritoriji, i sačuvala je mir i suverenitet. Štaviše, Budimpeštanski memorandum s kojim se Kijev odrekao nuklearnog arsenala garantovao je teritorijalni integritet države, sve sa potpisima Rusije i SAD.\nPomenuti memorandum iz 1994. godine je relaksirao stanje u Ukrajini. Rusija je povukla podršku separatistima na Kimu i uputila ih da svoja prava brane kroz institucije, a Vašington se okrenuo drugim gorućim problemima jer je glavni cilj, nuklearno razoružanje sovjetske republike, obavljen. Tu geopolitičku zavetrinu je iskoristio Leonid Kučma da učvrsti svoj režim balansirajući između lokalnih oligarha i mlakih uticaja Rusije, EU i SAD.\nUlazak istočnoevropskih zemalja u NATO i zatim u EU je stavio tačku na “geopolitčku zavetrinu” Ukrajine. Poljska i pribaltičke republike su skinule prašinu sa “Prometeja” Jozefa Pilsudskog po kome samo pored relativno male i slabe Rusije može da postoji jaka Poljska. Reč je o planu koji predviđa rastakanje Rusije po etničkim šavovima, to jest, “prometejskim” širenjem vatre nacionalizma neruskih naroda baziranog na antiruskom raspoloženju. Tome treba dodati i teoriju drugog Poljaka, naturalizovanog Amerikanca, Karterovog savetnika za nacionalnu bezbednost Zbignjeva Bžežinskog po kome Rusija bez Ukrajine prestaje da bude imperija, odnosno gubi glavni smisao svog postojanja.\nUkrajina se tako našla između dve vatre: s jedne strane Rusija koja je želela da nastavi vekovnu dominaciju nad njom a na drugoj ambiciozne komšije koji su preko EU i NATO želeli da sprovode svoje nacionalne agende i izrazito rusofobni deo američke administracije. Tu ne treba zaboraviti ni potceniti neizostavni deo ukrajinskog geopolitičkog boršča: alave i beskrupolozne oligarhe koji vedre i oblače od Donbasa do Karpata, bez obzira ko je na vlasti u Kijevu.\nRazapeta između suprotstavljenih interesa SAD i Rusije, i ciljeva zapadnoevrospkih i istočnoevrospkih članica EU i NATO, Ukrajina je izgubila veliku priliku da postane istočna, ravničarska Švajcarska, ili ako hoćete neka nova verzija Jugoslavije tokom Hladnog rata.\nUmesto da postane most ili jastuk između Zapada i Rusije profitirajući na geografskoj poziciji, Ukrajinci su se našli na vetrometini u kojoj ih Poljska i SAD, zajedno sa istočnoevropskim zemljama i Turskom, koriste kao “udarnog ovna” u obračunu sa Rusijom, dok Moskva upotrebljava entičke Ruse i rusofonski deo populacije za ostvarenje svojih ciljeva, počev od destabilizacije zemlje. Rusija je sa aneksijom Krima povratila “svoje” poluostrvo, ali je nepovratno izgubila ostatak Ukrajine.\nNesreća Ukrajine je u tome da je krenula tamo gde je ne žele, odnosno neće postati članica EU a ni NATO ni u dalekoj budućnosti a kamoli za naših života. Osim istočnoevrospkih zemalja, nijedna druga članica EU ne želi ni da otvori vrata za približavanje Kijeva EU a kamoli da obeća članstvo ili perspektivu kao što je to slučaj sa zapadnobalkanskim državama. Nemačka i Francuska, ali i druge zapadnoevropske članice NATO, su decidno protiv članstva Ukrajine u Severnoatlantskoj alijansi jer ne žele da im visi iznad glave, kao “Damoklov mač”, otvoreni sukob sa Rusijom na Starom kontinentu.\nUdaljavanje od Rusije ni posle tri, uslovno rečeno, demokratske revolucije, nije stvorilo ambijent za izgradnju pravne države u Ukrajini. Prvi prevrat je predvodio par Viktor Juščenko-Julija Timošenko 2004. godine, druga je rođena na Evromajdanu u Kijevu 2014. godine a treća je stigla sa izbornom pobedom Vladimira Zelenskog pre dva leta.\nSvi zaokreti su imali istu pozadinu i zvezdu vodilju: borba protiv korupcije, organizovanog kriminala, kleptokratske vasti, oligarha i vapaj za pravnom i slobodnom državom i sva tri puta su izneverana očekivanja ukrajinskih građana. Viktor Juščenko, Julija Timošenko i Petar Porošenko, zajedno sa čitavom galaksijom premijera i ministara su se pokazali kao tipični istočnoevropski političari: na jeziku su protiv Putina a na delima su “mali Putini” u pokušaju.\nPosle dve godine na vlasti i Vladimir Zelenski počinje da pokazuje sve slabosti svojih prethodnika, kao da je Ukrajina osuđena da ima političare koji, kako bi to italijanski pisac Đuzepe Tomazi di Lampeduza definisao, menjaju sve da bi sve ostalo isto. Najeklatantniji je primer kampanja“deoligarhizacije”, odnosno eliminacije uticaja oligarha u javnom i političkom životu, koja je počela tako što je Zelenski imenovao najbogatijeg Ukrajinca Rinata Ahmetova za “nadzornika” istočne Ukrajine, najkontroverznijeg oligarha i svog sponzora Igora Kolomojskog je postavio za nadglednika Zaporožja a Viktora Pinčuka za Djepropetrovsk.\nJedini oligarh koji je platio cenu hapšenjem, medijskim “toplim zecom” i optužbom za veleizdaju je Viktor Medvedčuk lider proruske Opozicione platforme koja je na poslednjim parlamentarnim izborima osvojila treće mesto iz “Sluge naroda” Zelenskog i nacionalista Julije Timošenko. Ništa novo dakle ni sa Zelenskim u Ukrajini i dalje se priča evropski a vlada ruski.\nAmerikaAzerbejdžanJerminijaNATORusijaSADSavet bezbednosti UNsukobteritorijaUkrajinaVašington


Komentar: fijasko bosanskog zakona o obrazovanju | Institute for War and Peace Reporting\nKomentar: fijasko bosanskog zakona o obrazovanju\nNeuspeh parlamenta da usvoji preko potreban zakon o visokom obrazovanju jasno ukazuje na jaz izmedju proevropske retorike i usporenih reformi.\nPocetkom ovog meseca, parlament Bosne i Hercegovine nije usvojio kljucni zakon o obrazovanju koji bi Bosni doneo milione dolara od Svetske banke.\nPoslanici iz redova bosanskih Hrvata sprecili su glasanje o nacrtu zakona o okvirima za visoko obrazovanje pozivajuci se na klauzulu o "vitalnim nacionalnim interesima". Oni zakon smatraju pretnjom interesima njihove zajednice jer se u njemu ne nalazi adekvatna odredba o pretezno hrvatskom univerzitetu u Mostaru.\nUsvajanje ovog zakona bi znacilo ispunjavanje obecanja Bosne i Hercegovine da ce postati sastavni deo Evropske zone visokog obrazovanja (u okviru Bolonjskog procesa), ali bi to znacilo i zadovoljavanje obaveze koju je Bosna preuzela kao clanica Saveta Evrope. Time bi se, takodje, obezbedila sredstva od Svetske banke za reformu srednjeg i visokog obrazovanja u iznosu od dvanaest miliona dolara.\nS obzirom da je drzavni parlament uskratio svoju saglasnost, nacrt zakona ce se sada naci pred Ustavnim sudom Bosne i Hercegovine, koji ce doneti odluku o tome sta ce se sledece desiti. Medjutim, ma sta sud odlucio, neposredna i najstetnija posledica ovakvog razvoja dogadjaja je gubitak finansijske pomoci Svetske banke za obrazovni sistem u Bosni. Rac je o novcu koji Bosna trenutno nema, a malo je verovatno da ce joj biti uskoro ponudjen jer se medjunarodna pomoc sve vise preusmerava ka drugim kriznim zaristima u svetu.\nSto je jos gore, cinjenica da nije usvojen ovaj kljucni zakon svakako nece pomoci uzdrmanom bosanskom sistemu visokog obrazovanja, koji je anahron i finansira se na nacin koji nije ni optimalan u pogledu troskova niti transparentan, a lisava studente obrazovanja po evropskim standardima.\nTokom nekoliko poslednjih godina, bosanski lideri insistiraju na evropskoj integraciji. U Strazburu prosle nedelje, ministar inostranih poslova Mladen Ivanic je izjavio da njegova zemlja ispunjava svoje obaveze kao clanica Saveta Evrope, te da njene institucije napreduju ka dostizanju evropskih standarda.\nPa ipak, politicki corsokak koji blokira put ka reformama kljucnih institucija, ozbiljno sputavajuci ovakve evropske ambicije, protivreci takvim izjavama. Neuspeh pri usvajanju zakona o obrazovanju je primer koji ilustruje ovakvu situaciju.\nDuze od godinu dana, eksperti iz bosanskih ministarstava obrazovanja i akademski predstavnici univerziteta koji zastupaju muslimansku, srpsku i hrvatsku zajednicu radili su zajedno sa zvanicnicima Saveta Evrope i medjunarodnim strucnjacima na izradi nacrta zakona o okvirima za visoko obrazovanje. Cilj je bio da se pripremi nacrt zakona koji uzima u obzir bosansku politicku realnost, ali i ukljucuje principe "Bolonjskog procesa", koji podstice drzave da zajednicki dele koristi od evropske zone visokog obrazovanja.\nRezultat je bio nacrt zakona koji bi ponudio studentima visokokvalitetne kurseve na nivou drugih evropskih institucija sto bi omogucilo da se bosanske diplome priznaju u Evropi, ali i pruzilo mogucnost studentima da studiraju u inostranstvu, te obezbedilo znacajniju ulogu kako studentima tako i nastavnom osoblju u procesu donosenja odluka u sistemu visokog obrazovanja.\nNa drzavnom nivou bi se ovim zakonom ustanovio centralni organ za uspostavljanje standarda i priznavanje akademskih kvalifikacija. Odluke o upravljanju i finansiranju univerziteta bi se donosile konsenzusom unutar dva bosanska entiteta.\nMedjutim, odredba o donosenju odluka putem konsenzusa nije bila dovoljna da bi se otklonila strahovanja nekih, pogotovo u hrvatskoj zajednici, koji tvrde da finansiranje na entitetskom nivou predstavlja pretnju odrzivosti Univerziteta u Mostaru. U saopstenju od 7. maja neposredno pre blokiranja novog zakona u parlamentu, hrvatski poslanici su zahtevali unosenje zakonskih odredbi kojima bi se garantovala zastita ovog univerziteta na drzavnom nivou.\nFinansiranje univerziteta na drzavnom nivou jednostavno nije realno u ovom trenutku. Vlada Bosne i Hercegovine nema fiskalne, ljudske ili organizacione resurse da bi mogla preuzeti ovakvu odgovornost.\nIpak, to ne znaci da nema garancija – 27. aprila, Visoki predstavnik je obecao da Univerzitet u Mostaru "nece ugroziti obrazovne reforme koje se trenutno sprovede", te da ce preduzeti mere protiv svakoga ko bi "pokusao da ugrozi" ovu instituciju.\nNacrt zakona koji je podnet parlamentu na usvajanje bio je realan kompromis za zemlju koja se bori sa reformama i nema puno vremena za gubljenje.\nKako bi Bosna ispunila svoje obaveze prema Savetu Evrope i Bolonjskom procesu, ona mora krenuti napred sa resursima koji su joj trenutno na raspolaganju. Sredstva za visoko obrazovanje su trenutno dostupna samo na entitetskom nivou. Restrukturiranje finansiranja i izmestanje na drzavni nivo bi znacajno usporilo ovaj proces. Time bi se, takodje, ugrozila mogucnost Bosne da do 2010. godine ispuni uslove za pridruzivanje Evropskoj zoni visokog obrazovanja, ali i njen kredibilitet u smislu ispunjavanja medjunarodnih obaveza.\nNajzad, ovaj zakon ima za cilj da obezbedi mesto za Bosnu i Hercegovinu u Evropskoj zoni visokog obrazovanja, a ne da uskracuje bilo kakva prava pojedinim grupama.\nKao potpisnica Bolonjske deklaracije iz 1999. godine, kojom je zapocet proces integrisanja evropskog visokog obrazovanja, Bosna mora sprovesti reforme koje su neophodne za racionalizaciju trenutno fragmentiranih obrazovnih sistema kako bi se ispunili evropski standardi.\nDa bi se to ostvarilo, neophodan je zakonski okvir koji omogucava ovom reformskom procesu da se razvije. Vazno je primetiti da se ne radi o zakonskim okvirima koji namecu ogranicenja. Uz zastitu koju pruza bosanski Ustav, zakon o visokom obrazovanju ce obezbediti dovoljno fleksibilnosti i prostora za promene. Upravo u tome lezi njegova snaga. Kako se visoko obrazovanje bude razvijalo, tako ce se i zakon menjati. Medjutim, Ustav stiti prava svih konstitutivnih naroda, i nijedan zakon to ne moze ugroziti.\nPoliticki je celishodno za bosanske lidere da iskazu entuzijazam za buducnost njihove zemlje u Evropi. Oni, takodje, moraju prihvatiti da je Evropa zasnovana na poverenju, i da su standardi postavljeni tako da promovisu jednakost i mogucnosti umesto da se zasnivaju na etnickoj pripadnosti ili partikularnim interesima.\nNepoverenje koje su iskazali poslanici usporava napredak ka evropskoj integraciji. Kratkovido blokirajuci novi zakon o visokom obrazovanju, oni su bacili senku sumnje na sposobnost zemlje da izadje iz proslosti i ponudi svojim gradjanima bolje mogucnosti.\nSada nije trenutak da se gleda u proslost kao ni da se odbacuju mogucnosti koje se nude iz straha. Vreme je da udruze snage i donesu odluke od kojih ce citava Bosna i Hecegovina imati koristi.\nZakon o okvirima za visoko obrazovanje je jos uvek blokiran u parlamentu. Na bosanskim liderima je da ga odblokiraju. Gradjani Bosne i Hercegovine ne zasluzuju nista manje od toga.\nElmira Bajrasli je direktorka odeljenja za medije i javno informisanje pri Misiji OEBS-a u Bosni i Hercegovini.


Njemačka donacija: U Trebinje stigla oprema za bolji nadzor granice | Herceg Televizija Trebinje\nNjemačka donacija: U Trebinje stigla oprema za bolji nadzor granice\nPotpredsjednik Savezne policije Njemačke Jirgen Šubert potpisao je danas u Trebinju sa direktorom Granične policije BiH Zoranom Galićem sporazum o nastavku podrške njemačke policije Graničnoj policiji BiH u opremi i obuci, te uručio donaciju u opremi za potrebe Zajedničkog centra za policijsku saradnju između BiH, Crne Gore i Hrvatske, čije je sjedište u Trebinju.\nKako je rečeno, u donaciji je oprema vrijednosti 100.000 KM za uređenje modernog kontrolnog centra za elektronsko praćenje kretanja automobila na graničnom području, sa video zidom za karte i pohranu podataka.\n“Mi u Njemačkoj smatramo da je vrlo bitno da sarađujemo sa svim zemljama kada su u pitanju prekogranične migracije. Poput ovoga u Trebinju, u našoj zemlji imamo iste zajedičke centre na granicama sa Poljskom, Češkom i Holandijom, a posredstvom kojih vrlo brzo možemo doći do informacija u vezi sa prekograničnim kriminalitetom, kao što su informacije vezane za ukradene automobile”, rekao je potpredsjednik Savezne policije Njemačke Jirgen Šubert.\nDirektor Granične policije BiH Zoran Galić istakao je da je Savezna policija Njemačke dugogodišnji partner koji godinama Graničnoj policiji u BiH pruža značajna finansijska i materijalno-tehnička sredstva.\n“Ukupna donirana sredstva već iznose blizu 7,5 miliona KM. A isto tako, eksperti njemačke policije pripadnicima naše granične policije do sada su pružili preko 80 obuka. Važno je reći da je danas u Trebinju potpisan sporazum o nastavku te saradnje na daljoj profesionalizaciji naše policijske agencije” , istakao je Galić nakon prijema donacije, istakavši da će donirana oprema omogućiti kvalitetniji nadzor cijelog graničnog područja koje pokriva zajednički policijski centar u Trebinju, te da će Granična policija BiH nastaviti sa modernizacijom svoje operative kako bi isti kvalitet nadzora granice imali i drugi područni centri ove agencije.


Urban BUG :: Magazin :: ADVENTURE :: Srpski piloti najavljuju obaranje svetskog rekorda na Red Bull Flugtagu - Dušan Bulut, Hana Adrović, SevdahBABY i drugi u ulozi žirija!\nPreko trideset takmičarskih timova će kroz ceo program motivisati već najavljivani Sara Jo i Ajs Nigrutin kojima se pridružuje i Galeb Nikačević - novi član voditeljskog trija i čovek zaslužan za najveći svetski “Harlem šejk“ - upravo on te 2013. pokrenuo ludi ples na Flugtagu na Adi, kada je 150.000 ljudi đuskalo ovaj popularni ples u vodi! Ulogu žirija će između ostalih preuzeti Dušan Bulut, Hana Adrović, SevdahBABY i mnogi drugi …. a poseban ton celom događaju doneće i specijalni letački šou koji će biti objavljen uskoro!\nRed Bull Flugtag podigao je svoju čuvenu platformu u preko 150 gradova širom planete, a prethodni događaj je 2013. godine u Beogradu okupio 37 maštovitih ekipa koji su se ohrabrili da polete i u vodu slete pred čak 150.000 ljudi. Pozivamo vas da do nedelje dobro proučite Red Bull Flugtag sajt jer imate još malo vremena da izaberete tim za koji navijate i pogledajte njihove skice, članove posade i biografije na redbullflugtag.rs. Vrlo brzo će vam postati jasno da su se mnogi za ovo pripremali sa ozbiljnim planovima da obore svetski rekord, prelete i Adu, pojedini timovi "prete" letom čak do Surčina ili Obrenovca a čak je i Ajs Nigrutin izabrao favorite i najavio da će za sledeći srpski Flugtag napraviti najotkačeniju letelicu.


SP U VATERPOLU: Srbija preokretom do četvrtfinala - Ostali sportovi, Top News, Vaterpolo\nSP U VATERPOLU: Srbija preokretom do četvrtfinala\nAleksandar Milosavljević 31.07.2015., 12:18\nVaterpolo reprezentacija Srbije izborila je direktan plasman u četvrtfinale Svetskog prvenstva u Kazanju pošto je u meču 3. kola grupe D savladala Australiju sa 10:9 (3:2, 2:2, 1:4, 4:1).\nPočetak meča i prve dve četvrtine nisu nagoveštavali veliku dramu koju ćemo gledati u ovoj utakmici. NAime, posle početnog vođstva Australijanaca „delfini“ su preuzeli vođstvo koje je u dva navrata bilo dva gola (3:1 i 6:4).\nMeđutim od šestog gola naše reprezentacije, koji je postigao Mitrović na početku treće deonice „kenguri“ su vezali četiri pogotka bez ijednog primljenog pa su u poslednju deonicu oni ušli sa ogromnom prednošću.\nIstom merom uzvratili su izabranici Dejana Savića, najpre je Milan Aleksić smanjio na 8:7, potom je Mitrović doneo izjednačenje našoj selekciji, da bi potom Gocić i Filipović nastavili seriju.\nU tom trenutku se učinilo da je pobeda obezbeđena, ali Australinaci nisu tako mislili pa su na minut i po pre kraja smanjili na 10:9, da bi posle našeg neiskorićenog napada imali i priliku za izjednačenje. Kako im to nije pošlo od ruke bilo je jasno da Srbija ide u četvrtfinale jer je i bod bio dovoljan našoj selekciji, ali ni do njega nisu uspeli da dođu „kenguri“.\nNajefikasniji u našoem timu bio je Stefan Mitrović sa tri pogotka, po dva su postigli Filipović i Aleksić, dok su po jednom gol pogađali Nikić, Pijetlović i Gocić.\nSada slede tri dana pauze, a potom meč četvrtfinala u kojem će nam rival biti jedan od četiri tima koji bude uspešniji u baraž mečevima u kojima će se sastati drugoplasirane i trećeplasirane ekipe iz četiri grupe.\nSvetsko prvenstvo u vaterpoluvaterpolo reprezentacija Srbije\nPrethodna vest PARTIZAN OSLABLJEN U PAZARU: Koliko pauziraju Oumaru i Božinov, šta će biti sa Džonatanom!?\nSledeća vest DA LI JE SAGA KONAČNO ZAVRŠENA: Sergej stiže u Rim!\nVukašin Cvetković 19.01.2021., 19:09\nLINO ČERVAR PRED ODLUČUJUĆI MEČ U GRUPI: „Valero Rivera može da prekine prvenstvo!“\nJovan Dević 19.01.2021., 15:45\nSPORTSKE IGRE MLADIH: Sokobanja ima uspešne sportiste! (FOTO)\nJovan Dević 19.01.2021., 13:50\nNA MLADIMA SVET OSTAJE: Novi članovi reprezentacije Srbije!\nHotSport 18.01.2021., 11:35\nPETI DAN: Hrvatska teže nego očekivano sa Angolom, Španiji pripao derbi, Mađari i Danci izuzetno ubedljivi! (FOTO)\nJovan Dević 17.01.2021., 23:28\nPARTIZAN OSLABLJEN U PAZARU: Koliko pauziraju Oumaru i Božinov, šta će biti sa Džonatanom!?\nDA LI JE SAGA KONAČNO ZAVRŠENA: Sergej stiže u Rim!


Vesti online / Vesti / Srbija / UNS: Ne vraćamo se u radnu grupu, ali ćemo dati doprinos\nLjiljana Smajlović pre napuštanja grupe, predala predloge koje to udruženje smatra značajnim za Medijsku strategiju\nUNS je naveo da se ne vraćaju u radnu grupu, jer je državni sekretar za informisanje u Ministarstvu kulture i informisanja Aleksandar Gajović, ostao pri svojim stavovima kojima omalovažava žene.\n"Gajović je sinoć pokazao da ne želi da se izvini zbog omalovažavanja žena, izvinjavajući se samo onima koje je njegova izjava povredila, čime je samo još jednom potvrdio stavove neprihvatljive za nosioca visoke državne funkcije", istakli su u UNS-u.\n* Od objavljivanja UNS-ovih saznanja povećan broj otvorenih istraga o ubistvima novinara na KiM\nPredstavnica UNS-a Ljiljana Smajlović napustila je radnu grupu za izradu medijske strategije, zbog toga što je Gajović postavljen za državnog sekretara, uprkos njegovim šovinističkim i mizoginim stavovima. UNS je podsetio da je Smajlovićeva, pre napuštanja grupe, predala predloge koje to udruženje smatra značajnim za Medijsku strategiju.\n"UNS je svestan značaja koji Medijska strategija ima za budućnost, posebno lokalnih medija, koji su reformom medijskog sistema, odnosno, usvajanjem medijskih zakona koje UNS nije podržao, danas praktično opustošeni", naveli su u saopštenju.\nGajović je u oktobru 2016. godine za televiziju "Pink" rekao da žene ne mogu uspešno da vode kuću, a i neku ozbiljniju funkciju u državi. Povodom te izjave, on je sinoć na televiziji N1 rekao: "Hajde da to jednom stavimo po strani, evo ja se sad u ovoj vašoj emisiji izvinjavam svima onima koje je ta moja izjava na neki način povredila, uvredila, unizila žene Srbije i sveta, izvinjavamo se, mnogo se izvinjavamo".\nGajović je nakon tog izvinjenja pozvao predstavnike udruženja koji su napustili radnu grupu da se u nju vrate.\nRanije danas predsednica Suda časti Udruženja novinara Srbije Ljiljana Smajlović je istakla da je Gajović pokazao da ne ume da se izvini kako valja, jer, po svemu sudeći, ne razume zašto ne valja omalovažavati pola ljudskog roda - "sem kad mu to ugrozi karijeru".\n"Kada se izvinjava onima koje je njegova izjava povredila, Gajović sugeriše da nije problem u njegovoj izjavi da je žena nepodesna za šefa države i da je bolje da muškarac vodi kuću, već u onima koji su se na takve reči uvredili", ocenila je Smajlović.\nTekst medijske strategije koja treba da pruži okvir za funkcionsanje medija u narednim godinama, trebalo bi da bude završen do kraja januara ili u prvim danima februara.\nDRUŠTVO Nova ostavka u radnoj grupi za Medijsku strategiju\nSRBIJA Delio i po babu i po stričevima\nSRBIJA "SNS hoće da kontroliše medije!"


Mehmedu Baždareviću sinoć u Sarajevu ukraden BMW – Haber.ba\nMehmedu Baždareviću sinoć u Sarajevu ukraden BMW\nMehmedu Baždareviću, selektoru fudbalske reprezentacije Bosne i Hercegovine, sinoć u Sarajevu ukraden je automobil, potvrđeno je u MUP-u Kantona Sarajevo za Anadolu Agency (AA).\nKrađa Baždarevićevog BMW terenca desila se u sarajevskom naselju Grbavica i prijavljena je policiji, istakli su u MUP-u KS.\nBaždarević je u kratkom telefonskom razgovoru sa novinarom AA rekao ”ne želim dizati paniku”, te ”fokusiran sam na početak priprema i u ovom trenutku najvažnije mi je da BiH pobijedi 25. marta Gibraltar”, u petom kolu kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo ”Rusija 2018”.\nI Baždarevićev prethodnik na klupi popularno zvanih ”zmajeva” Safet Sušić u Sarajevu bio je na meti lopova. Njemu je obijen automobil Lexus na kojem je tom prilikom pričinjena značajan materijalna šteta, ali iz njega ništa nije ukradeno.\nTeme:BMW, fudbalska reprezentacija BiH, izdvojeno, krađa, Mehmed Baždarević, Sarajevo


Pravda za Davida - Srpskainfo\n#Pravda za Davida\nČlan neformalne grupe građana “Pravda za Davida” Ozren Perduv oslobođen je odgovornosti za “narušavanje javno reda i mira zbog uzvikivanja ‘Pravda’ i ‘Pravda za Davida'”.\nNakon što je pred TV kamerama desetoro aktivista neformalne grupe “Pravda za Davida” uhapšeno u Banjaluci, a zatim usred noći pušteno iz policijskog pritvora, uslijedile su krivične prijave protiv policajaca, ali i žestoke rekacije branilaca ljudskih prava.\nSinoć smo bili svjedoci protivotavnog lišenja slobode desetoro naših sugradana. Prekršena su njihova prava, zadržani su bez ikakvog osnova osam sati u službenim prostorijama, a policijski službenici su po nekoliko osnova prekršili zakon – rekla je advokatica Jovana Kisin, nakon što je u ime grupe građana “Pravda za Davida”, predala krivičnu prijavu protiv policajaca.\nDesetoro aktivista neformalne grupe “Pravda za Davida” uhapšeno je juče u Banjaluci, nakon što su na Trgu Krajine pokušali da održe pres konferenciju. Policija je intervenisala kada je troje aktivista pokušalo da se obrati novinarima.\nPolicijski službenici priveli su danas na Trgu Krajine u Banjaluci predstavnika grupe građana “Pravda za Davida” Ozrena Perduva.\nPolicijskoj upravi Banjaluka 27. maja obratila se aktivistkinja grupe “Pravda za Davida” i političke partije “Pokret pravde” čiji su inicijali M.I. sa zahtjevom da danas održe skup na Trga Krajine od 18 do 19 časova.\nAsocijacija “Pravda za Davida i svu djecu Bosne i Hercegovine” Beč, Austrija u saradnji sa udruženjem građana “Put Pravde” Banjaluka, Bosna i Hercegovina, raspisuje konkurs za izbor novih rep i rege muzičkih numera koje će se naći na zvaničnoj kompilaciji “Klinac u getu”.\nSud je oslobodio odgovornosti narodne poslanike Nebojšu Vukanovića i Draška Stanivukovića u slučaju narušavanja javnog reda i mira tokom okupljanja grupe “Pravda za Davida” ispred Narodne skupštine Repubile Srpske, saznaje Srpskainfo.\nSuđenje u Osnovnom sudu u Banjaluci protiv 13 članova grupe “Pravda za Davida” ponovo je danas odgođeno.\nGrad Banjaluka tužio je organizatore protesta 30. decembra 2018. godine, zbog kojih su otkazani planirani novogišnji koncerti.\n“DAVIDOVA KUĆA DANAS JE PRAZNA” Upaljenim svijećama obilježen 23. rođendan UBIJENOG MLADIĆA (FOTO)\nČlanovi grupe “Pravda za Davida” pustili su večeras u vazduh lampione u obliku srca ispred zamračene i puste kuće ubijenog mladića Davida Dragičevića u Banjaluci.\nČlanovi grupe Pravda za Davida i Banjalučani okupili su se danas kod Davidovog srca na ušću Crkvene u Vrbas kako bi odali počast ubijenom mladiću, čije okolnosti smrti nisu rasvijetljene ni nakon gotovo dvije godine od ubistva.\nSJEĆANJE NA DAVIDA Građani obilježavaju 23. rođendan tragično stradalog mladića\nDavid Dragičević, mladić koji je tragično stradao u martu 2018. godine i čija je smrt i dalje nerazjašnjena, sutra bi napunio dvadeset i tri godine.\nTUŽBA OD 178.000 KM Grad traži odštetu od omladinaca zbog skupa "Pravda za Davida"\nGrad Banjaluka tužio je organizatore skupa “Pravda za Davida” koji je održan 30. gecembra 2018. godine, te u predloženoj presudi tražio 178.445 KM odštete zbog, kako tvrde, onemogućavanja proslave Nove godine.\nOzren Perduv podnio prvu krivičnu prijavu protiv devet policajaca u Republici Srpskoj\nPredstavnik grupe Pravda za Davida Ozren Perduv podnio je prvu krivičnu prijavu protiv devet policijskih službenika koji su hapsili članove ove grupe 30. i 31. decembra 2018. godine.\nPrije tačno godinu dana desili su se nemiri u centru Banjaluke kada je policija pokrenula akciju „čišćenja“ Trga Krajine od simbola postavljenih od strane članova grupe „Pravda za Davida“, koji su se na tom mjestu svakodnevno okupljali.\nNeformalna grupa građana okupljena pod imenom „Pravda za Davida“ od sada će djelovati kao politička organizacija „Pokret pravde“. Za predsjednika organizacije izabran je Ozren Perduv.


Detalj sa meča Grčka - Bosna i Hercegovina\nGrčke pristalice su na nedeljenom meču protiv BiH u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo postavile pomenuti baner iza gola čuvara mreže Asmira Begovića, zbog čega FS Grčke najverovatnije očekuje kazna UEFA.\n- Grčki fudbalski savez duboko žali zbog neprihvatljivih transparenata sa fašističkim sadržajem. Takav potez osuđuje se u apsolutnoj većini i šteti fer-pleju, sportskom duhu i grčkom gostoprimstvu. To je akcija marginalizovanog dela pristalica i pravi ogromnu štetu drugim, pravim navijačima - navodi se u saopštenju, koje prenosi sajt Sport24.\n- Osećamo obavezu da se izvinimo u ime svih onih koji su iole bili uključeni u akciju i koja nema veze sa zdravim razumom – piše u saopštenju.


Održan sabor srpskog pjevanja | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Održan sabor srpskog pjevanja\nVIŠEGRAD – U Andrićgradu je održan Sabor srpskog izvornog pjevanja i revija guslara na kojoj je nastupilo više od 45 učesnika iz Srbije, Crne Gore i Republike Srpske.\nPredsjednik Guslarskog društva i muške pjevačke grupe “Rade Jamina” iz Višegrada Darko Lečić rekao je da je na sinoćnom Saboru učestvovalo tridesetak muških i ženskih pjevačkih grupa i desetak guslara, dvojničara i zdravičara.\n“Tradicionalno se družimo uz srpski melos, epske pjesme i zvuke gusala”, rekao je Lečić i dodao da je značaj ove manifestacije u tome da se\nbudućim pokoljenjima prenese ljepota običaja i tradicije.\nVođa Ženske pjevačke grupe “Bele rade” iz Ivanjice Radosava Stevanić izrazila je zadovoljstvo dobrom organizacijom Sabora, kao i ambijentom koji pruža Andrićgrad.\nNačelnik opštine Višegrad Mladen Đurević rekao je da opština godinama unazad podržava ovu manifestaciju, što će nastaviti i u budućnosti.\n“Ne smijemo dozvoliti da se srpska tradicija, a naročito jezik i ćirilica zaborave”, istakao je Đurević i dodao da je dužnost mladih da njeguju kulturu i običaje.\nOrganizator šestog Sabora srpskog izvornog pjevanja je Guslarsko društvo i muška pjevačka grupa “Rade Jamina”, a pokrovitelj opština Višegrad.\nPrethodni članakBanci dostavio lažne podatke da bi dobio kredit\nNaredni članakUhapšen zbog ubistva


NARODNI MUZEJ DOBIO ZGRADU NA TERAZIJAMA: Centralni institut za konzervaciju pripojen ovoj ustanovi | Novosti.RS\n- Direktor Narodnog muzeja podneće nadležnom sudu prijavu za upis u registar promene, u roku od sedam dana od dana njenog stupanja na snagu, i po izvršenom upisu u registar obavestiće Ministarstvo kulture i informisanja. Centralni institut za konzervaciju prestaje sa radom danom brisanja iz registra kod nadležnog suda – objašnjeno je u odluci.\nZanimljivo je da je ova odluka, o kojoj se spekulisalo, doneta u tišini. Vesti nema ni na sajtu Narodnog muzeja, niti Centralnog instituta za konzervaciju. Na naslovnoj strani sajta CIK-a i dalje stoji informacija da su 5.8.2020. završeni radovi na rekonstrukciji i sanaciji zgrade na Terazijama 26, koju je finansirala Vlada Srbije – Ministarstvo kulture i informisanja, u iznosu od 35 miliona dinara.\n- Reč je o zgradi iz dvadesetih godina prošlog veka, projektovanoj u duhu arhitekture akademizma, koja se nalazi na parceli „Palate Anker”, u najužem centru Beograda. Sanacijama krova i međuspratne krovne konstrukcije, u prvoj fazi 2018. godine, kao i sanacijama balkona i fasada prema Balkanskoj ulici, Hotelu Moskva i Terazijama, koje su upravo završene, objekat je posle 70 godina ponovo dobio autentičan izgled uz povećanu energetsku efikasnost, kao i bezbednost za zaposlene, ali i sve građane koji se kreću Balkanskom ulicom - piše u saopštenju.\nDvorišna zgrada na Terazijama 26 (830 kvadrata) pre više od deset godina ponuđena je Narodnom muzeju, da se u njoj smeste zaposleni dok traje rekonstrukcija zdanja na Trgu republike. Tadašnjem rukovodstvu Narodnog muzeja taj prostor se nije dopao, pa je pripala tek osnovanom institutu za konzervaciju. Pre pet godina CIK je dobio na korišćenje još 367,85 kvadrata u prizemlju sa ulazom iz Balkanske ulice.\nInstitut je 2009. godine osnovala Vlada Srbije uz pomoć italijanske Vlade (koja je donirala 974.462 evra) sa ciljem unapređenja zaštite kulturnog nasleđa u Srbiji i regionu.\nNarodni muzej CIK Centralni institut za konzervaciju Terazije 26


Đorđević o Vulinovoj izjavi: Kriminalna i opasna, direktno zastrašivanje\nIzbori 2022 Autor:N1 Beograd30. mar. 202217:50 > 18:059 komentara\nProfesorka teorije kulture na Fakultetu političkih nauka Jelena Đorđević, komentarišući izjavu ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina da MUP i BIA imaju informacije da se za dan izbora sprema više grupa organizovanih od političkih partija u Srbiji, ali i stranog faktora, koji će pokušati da kompromituju pa i spreče održavanje izbora, kaže da je kriminalna i opasna, direktno zastrašivanje i da podseća na poziv na rat.\nKako je rekla, tu izjavu vidi kao sastavni deo jedne te iste priče koja se neprekidno odvija.\n„Podseća prvo na zastrašivanje, to je metod koji je dobro razvijen, nešto tipa atentata na Vučića, druga stvar koja se time kaže je da svi oni koji nisu SNS pripadaju idzdajnicima, stranim službama. Treće vrlo je moguće da je to neko buduće pokriće za nerede koje će da prave oni, ako im se ne dopadnu rezultati i broj izašlih. Ovo je kriminalna izjava, nešto opasno, on je govorio kao da poziva na rat, a ne na izbore. Moramo da budemo obazrivi i da znamo šta se iza toga krije. Verovatno je to teška izmišljotina u svrhe izbora i nisu imali mogli da obnaroduju na konferenciji, nego u nekom užem krugu“, rekla je Đorđević.\nVulin: Pripremaju se grupe da spreče održavanje izbora u Srbiji\n30. mar. 2022 99\nKomentarišući izveštaj REM-a o nadzoru medija u kampanji, Đorđević podseća da su kablovski kanali i neki štampani mediji jedini prostor za kritiku Vučića i gde može da se čuje istina.\n„Ostalo sve je toliko zaposednuto njihovom propagandom, takvom omrazom prema svima onima koji učestvuju, naročito onima koji su građanske provenijencije, da je to postalo bolesno stanje koje se uklapa u situaciju koju koristi Vulin govoreći ono. Sve više se razdvajaju mediji i tačke gledišta i nikada neće doći do tačke spoja“, navodi profesorka.\nKako smatra, smešno je „to malo medija koji su se otvorili“.\n„Nekoliko dana pred izbore neko je gostovao, opozicija gde god stigne iskoriti da kaže nešto, to otvaranje je smešno, da pričamo da je to značajano poboljšanje kada 24 sata bezočno teče kampanja SNS, ne može se meriti nekoliko pojavljivanja opozicije kao nešto relevantno“, rekla je Đorđević.\nZa izjavu voditeljke TV Hepi da bi „studenti uradili sve za 1.000 dinara“ kaže da je veoma ružna.\n„Činjenica jeste da studenti nisu u prvim redovima kao ranije, ali optuživati ih da bi prodali dušu đavolu za hiljadu dinara je nečuveno. Ako nešto treba da podstakne studente da se pobune i pokažu – nama ne treba ni 1.000 dinara već mozak u glavi koji imamo i glasaćemo protiv vas koji tako govorite“, poručuje.\nSmatra da je rat u Ukrajini išao na ruku Vučiću, a da se opozicija trudila koliko je mogla da dovede svoje stručnjake na kablovske televizije gde bi objašnjavali šta može da se desi.\n„Što se tiče političkih poruka, vlast je poručivala jedno te isto i meni je tužno da to što vlast govori liči na početak modernizacije posle Drugog svetskog rata, kao da se nalazimo u 1948. pa otvaramo fabrike i puteve. Sa floskulama, blaćenjem opozicije i tako lažna priča u lažnom svetzu u kome živimo“, rekla je.\nAleksandar VulinIzbori 2022Jelena Đorđević\nKomisija GIK-a počela uvid u izborni materijal, Vučić kaže da je "sve čisto"\n10. apr. 2022 19


Hapšenje u Nemačkoj! Bundestag može da odahne, priveden čovek koji je slao preteća pisma političarima! - mediji.net\nNemačka policija je uhapsila 53-godišnjeg muškarca osumnjičenog da je slao na desetine pretećih pisama političarima, advokatima i novinarima i potpisivao ih akronimom ultra-desničarske ekstremističke organizacije Nacional-socijalisti iz podzemlja (NSU 2.0)\nTužilaštvo u Frankfurtu, koje je nadležno za ovaj slučaj, potvrdilo je jutros da je osumnjičeni u pritvoru u Berlinu.\nPolicija sumnja da je uhapšeni muškarac od 2018. godine poslao skoro 100 pretećih pisama na adrese više desetina ljudi u Nemačkoj i Austriji. Jednog...\nNemačkaPreko 7600 vesti\npolitičariPreko 200 vesti\nZnate li šta je nearshoring? Nemci upravo zbog toga žele da presele kompanije u Srbiju - Biznis Telegraf.rs\nU Srbiji trenutno posluje 400 nemačkih kompanija koje zapošljavaju više od 65.000 ljudi, a u poslednjih nekoliko godina nemačke investicije iznosile su više od 2,5 milijarde evra, saopštila je Nemačko-srpska privredna komora (AHK Srbija), koja obeležava 20 godina rada u Srbiji.\nItalijanska policija pratila je auto CG tablica, jedna stvar im je bila sumnjiva, kad su ga zaustavili, usledio je totalni šok!\nTroje crnogorskih državljana, J. P.(25), S. A.(24) i A.I. (33), uhapšeni su u četvrtak nedaleko od italijanskog grada Trsta zbog sumnje da su učestvovali u švercu turskih migranata, prenosi portal CdM pisanje Vikend novina\nPedofil Saša S. (45) iz Srbije je u Begovom Hanu kod Žepča početkom marta silovao devojčicu (14). Muškarac ju je prethodno namamio putem Fejsbuka. Sad se nalazi u pritvoru u KPZ-u Zenica do 7. juna.\nVlasnik bara u Kaliforniji uhapšen je pod sumnjom da je prodavao lažne vakcinalne potvrde za sumu od 20 dolara.


U pripremi dokumentarac o stradalim zarobljenicima – Zlatibor.News\nReading: U pripremi dokumentarac o stradalim zarobljenicima\nZlatibor.News > Blog > Društvo > U pripremi dokumentarac o stradalim zarobljenicima\nDruštvoHumanost i solidarnostIstorija\nUpdated 2019/07/19 at 9:36 AM\nU junu mesecu na Zlatiboru su snimani kadrovi dokumentarnog filma koji je posvećen srpskim vojnicima stradalim u Prvom svetskom ratu. Između 1915 – 1918.godine kroz Austro – Ugarske logore na teritoriji današnje Češke je prošlo više desetina hiljada zarobljenika iz Srbije. Film “Iza bodljikave žice” prati sudbine srpskih zarobljenika u logoru Jindrihovice.\nReditelj Sanjin Mirić je nedavno pronašao spisak stradalih srpskih zarobljenika u logoru Jindrihovice. Ovaj spisak sadrži podatke o 2.500 zarobljenika koji nisu dočekali slobodu. Austrijske vlasti su u svojim dokumentima upisivali ime i prezime zarobljenika, religiju, godinu rođenja i jedinicu kojoj je pripadao. Istražujući ovu temu Mirić je utvrdio da za veliki broj stradalih zarobljenika porodice nikada nisu saznale gde počivaju njihovi najmiliji.\n“Moja ideja je da porodice konačno saznaju gde su sahranjeni njihovi pretci. Radili smo veliki broj interviju i vidi se da ljudima iako je prošlo stotinu godina od završetka I svetskog rata znači ta spoznaja da je misterija njihovih predaka rešena,” ističe Mirić.\nOn navodi da je ovo bio mukotrpan i težak zadatak povezati porodice. Kada je u pitanju zlatiborski kraj porodice Šućurović i Šišović su konačno saznalo sudbinu svojih predaka.\nOvih dana je počelo snimanje igranog dela, a očekuje se da film bude završen tokom ove godine i da bude emitovan na Češkoj državnoj televiziji. Rad na ovom projektu svi zainteresovani mogu pratiti na facebook stranici Rodoljub\nTokom I svetskog rata Austro – Ugarska je zarobljenike koristila kao robovsku radnu snagu pa su logoraši za tri godine gradili rezervoar za vodu u logoru, puteve, kao i zgrade za hemijsku fabriku u obližnjem Sokolovcu. U logoru Jindrihovice je od posledica bolesti, neuhranjenosti i teškog rad nastradalo više od 7.000 srpskih zarobljenika. Po završetku Velikog rata u Jindrihovicama je podignut Mauzolej gde su preneti posmrtni ostaci 7.100 srpskih zarobljenika kao i 189 ruskih.\nTAGGED: austro ugarska, iza bodljikave zice, Jindrihovice, prvi svetski rat, rodoljub, sanjin miric, sisovic, srpski zarobljenici, sucurovic, zarobljenici, zlatibor\nPrevious Article Sve je spremno za 46.sabor trubača na Zlatiboru\nNext Article Zlatibor domaćin treće etape “Trke kroz Srbiju”


Formiran tim za korupciju u zdravstvu, proveravaće i nameštanje poslova privatnim klinikama | Novosadski informativni portal 021\nFormiran tim za korupciju u zdravstvu, proveravaće i nameštanje poslova privatnim klinikama\nAutor: Tanjug, Blic\nMinistarstvo zdravlja formiralo je Komisiju za borbu protiv korupcije i novi petočlani antikorupcijski tim.\nNjen zadatak će biti da se korupcija iskoreni u skladu sa planom "Nulta tolerancija prema korupciji u zdravstvu". Na čelu Komisije će biti Vesna Dimitrijević iz Ministarstva unutrašnjih poslova.\n"Biće pojačana kontrola velikih javnih nabavki prilikom kupovine medicinske opreme, lekova, sanitetskog materijala, izvođenja građevinskih radova. Nijedan dinar budžetskih para neće smeti da se potroši a da se ne zna za šta je potrošen", rekla je Dimitrijević za "Blic".\nPrema njenim rečima, odmah će se ući u proveru lista čekanja na operacije u pojedinim bolnicama.\n"Odlaganje hirurških intervencija i pružanje zdravstvenih usluga ponekad može biti indirektan način da se pacijent pritisne i primora da da novac. Zato ćemo akcenat staviti na taj deo, ali i na traženje i primanje novca za zaposlenje na privilegovana radna mesta ljudi koji su nestručni i nemaju adekvatno obrazovanje", navodi Dimitrijević.\nPetočlani tim proveravaće i povezanost medicinskih radnika u državnim ustanovama sa kolegama u privatnoj praksi da bi se ustanovilo da li postoji slanje pacijenata u privatnu kliniku ili laboratoriju, odnosno da li se namešta posao privatnim ordinacijama i bolnicama.\nAko u državnim ustanovama nema mogućnosti da se neki zahvat ili intervencija hitno izvedu, samo u tom slučaju lekar može predložiti pacijentu da to učini u privatnoj bolnici, ali bez sugerisanja konkretne.\n"Segment kojem ćemo posvetiti pažnju je sprega farmaceutske industrije i lekara. Lekari ne smeju da promovišu lekove određenih proizvođača zarad neke koristi. Takođe, moraće, kada prepisuju određene lekove, da vode računa da se oni nalaze na pozitivnoj listi, odnosno da građani mogu da ih dobiju na recept jer će, u suprotonom, odgovarati", istakala je sagovornica "Blica".\nProvere će biti pojačane i kada je reč o privatnim ordinacijama gde se bez ispunjenih neophodnih uslova za rad obavljaju hirurške intervencije u totalnoj anesteziji ili gde medicinski aparati nemaju potrebne sertifikate.\nDimitrijević naglašava da je u našoj socijalnoj sredini običaj da pacijent kad krene kod lekara uvek razmišlja kako da motiviše lekara i sestre, šta da ponese da bi dobio više pažnje i kvalitetniji tretman. To će, kako ističe, morati da se promeni. Takođe, navodi se da svako ko daje mito ili pristaje na davanje traženog mita takođe čini krivično delo. Krivične sankcije i zatvorska kazna odnose se na sve učesnike, a samo za dobro i zakonito obavljen posao medicinskom radniku se može dati simbolični poklon male vrednosti.\nU Ministarstvu zdravlja apeluju na građane da i pacijente da im se obrate u slučaju da im neko traži mito, a u Komisiji naglašavaju da niko ne treba da se plaši revanšizma jer će se Ministarstvo pobrinuti za nastavak lečenja pacijenta.\n12.09.2017\t• 14:58\nKao ideja dobro zvuči. Međutim zahteva vertikalno postavlje sustem timova, sve do domova zdravlja. Specifičan način rada, 'ništa poznanstva i veze', bez uzajamne komunikacije. Izvodljivo jeste, a pitanje realizacije je pitanje političke volje.\n11.09.2017\t• 16:59\nLoše sročena priča. U privatnoj radiološkoj ordinaciji Ct staje 50/60 Eura, bez uputa i čekanja.\n11.09.2017\t• 16:56\nA Krupna korupcija\nA dali će ta komisija imati ovlašćenja da nadgleda RFZO , gede se troše mijarde i milijarde, i gde se sastavljaju pozitivne liste lekova. Ili će to raditi idalje Marijan Rističević, član upravnog odbora?\nSvi komentari 21 Ostavi komentar\nSin Sande Rašković Ivić pronađen mrtav\nAmbasade SAD, Britanije i Nemačke odbacile navode da finansiraju proteste u Srbiji\nAmbasade SAD, Velike Britanije i Nemačke odbacile su navode da te države finansiraju političke ili ekološke proteste u Srbiji navodeći da takve tvrdnje ne odražavaju njihovo partnerstvo sa Srbijom.\nSve više pedijatara na bolovanju zbog korone, a sve više dece sa respiratornim infekcijama\nSve veći broj pedijatara je na bolovanju zbog korone, dok sve više dece ima respiratorne infekcije, grip, ali i koronu.\nKrkobabić: Pola milijarde dinara za kupovinu još 500 kuća u selima\nMinistar za brigu o selu Milan Кrkobabić najavio je danas da će za kupovinu još 500 kuća u selima Srbije biti dodeljeno pola milijarde dinara.\nKorona u Srbiji: Manje zaraženih nego juče\nU Srbiji je u poslednja 24 sata preminulo 30 osoba od posledica korona virusa, objavljeno je na sajtu Ministarstva zdravlja covid19.rs.\nRačunovođa uhapšena zbog pronevere novca sa računa škole\nPolicija je uhapsila E. L. (59) koja je osumnjičena za proneveru.\nProdužen pritvor za 25 pripadnika grupe Veljka Belivuka\nSpecijalni sud u Beogradu produžio je pritvor Veljku Belivuku, Marku Miljkoviću kao i za još 23 optužena pripadnika njihove organizovane kriminalne grupe za još 60 dana.\nEkološki aktivisti preuzeli dokumentaaciju o Rio Tintu: Zahtevi nisu ispunjeni, sutra novi protest\nPredstavnici ekoloških organizacija preuzeli su dokumentaciju o Rio Tintu iz Vlade Srbije.\nŠkoro predsednički kandidat Pokreta "Da se struka pita"\nPokret "Da se struka pita" najavio je danas da će na predstojećim predsedničkim izborima 3. aprila kandidovati novinara iz Beograda Srđana Škora.\nU Beogradu uhapšen muškarac osumnjičen za silovanje\nPolicija je uhapsila D. D. (31) osumnjičenog za silovanje, saopštilo je danas Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nEr Srbija u junu pokreće letove do Trsta i Bolonje\nEr Srbija od 2. juna pokreće redovne letove između Beograda i Trsta, dok od 6. juna uspostavlja redovan avio-saobraćaj na relaciji Beograd-Bolonja.\nAkcije Rio Tinta pale nakon odluke Vlade Srbije\nVrednost deonica englesko-australijske rudarske kompanije Rio Tinto pale su danas posle odluke Srbije da povuče dozvole za istraživanje litijuma zbog zabrinutosti oko životne sredine.\nBIRODI ukazuje na manjkavost metodologije REM-a\nBiro za društvena istraživanja upozorio je danas da će metodologijom za praćenje medijske kampanje na predstojećim izborima koju je objavio REM, svi mediji biti ocenjeni kao neutralni u izveštavanju.\nU Srbiju stiglo još 100.800 doza AstraZeneke\nIsporuka od 100.800 doza vakcina AstraZeneka stigla je jutros u Srbiju.\nDačić: Neću se kandidovati za predsednika da ne ugrozim Vučićevu pobedu\nPredsednik SPS Ivica Dačić izjavio je danas da se neće kandidovati za predsednika Srbije na predstojećim izborima jer smatra da bi to ugrozilo mogućnost pobede Aleksandra Vučića u prvom krugu izbora.\nEkološki ustanak ide u Vladu Srbije da preuzme dokumenta o raskidu sa Rio Tintom\nPredstavnici pokreta Ekološki ustanak najavili su da će danas u podne otići u Vladu Srbije da preuzmu dokumente koji se odnose na eksploataciju litijuma i projekte rudarske kompanije Rio Tinto.\nNovi kandidat za direktora EPS-a "Grčićev čovek" Vladimir Marković\nVladimir Marković, izvršni direktor za razvoj strateških projekata novi je kandidat za direktora EPS-a, saznaje Danas.\nAuto moto savez Srbije (AMSS) upozorio je danas vozače na smanjenu vidljivost i moguću poledicu zbog mestimično vlažnih kolovoza.\nU šest gradova se ponavlja glasanje na referendumu, može da glasa 7.750 birača\nRepublička izborna komisija (RIK) usvojila je rešenje po kom će u nedelju, 23. januara biti ponovljeno glasanje na referendumu o izmenama Ustava na četiri biračka mesta u Trsteniku.\nDirektorka Instituta za javno zdravlje "Batut" Verica Jovanović izjavila je za RTS da je registrovan prvi slučaj flurone u Srbiji.\nDosta je bilo: Falsifikovano 600.000 glasova za promenu Ustava, referendum nije prošao\nPredsednik pokreta Dosta je bilo (DJB) Saša Radulović izjavio je danas da je vlast Srpske napredne stranke (SNS) "falsifikovala" 600.000 glasova "da" na referendumu o promeni Ustava Srbije.\nRio Tinto: Razmatramo pravne osnove za odluku Vlade, uvek smo poštovali zakon\nRio Tinto je saopštio da je izuzetno zabrinut zbog izjave premijerke Srbije Ane Brnabić da je ukinut prostorni plan za Projekat "Jadar", kao i da se poništavaju svi upravni akti u vezi sa projektom.\nZOI: Paljenje i kretanje olimpijske baklje bez prisustva javnosti\nPeru: Proglašeno ekološko vanredno stanje zbog izlivanja nafte\nVIDEO: Poslednja prezentacija GUP-a - ko koga plaća i ko se boji građana?\nAngela Merkel odbila mesto počasne predsednice CDU\nSavet razmatrao predlog za skulpturu "Čovek jelen" na Limanu, mora najpre da konsultuje stručnjake\nModa, Francuska i Kristijan Dior: Čudesne žene legendarnog dizajnera\nFOTO, VIDEO: Oslikan veliki mural posvećen Ratku Mladiću na Novom naselju\nNovosađani odali počast Balaševiću: Prisećanja na novosadske koncerte na Bogojavljensku noć\nĐoković kupio dansku kompaniju koja razvija terapiju protiv kovida\nBrnabić: Današnji broj novozaraženih će biti katastrofalan, biće oboren rekord\nVIDEO Brnabić: Ukinut projekat Jadar, stavljena tačka na Rio Tinto u Srbiji - gotovo je\nVučić nezadovoljan rezultatom referenduma, naprednjacima rekao "Vi ste pametni, sami vodite stranku"\nMZ "Ivo Andrić" o javnoj garaži: Privatni interes investitora ne može biti iznad interesa građana


Zakon o rokovima plaćanja povećava likvidnost – ICR\nUprava za trezor će kontrolisati da li država poštuje propisane rokove plaćanja, a predvidjene su novčane kazne za odgovorne ministre, pokrajinske sekretare, gradonačelnike, predsednike opština i direktore javnih preduzeća, rekao je ministar Mladjan Dinkić u PKS na javnoj raspravi o Nacrtu zakona o izmirenju novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama\nUpravni odbor Privredne komore Srbije još početkom 2010. godine predložio je da se propišu rokovi izmirivanja novčanih obaveza prema privredi, za sve korisnike budžetskih sredstava i javna preduzeća, jer država i preduzeća u njenom vlasništvu, kao najveći naručioci roba i usluga, ne smeju biti generator nelikvidnosti, podsetio je predsednik PKS Miloš Bugarin na javnoj raspravi o Nacrtu zakona, koji treba da reguliše disciplinu u finansijskim transakcijama izmedju privrede i države, kao i izmedju privrednih subjekata. Zakon treba da bude usvojen tokom novembra, sa početkom važenja od 31. marta 2013. godine. Javna rasprava, na kojoj je Nacrt zakona predstavio ministar Mladjan Dinkić, okupila je veliki broj privrednika, predstavnika realnog sektora i javnih preduzeća, koji su izneli brojne predloge i sugestije. Neke od njih su, po rečima ministra Dinkića, prihvaćene odmah, a o drugima će se razgovarti.\nOtvarajući raspravu, predsednik PKS Miloš Bugarin podsetio je na vladinu uredbu iz oktobra 2011. godine, čiji efekti su praktično zanemarljivi. Od novog zakona, kojim je predvidjeno da rok za izmirivanje novčanih obaveza javnog sektora prema privrednim subjektima ne može biti duži od 45 dana, dok je opšti rok za izmirivanje obaveza 60 dana, očekuje se da se odrazi na povećanje likvidnosti privrede i omogući pravilno funkcionisanje tržišta, rekao je Bugarin. Istovremeno, uspostavljanje pravnog okvira za skraćivanje rokova plaćanja i za uvodjenje redovnosti u plaćanju novčanih obaveza, pozitivno će se odraziti i na privlačenje potencijalnih investitora.\nBugarin je istakao opravdanost ovakvog zakona, imajući u vidu opštu finansijsku nedisciplinu i činjenicu da je u Srbiji prosečan rok izmirivanja obaveza više od 120 dana. Po mišljenju predsednika PKS, zakonom propisani najduži rokovi u izmirivanju obaveza izmedju privrednih subjekata su potrebni, ne da bi se ograničila sloboda ugovaranja, već da bi se sprečila zloupotreba slobode ugovaranja, koja je danas široko rasprostranjena. Kao pozitivne strane nacrta, Bugarin je istakao naglašenu odgovornost države i javnog sektora, kao i primenu hitnog postupka u sudovima kod nebglagovremenog izmirivanja obaveza, čime se štiti poverilac, a ne dužnik. Bugarin je takodje rekao da je za rešavanje problema opšte nelikvidnosti u privredi potrebno razmotriti ugovorne odnose zasnovane pre početka važenja zakona i preduzeti mere da javni sektor izmiri prethodno dospele obaveze prema privredi, čime bi se pokrenuo lanac razduživanja.\nPredstavljajući Nacrt, ministar Mladjan Dinkić je naglasio da važenje zakona počinje 31. marta iduće godine kako bi se država i privreda pripremile za njegovu primenu. Prema Dinkićevim rečima, ovaj zakon treba da preokrene dosadašnju situaciju u kojoj je država bila generator nelikvidnosti. Zakon se neće primenjivati retroaktivno, rekao je Dinkić, mada privrednici već dve godine traže da se ograniče rokovi plaćanja i da se prekine lanac nelikvidnosti u privredi. On je naglasio da će se u slučaju kršenja propisanih rokova primenjivati zatezne kamate, Uprava za trezor će kontrolisati da li država poštuje propisane rokove plaćanja, a predvidjene su novčane kazne za odgovorne ministre, pokrajinske sekretare, gradonačelnike, predsednike opština i direktore javnih preduzeća.\nDinkić je naveo i da postoje odredjeni izuzeci od propisanih rokova, koji se odnose na fond za zdravstvo (RFZO), poljoprivrednike i zemljoradničke zadruge, a u slučaju da ugovorene obaveze izmedju privrednih subjekata zahtevaju isplatu u ratama rok za izmirenje obaveze je 90 dana u dve jednake rate, što će se pre svega odnositi na sektor trgovine. On je rekao i da su trgovinski lanci podeljeni oko odredbi ovog zakona i da se polovina izjasnila da može da ispoštuje ove rokove, a polovina je tražila dodatnu relaksaciju uslova. Minsitar je naglasio da neće biti „razblaživanja“ ovog zakona i poručio trgovinskim lancima koji ne mogu da ispoštuju ovaj zakon da ustupe mesto na tržištu onima koji mogu.Ugovori izmedju privrednih subjekata koji bi predvidjali izmirivanje obaveza u roku dužem od onoga koji predvidja zakon, smatraće se ništavnim. Dinkić je naglasio da je je ideja ovog zakona da se uvede ozbiljna disciplina u državi. Podsetivši da je država već preduzela neke mere za povećanje likvidnosti privrede kroz izmene zakona o PDV-u i subvencionisane kredite, on je najavio da će pored zakona o ograničavanju rokova plaćanja biti donet i set drugih mera, od kojih je sledeća donošenje zakona o instrumentima bezbednosti plaćanja.\nNacrt ovog zakona je u velikoj meri harmonizovan sa zakonodavstvom Evropske unije, rekla je Dragijana Radonjić Petrović iz Ministarstva finansija i privrede, i naglasila da se njime definišu rokovi, kamate, kaznene odredbe i nadzor. Po njenim rečima, propisane su kazne od 10 odsto od neizmirenog dela duga, ali ne manje od 100 000 dinara, koliko iznosi kazna i za odgovorno lice.\nPodsećajući na činjenicu da se u Srbiji samo dva odsto dobijenih presuda sudski naplati, Rajko Latinović, direktor Imes PKB, podsetio je da su manji problem oni koji su zakasnili da plate, od onih koji nemaju nameru da izmir svoja dugovanja. Mihajlo Antonović, privrednik iz Negotina, predložio je da zakonodvac napravi razliku u visini kazne izmedju nenamerno učinjene greške i one učinjene s namerom. Petrašin Jakovljević, direktor Metalca iz Gornjeg Milanovca, upozorio je na mogućnost zaobilaženja ovog zakona, koji predstavlja šok terapiju, putem prodaje na odjavu, dok je predsednik Zajednice preduzetnika PKS izrazio očekivanje da se veliki broj preduzetničkih radnji koje sada posluju u sivoj zoni, vrati u legalne tokove. Bratislav Ivančić iz kompanije Ivančić i sinovi, rekao je da je kazna od 100 000 dinara za odgovorno lice nedovoljna, jer se sa odredjenih pozicija mogu ugovoriti milionski poslovi. Milan Beslać, predstavnik Galeb Grupe, negodovao je što su iz obaveze poštovanja rokova plaćanja izuzeta preduzeća u restrukturiranju, koja mnogo duguju drugim privrednim subjektima. Dušan Nedeljković, direktor kompanije Farmasvis, koja se bavi proizvodnjom lekova, ukazao je na neusaglašenost rokova plaćanja kod veledrogerija i za RFZO, na šta već duže ukazuju grupacije veledrogerija i proizvodjača lekova u PKS. Ministar Dinkić se složio sa primedbom i prihvatio da se ovi rokovi usaglase na 60 dana. Dinkić je ukazao na problem velikih dugova i RFZO i bolnica, koji će biti tretirano kao javni dug.\nOvim zakonom dali smo šansu svima u tržišnoj utakcmici, rekao je Dinkić, da otpišu zatezne kamate i da plate samo poreski dug, velike firme za jednu, a mala i srednja preduzeća za dve godine. Dinkić je najavio novu meru vlade koja će obezbediti državne garancije bankama za garantovanje dela rizika u izvoznim poslovima.


Sećanje na Borisa Nemcova u Moskvi - Sputnjik Srbija\n13:28 18 Jun 2021\n14:14 24.02.2019 (osveženo 14:17 24.02.2019) Preuzmite kraći link\n„U 15 sati po lokalnom vremenu završen je skup u kojem je učestvovalo oko 6.000 ljudi“, saopštila je predstavnica gradske policije Elena Romanova.\nOna je dodala da su policija i Ruska garda osiguravale bezbednost skupa. Marš je prošao mirno i niko nije uhapšen.\nPodsetimo, Boris Nemcov se tokom devedesetih godina prošlog veka nalazio na nekoliko visokih pozicija u Vladi rusije, a dvehiljaditih se pridružio opoziciji. Ubijen je 27. februara 2015. godine oko ponoći na Velikom moskvoreckom mostu u centru grada.\nU političara je ispaljeno nekoliko metaka i na mestu je ostao mrtav.


Bogoljub Karić — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nekonomista, biznismen i političar\nBogoljub Karić (Peć, 17. januar 1954) je srpski političar i biznismen.\n2 Afera Mobtel\nRođen je 17. januara 1954. godine u Peći od oca Janićija i majke Danice, od 2011. monahinje Angeline. Osnovnu i srednju školu je završio u Peći. Diplomirao je na prirodno-matematičkom fakultetu u Prištini, na odseku za geografiju. Magistrirao je na Ekonomskom fakultetu u Nišu na temu „Organizacija i razvoj male privrede“. Zajedno sa tri brata i sestrom osnovao je porodičnu fabriku „Braća Karić“ u Peći 1971. godine. Za više od tri decenije razvio je veliku kompaniju koja posluje u raznim oblastima: telekomunikacije, građevinarstvo, finansije, obrazovanje, mediji, trgovina... Direktor je i vlasnik privatnog „BK“ univerziteta i još nekoliko firmi u Srbiji i inostranstvu i nosilac je ordena Svetog Save.\nU vladi Mirka Marjanovića bio je ministar bez portfelja. Osnovao političku stranku „Pokret snaga Srbije – Bogoljub Karić“ čiji je lider. Do 2005. godine, njegova kompanija je bila suvlasnik preduzeća „Mobtel Srbija“ zajedno sa PTT Srbija. Bogoljub Karić je takođe osnivač Karić Fondacije koja ulaže svoja sredstva u humanitarne akcije, razvoj obrazovanja i podršku mladim ljudima. Od 2006. godine je u egzilu , a za njim je sve do decembra 2016. bila raspisana poternica Republike Srbije. Za to vreme Bogoljub se slobodno kretao po celom svetu jer poternica za njim u drugim zemljama nije važila i bila je okarakterisana kao politički motivisana. Nekoliko meseci pre ukidanja poternice, Bogoljub je objavio da planira povratak u otadžbinu tokom maja 2017. godine.\nTužilaštvo za organizovani kriminal je 27. decembra 2016. obustavilo istragu protiv Bogoljuba Karića, a Specijalni sud u Beogradu je ukinuo rešenje o pritvoru i povukao poternicu.\nGodine 2005. dobio je titulu počasnog doktora nauka od japanskog univerziteta Soka.\nBogoljub Karić se vratio u Srbiju 30. decembra 2016. nakon skoro 11 godina u egzilu.\nBogoljub Karić pobegao je iz Srbije februara 2006. godine - nije se pojavio na saslušanju kao optuženi u slučaju Mobtel. Prema prvim informacijama pobegao je u Belorusiju, ali se kasnije ispostavilo da su on, kao i brat Sreten, koji je pobegao pre njega, u stvari u Moskvi. Bogoljub Karić se tokom marta 2015. javio iz Moskve u emisiji ,, Teška reč" putem skajpa i tom prilikom optužio prethodnu vlast i Mlađana Dinkića za organizovani kriminal, reketiranje i da su mu sve smestili. Tom prilikom je izjavio da će se vratiti u Srbiju ukoliko optužnica protiv njega bude poništena.  “.\n^ Zamonašila se Karićeva majka Danica („Vesti“, 6. decembar 2011)\n^ Karić japanski doktor\n^ Karić posle 11 godina stigao u Srbiju („Politika”, 30. decembar 2016)\n^ Blic Online | Zakon blaži za tajkune\n^ Karić planira veliki povratak (Blic, 10. mart 2015)\nZvanična biografija Bogoljuba Karića\nZvanična Fejsbuk stranica Bogoljuba Karića\nInternet prezentacija Pokreta Snaga Srbije\nVideo „Istina BK“ Veličina 35MB\nBogoljub Karić dolazi u Peć na sahranu oca Janićija („Pres“, 16. oktobar 2010)\nBogoljub Karić: Povratak majci Srbiji („Politika”, 5. januar 2017)\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Богољуб_Карић&oldid=22000882”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 1. jul 2019. u 13:08 č.


Republika / Ne, nije wc: Ovaj deo aerodroma je ubedljivo najprljaviji\nčetvrtak, 2. 4. 2020.| 03:12\nMožda mrzite sigurnosne provere na aerodromima zbog dugih redova i mnoštva ljudi, ali nova studija otkrila je stvaran razlog zbog kojeg biste se trebali groziti te procedure.\nPrema studiji sprovedenoj u helsinškom aerodromu, od svih mesta na aerodromu najviše bakterija i virusa nalazi se u plastičnim kutijama koje se koriste za odlaganje stvari koje prolaze kroz rendgen tokom sigurnosnih provera. U tim kutijama ima više patogenih klica od kojih se čovek može razboleti nego u toaletu.\nStudija koju je objavio čaasopis BioMed Central Infectious Diseases uporedila je uzorke uzete sa raznih površina u tri različita vremena tokom vrhunca sezone gripa 2015.-2016. u finskom aerodromu i otkrila je manje virusa u toaletima nego u tim kutijama.\nNe idu u aerodromski toalet, ali svi moraju proći sigurnosnu proveru. Površine su testirane na A i B virusa gripe, koronaviruse, adenoviruse i rinoviruse koji izazivaju simptome slične prehladi.\nAko ste zabrinuti zbog higijene, uvek imajte uz sebe dezinfekcijske vlažne maramice ili antibakterijski gel za čije korišćenje nije potrebna voda. Na taj način možete jednostavno i brzo dezinfikovati ruke i stvari.\nLifestyle Lajfstajl Putovanje Putovanja Aerodrom


Samit SAD - Kina u junu\nAmerički savetnik za nacionalnu bezbednost Tom Donilon je u Kini, u cilju priprema sastanka kineskog i američkog predsednika\nTokom današnjih sastanaka u Pekingu, američki i kineski zvaničnici su naglasili da se nadaju da će razgovori početkom juna doprineti jačanju veza dve zemlje\nSavetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost, Tom Donilon, razgovara sa kineskim zvaničnicima u Pekingu u sklopu priprema predstojećeg dvodnevnog susreta predsednika Baraka Obame i novog kineskog lidera Šija Đinpinga u Sjedinjenim Državama.\nU jeku sve većih razmimoilaženja, dve zemlje nastoje da uspostave novi model bilateralnih odnosa. Tokom današnjih sastanaka u Pekingu, američki i kineski zvaničnici su naglasili da se nadaju da će razgovori početkom juna doprineti jačanju veza dve zemlje u sadašnjem ključnom periodu.\nNedugo posle smene vođstva u Kini, koje se događa jednom u deset godina, Vašington i Peking se suočavaju sa izazovima u odnosima koji su ubrajaju u najveće tokom proteklih nekoliko decenija, i sve dubljim međusobnim nepoverenjem.\nSpektar problema je širok, od tradicionalno različitih stavova prema Severnoj Koreji i Iranu, do sajber bezbednosti i kineskih teritorijalnih sporova sa susedima - od Japana do područja Južnog kineskog mora.\nTom Donilon je istakao da će taj sastanak “biti važna prilika za dva predsednika da obave dubinske razgovore o američko-kineskim odnosima i širokom spektru regionalnih i globalnih izazova sa kojima se obe zemlje suočavaju”.


Poplavljeno preko 200.000 automobila – kupci bi mogli da budu prevareni - BIGportal.ba\nKupci su upozoreni da bi ova vozila mogla da završe kod prodavaca automobila.\nCarfax upozorava kupce da bi ova vozila mogla da završe kod prodavaca automobila, a zatim i da se nađu na putevima, verovatno bez ikakvog upozorenja da su bila poplavljena, ali i bez ozbiljnije inspekcije i zamene komponenti koje su bile izložene vlazi.\nU izveštaju se napominje da mnoga poplavljena vozila kada se osuše često izgledaju normalno na prvi pogled, ali se kasnije tokom eksploatacije javljaju problemi. To bi moglo da se desi nekoliko dana, nekoliko meseci, pa čak i nekoliko godina kasnije.\n“Naši podaci ukazuju da su kupci, koji uopšte ne sumnjaju u to, u riziku da završe sa automobilom koji je prethodno bio poplavljen”, rekao je Kris Baso, portparol Carfaxa.\n“Prava opasnost je u tome što ti automobili mogu neko vreme izgledati dobro i raditi dobro, ali pre ili kasnije će se verovatno pojaviti veliki problemi. Poplavljeni automobili doslovno trunu iznutra prema spolja, a laici takva oštećenja često teško otkrivaju.”


naslovna Archives | Carski Rez\nJedan od retkih portala koji opstaju, a bave se alternativnom muzičkom scenom u regionu, mixeta.net, objavio je listu top 10 regionalnih rep spotova za 2018. godinu. DJ BKO i Skubi sa pesmom On d Bit upisali su se na listu, dele mesto sa još jednim skreč majstorom, Skreč Majstor Ljubanom. Kompletnu listu i aktuelne vesti iz regiona ispratite na portalu mixeta.net Želimo vam srećne praznike!\n“…vi niste reperi, vi ste striptizete” Jedna od pesama sa budućeg Carski Rez – Lost tapes izdanja. Desetak godina je prošlo od studio sešna na kom su Skubi i Kuer zajedničkim snagama sklepali matricu, do danas kada ova pesma napušta CRZ Studio. U međuvremenu tu su se menjale razne strofe i razni ljudi, na kraju konačna lista Rezača na traci je – HighDuke (Babble Goons), Supreme, Ask, Blokovski i za\nBlokovski se objavio dve nove pesme na svom YouTube kanalu – So far so good i Beograđanka. So far so good je uvodna pesma sa izdanja “Dan mrmota” koji je u pripremi. Instrumental je radio DJ Silent, a bas gitaru je svirao Jagor Blažić.Beograđanka je saradnja sa bitmejkerom OLR iz Kruševca. Obe pesme su snimane u CRZ Studiju, a miks i master je radio Mislav Petek.


Biljana Petrović: Rad Uprave značajno poboljšan u prethodnih godinu dana - Domaćinska kuća\nKuća » Konkursi i Programi » Biljana Petrović: Rad Uprave značajno poboljšan u prethodnih godinu dana\nKako se ova godina privodi kraju, sumiraju se rezultati, kolega Goran Đaković, razgovarao je sa Biljanom Petrović, v.d. direktora Uprave za agrarna plaćanja (UAP), i zatražio da nam kaže kakva je godina za nama što se tiče isplate subvencija, i kakvi su rezultati rada same Uprave za agrarna plaćanja.\nIsplata subvencija mladim poljoprivrednicima je veoma važna za naše ministarstvo, jer smo upravo njih prepoznali kao ključni faktor za dalji opstanak i razvoj srpskog agarara. Iz tih razloga je kreirana i posebna investiciona mera, jedinstvena po tome što se sredstva isplaćuju unapred. Interesovanje za ovu meru je u prethodnom konkursu prevazišlo očekivanja i bila nam je ideja da mladim poljoprivrednicima lično uručujemo rešenja kako bismo ih uputili u detalje realizacije investicije, dali mogućnost da se zbog brže isplate odreknu prava na žalbu, ali i ohrabrili na dalji razvoj i ulaganja. Nažalost, trenutna epidemiološka situacija nam ne ide na ruku, te će zbog potrebe zaštite zdravlja korisnika, ali i zapolenih u UAP, rešenja biti upućivana poštom.\nSvesni da su greške u obradi zahteva moguće, ostavili smo dovoljno prostora i vremena za prigovore korisnika na samu bodovnu listu. Primili smo određen broj prigovora (oko 340 prigovora), koji je srazmeran broju podnetih zahteva i želji mladih poljoprivrednika da ostvare podsticaj po veoma povoljnim uslovima. Međutim, mali broj, svega 2%, prigovora je osnovan, a samim tim i usvojen. Na primer, nismo mogli da usvojimo prigovor apsolventa Poljoprivrednog fakulteta i odobrimo mu dodatne bodove na visoku stručnu spremu, jer se boduje samo završeni stepen obrazovanja, što je u konkretnom slučaju srednja škola.\nKorisnici podsticaja u poljoprivredi su upoznati sa procedurom i dinamikom isplate podsticaja. Naime, u skladu sa ustaljenom procedurom od dana prijema rešenja, do same isplate protekne 22 dana. Korisnici imaju rok od 15 dana da pošalju prigovor, nakon čega se nalog za isplatu unosi u bazu i „pušta“ na plaćanja. Naša obaveza je da svakom korisniku koji smatra da treba da ostvari veća prava od onih utvrđenih rešenjem, omogućimo pravo na žalbu. Ukoliko korisnik lično preuzme rešenje, može se odreći prava na žalbu i novac mu se isplaćuje u roku od 7 dana.\nOvaj vid uručenja rešenja u trenutnoj epidemiološkoj situaciji predstavlja rizik po zdravlje korisnika podsticaja i zaposlenih UAP, pa rešenja šaljemo na adresu korisnika prijavljenu u Registru poljoprivrednih gazdinstava. Na sličan način smo upravljali podnošenjem zahteva za osnovne podsticaje u biljnoj proizvodnji, kada smo korisnicima omogućili da putem elektronske pošte šalju zahteve, bez odlaska u Upravu za trezor.\nNa vaše pitanje o tome kako je moguće da su korisnici podneli zahtev istog dana, i jedan je isplaćen drugi ne, odgovoriću primerom korisnika podsticaja za nabavku nove poljoprivredne mehanizacije. Korisnik je podneo zahtev 1.6.2020. godine, a njegov komšija dva dana kasnije. Komšiji je uplaćen novac na račun, dok naš korisnik nema povratnu informaciju šta se dešava sa njegovim zahtevom. Proverom kroz bazu podataka UAP ustanovila sam da se predmet nalazi u statusu – poslat na dopunu. Korisnik je potvrdio da je u sandučetu imao isečak iz Pošte kojim se obaveštava da treba da preuzme pošiljku, što nije učinio. Iz tog razloga nije znao da treba da dostavi dodatni dokument, konkretno račun, bez koga njegov zahtev nije mogao da bude obrađen. Dok čeka dopunu obrađivač nastavlja obradu narednih zateva, pa se kompletni zahtevi rešavaju i isplaćuju. Proces obrade zahteva je dvosmeran i podjednako uključuje i korisnike i UAP. Ukoliko je dokumentacija uredna i kompletna, zahtev podnet na početku roka za podnošenje zahteva se vrlo brzo obradi. Na kraju roka se uvek dobija najveći broj zahteva i tada se obrada zahteva usporava. Iz tog razloga stalno apelujemo na korisnike da posebnu pažnju obrate na kompletnost svojih zahteva i kvalitet dokumentacije, i da za podnošenje ne čekaju sam kraj propisanog roka.\nMorate se složiti sa mnom da se rad Uprave značajno poboljšao u prethodnih godinu dana. Efikasnost obrađivača zahteva se udvostručila i trenutno se obrađuju zahtevi iz tekuće godine. Da li bismo mogli biti brži i efikasniji – da sigurno. Da li ćemo i dalje raditi na poboljšanju i unapređenju procesa rada – da sigurno.\nMi smo servis naših korisnika i o radu UAP i ja dobijam povratne informacije sa terena. Uglavnom su komentari na naša unapređenja u radu pozitivni, ali ni u jednoj instituciji nikada ne možete imati sve zadovoljne korisnike. Zamerke naših korisnika ozbiljno razmatramo, jer je upravo to najbolji način da unapredimo svoje poslovanje. Molimo i dalje sve korisnike da kada je to moguće svoja pitanja upućuju putem mejla ili čet aplikacije na sajtu Uprave, jer je to najsigurniji put i način da dobiju konkretan odgovor na postavljeno pitanje.\nRezultati rada same Uprave za agrarna plaćanja, tačan presek isplate po merama kao i realizacija predviđenog budžeta biće najbolje vidljivi na kraju kalendarske godine kada će biti predstavljeni podaci o realizciji budžeta. Prema trenutno dostupnim podacima, očekujemo da naša realizacija bude blizu 100 procenata, što je, složićete se, više nego dobar rezultat.\nPrevPrethodnaJoš novca za mlade poljoprivrednike\nSledećaOvo su uslovi za dobru proizvodnju plavog patlidžanaNext


- Sama akcija sprovođena je duži vremenski period i podrazumevala je infiltriranje pojedinih osoba iz službe među pripadnike i saradnike kotorskog klana. Ova kriminalna organizacija označena je u ovoj akciji kao deo balkanskog kartela i važila je za jednu od jačih grupa koja se bavila rasturanjem kokaina - piše Dan i dodaje da je operacija predstvaljala veliki izazov za Europol.\n- Pripadnici kavačkog klana bili su veoma mobilni i imali su svoju mrežu u više zemalja, pa to zahteva temeljnu i stalnu koordinaciju svih policijskih snaga uključenih u istragu - pojasnili su njihovi izvori.\nSlobodan Kašćelan , uhapšeni vođa klana\nKako su naveli, vrh ove organizacije činili su kriminalci koji su samo učestvovali u pregovorima, ne vršeći nikakvu kompromitujuću radnju.\n- Imali su oštre mere bezbednosti i izbegavali su da lično prisustvuju na sastancima. Glavni organizatori su samo nadgledali sve poslove s narkoticima - piše Dan i podseća da je rezultat ove međunarodne akcije 61 uhapšena osoba i zaplena skoto četiri tone kokaina.\nPodsetimo, Specijalno državno tužilaštvo Crne Gore podiglo je optužnicu 21. oktobra protiv Slobodan Kašćelana i Radoja Zvicera, navodnih vođa kavačkog klana iz Kotora, zbog sumnje da su počinili krivična dela stvaranje kriminalne organizacije, teško ubistvo, teško ubistvo putem pomaganja, nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija.\nRadoje Zvicer, vođa klana za kojim se traga\nInače, Međunarodne službe iz EU dostavile su crnogorskoj policiji nove poruke s tajne aplikacije Skaj, u kojima se vidi da se, osim policajaca s nadimcima Komita i Kardinal, s pripadnicima kavačkog klana dopisivao i policijski službenik čije je kodno ime na ovoj kriptovanoj mreži bilo Junior.\nPrema pisanju Vijesti, deo novih poruka međunarodni partneri dostavili su Crnoj Gori 18. oktobra.\n- U novim transkriptima je i komunikacija činovnika pravosudnih vlasti sa osobama sa one strane zakona. Navodno, oni su javljali članovima klanova da li će i kad biti podignute optužnice, obećavali ubrzanje postupaka za uslovni otpust, javljali kakve su odluke doneli - navodi izvor Vijesti.\n- Članovi kavačkog klana navodno su razmenjivali poruke s policajcima čiji su nadimci na Skaju Bili Junior, Komita i Kardinal - navode Vijesti.\nPodsetimo, pre desetak dana na vanrednoj konferenciji koja je održana u Crnoj Gori, povodom velike afere u vezi s tim ko je s liste bezbednosno interesantnih osoba kojima je zabranjen ulazak u tu državu skinuo vođe jednog od najbrutalnijih klanova Veljka Belivuka i Marka Miljkovića, otkriveno je da se Velja Nevolja preko Skaja dopisivao s najmanje dvojicom policijskih službenika, koji su upravo koristili šifrovane nadimke Kardinal i Komita.\n- Proverava se čiji je nadimak bio Junior, kao i da li je on razmenjivao poruke direktno s Belivukom - rekao je naš izvor.


KidHub organizuje drugi Globalni dečji DIZAJNATON u Nova Iskra Dorćol : Nova Iskra : Nova Iskra\nKidHub organizuje drugi Globalni dečji DIZAJNATON u Nova Iskra Dorćol\nHiljadu dece širom sveta u istom trenutku dizajnira predloge rešenja za bolju planetu.\n„Globalni Dečji dizajn maraton – Dizajnaton“ (Global Children’s Designathon) ove godine istovremeno se dešava u 40 zemalja, a ove godine će se drugi put održati i u Beogradu, 16. novembra u prostoru Nova Iskra Dorćol (Cara Uroša 18).\nMeđu 1200 mališana iz čitavog sveta, ovog puta naći će se i tridesetoro dece iz Srbije.\nNa ovom takmičenju, deca će raditi u malim timovima i svoja rešenja kreirati pomoću elektro-komponenti, programiranja sa Micro:bit-om uz upotrebu i različitih kreativnih materijala, a sa njima će raditi edukatori iz oblasti dizajna, ekologije i održivog razvoja i novih tehnologija.\nTakmičenje se odvija u skladu sa jedinstvenom mejker metodologijom Dizajnatona, koja decu širom sveta priprema da dizajniraju budućnost, učeći ih da koriste svoju kreativnost i nove tehnologije. Po završetku Dizajnatona, deca će svoja rešenja imati priliku da predstave pred stručnim žirijem koji čine osobe iz sveta obrazovanja, održivog razvoja, društvenog preduzetništva, IT sektora i medija, nakon čega će biti nagrađena tri najbolja eko rešenja.\nDesignathon Works R je mejker edukativni program iz Holandije koji podstiče razvoj preduzetničkih veština dece uzrasta od 7 do 18 godina s ciljem kreiranja inovativnih ekoloških rešenja strukturisanih oko UN globalnih ciljeva održivog razvoja pomoću novih tehnologija.\nKIDHUB – dečji hab posvećen osnaživanju kreativnog potencijala dece od 7 do 18 godina i unapređenju zapošljivosti mladih kroz inovativne obrazovne programe koji integrišu IT, STEAM (nauku, tehnologiju, umetnost, metematiku), mejker obrazovanje, dizajn, socijalne inovacije i kreativno preduzetništvo. KidHub je takođe deo globalne edukativne mreže Designathon WorksR. Više o nama pogledajte ovde www.kidhub.rs\nKontakt osoba: Tijana Jovanović Petrović, 064 138 96 16, office@kidhub.rs\nDonator događaja je Svetski fond za prirodu – WWW Adria, a realizuje se u saradnji sa Ambasadom Kraljevine Švedske, Coca Cola Hellenic, Kreativni centar, Dexy Co, Nova Iskra, Centrom za razvoj kulture dečjih prava C31, JCI Beograd i uz podršku Kabineta ministra za inovacije i tehnološki razvoj.\nOrganizacija posvećena organizaciji programa za decu\nKidHub je mesto za realizaciju dečjih ideja. Svoju misiju ostvaruju kroz kreiranje i realizaciju interdisciplinarnih obrazovnih programa za decu uzrasta od 7 do 18 godina koji integrišu STEAM, dizajn, IT, ekologiju, lični razvoj i preduzetništvo. \nPružaju podršku dečjim interesovanjima i razvoju veština kako bi ona uspešno kreirala svet po svojoj meri.


Danilović: "Nije bilo 'trgovine' sa Čovićem" - Sportske.net\nDanilović: "Nije bilo 'trgovine' sa Čovićem"\nNovi predsednik Košarkaškog saveza Srbije Predrag Danilović osvrnuo se na susret sa Nebojšom Čovićem i različita tumačenja razgovora koji je obavio sa prvim čovekom Crvene zvezde uoči imenovanja na visoku funkciju.\nBivši predsednik košarkaškog kluba Partizan Predrag Danilović nedavno je imenovan za naslednika Dragana Đilasa na čelu srpske kuće košarke, a javnost je na različite načine komentarisala ono što je prethodilo Danilovićevoj inauguraciji.\nProslavljeni košarkaš i funkcioner sastao se sa predsednikom Crvene zvezde mt:s Nebojšom Čovićem u Železniku što je izazvalo oprečene komentare u javnosti.\n"Jesam navijač Partizana i uvek ću to biti, ali kada su u pitanju Savez i reprezentacija svi smo jedan tim. S obzirom na to da se u medijima na različite načine tumačio Čovićev i moj susret, moram da kažem da nije bilo nikakve trgovine" kazao je Danilović i dodao,\n"Sasvim je normalno da razgovaram sa predsednikom Zvezde i ja sam se sastao s Nebojšom Čovićem. On je bio moj dugogodišnji rival dok sam vodio Partizan, ali sada sam predsednik KSS i tu više nema prostora za bilo kakvo favorizovanje" istakao je prvi čovek srpskog košarkaškog saveza.\nU razgovoru za dnevni list "Politika" novi predsednik Saveza priznao je i to da se susreo sa premijerom Srbije istakavši da bez pomoći države nacionalne selekcije ne bi mogle da budu tu gde jesu.\n"Nemam šta da krijem, razgovarao sam i s premijerom Aleksandrom Vučićem. To je sasvim normalno, jer su on i Vlada na čijem je čelu pomagali godinama kada nije bilo ovakvih uspeha. Premijer voli i poznaje košarku, što je i logično s obzirom na to da je igrao" dodao je Danilović.\nMandat na čelu srpske kuće košarke nije najbolje počeo za Predraga Danilovića pošto je juniorska reprezentacija Srbije eliminisana u grupnoj fazi Evropskog prvenstva, ali je zato produžena saradnja sa generalnim sponzorom muške seniorske selekcije što se može smatrati uspehom.\nPodrazumeva se da će se rad Predraga Danilovića ocenjivati mnogo kasnije, kada bude prošlo dovoljno vremena i kada legenda srpske košarke dobije dovoljno prostora da ostavi svoj pečat u radu Saveza.