Dubreta pobjednik auto trke Podi – Herceg Novi 2020\nVozač AMSK “Kotor” Frano Dubreta bio je najbolji u generalnom plasmanu na startu ovogodišnje sezone Šampionata Crne Gore u brdskim auto trkama (BAT), održane na Podima. Dubreta je stazu dugu 4.470 m prešao za 4:08,175, dok su se Filip Petković sa vremenom 4:13,642 i Vasilije Jakšić sa vremenom 4:18,031, takođe iz AMSK Kotor, plasirali na drugo i treće mjesto.\nU klasi 1000 H vozač AMSK ,,Podi” Marko Adžić osvojio je prvo mjesto, dok je drugoplasirani Eldin Senadović iz AMSK “Kotor”. Sa najviše osvojenih bodova u trci na Podima je klub AMSK Kotor.\nBAT Podi Herceg Novi 2020 ujedno je i prva brdska trka u Evropi , koja je održana nakon pandemije izazvane koronavirusom i organizovana je u skladu sa važećim preporukama i procedurama NKT-a i ministarstva sporta\nBAT Podi – Herceg Novi 2020. je organizovana pod pokroviteljstvom Opštine Herceg Novi uz podršku “Merdianbet” i preduzeća “Carine” Čedo Popović, kao i brojnih kompanija i pojedinaca, zaljubljenika u auto sport.


Danas otvaranje mosta na Drini i graničnog prijelaza sa Srbijom kod Bratunca – Radio Feral\nNa Drini kod Bratunca danas će svečano biti otvoren most “Bratoljub” koji ovu općinu spaja sa susjednom Ljubovijom, kao i zajednički granični prijelaz i carinski terminal Bosne i Hercegovine i Srbije.\nMinistar komunikacija i transporta BiH Vojin Mitrović najavio je ranije da će novoizgrađeni most otvoriti zajedno sa ministrom unutrašnjih poslova Srbije Aleksandrom Vulinom.\nOtvaranje mosta zakazano je za 11:00 sati, a tom činu prisustvovat će i predsjednik Vlade RS Radovan Višković.\nIzgradnja “Bratoljuba”, čija je dužina 227 metara, trajala je od oktobra 2015. do maja 2017. godine i koštala je 13 miliona eura.\nZavršetak gradnje mosta “Bratoljub” je bila jedna od prvih odluka predsjedavajućeg sadašnjeg saziva Savjeta ministara Zorana Tegeltije.\nKod mosta preko Drine početkom aprila prošle godine počela je izgradnja graničnog prijelaza čiji je investitor Uprava za indirektno oporezivanje BiH.\nTi radovi, čija je vrijednost 14,5 miliona KM, završeni su prije skoro dva mjeseca, obavljen je tehnički prijem i pribavljene su sve dozvole i potpisani sporazumi za početak rada graničnog prijelaza.\nNovi granični prijelaz bit će zajednička lokacija carinskih i policijskih organa BiH i Srbije. Bit će to međunarodni granični prijelaz prvog reda na kojem će biti dozvoljen i promet robe koja podliježe inspekcijskom nadzoru.\nPrijelaz će imati tri ulazne i tri izlazne trake, te traku za bicikliste.\n← U BiH danas oblačno vrijeme s kišom, na planinama sa snijegom\nU ovoj i prethodnoj godini u FBiH prestalo s radom skoro 1.300 firmi →\nFBiH: Osigurana sredstva za isplatu neratnih invalidnina


Mrkić očekuje pozitivan izveštaj EK\nDiplomatija je ispunila zadatke koje je Vlada stavila pred nju - ocenio je danas ministar inostranih poslova Srbije Ivan Mrkić i izneo uverenje da će Srbija dobiti datum za početak u decembru.\nMinistar inostranih poslova Srbije Ivan Mrkić je izjavio danas da očekuje da izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije bude pozitivan, zato što, kako je rekao, mnogi signali govore o tome. Posle sednice parlamentarnog Odbora za spoljne poslove Mrkić je rekao i da nema razloga da pristupni pregovori sa Srbijom ne počnu u decembru, ali da ne bi bio ni smak sveta da to bude i u januaru:\n“Ogroman broj zemalja članica EU želi da to bude u decembru. Ali, to je na njima, da se unutar svih institucija u Briselu reši. Dobro bi bilo da krene u decembru, nema razloga da ne krene u decembru, međutim, nije nikakav smak sveta ako se to dogodi u januaru.”\nA kako je izjavio premijer Srbije Ivica Dačić, radna grupa iz Beograda je danas u Briselu nastavila razgovore o izborima na Kosovu. Posle otklanjanja nesporazuma oko posete srpskih zvaničnika Kosovu Dačić je rekao da datum posete Gračanici nije fiksiran i da će ministar Aleksandar Vulin agendu i vreme posete Kosovu dogovoriti s ljudima na Kosovu i obavestiti Eulex o tome:\n“Ja očekujem da ćemo već od sledeće nedelje započeti sa tim programom naših poseta Kosovu, vezano kao rezultate ovih naših dogovora u Briselu.”\nUčestvujući kao domaćin u radu prve konferencije šefova policije regiona i EU, Dačić je rekao da je u prvoj polovini 2013. godine povećan broj migranata koji su pokušali da udju u Srbiju, kao i da je sprečeno 6.000 ilegalnih ulazaka. Po njegovim rečima na dve najranjivije granice – sa Mađarskom i sa Hrvatskom je u velikoj meri zaustavljen broj ilegalnih prelazaka.


Farmerima od izvoza više od 45 miliona KM @ Cafe.ba\nStiže proljeće, spremite se: Kako da smršate, a Mislili da muškarci padaju na lepe žene, ali Dječak iz 'Dva i pol muškarca' promijenio se Dodik: Od srpskog cilja mnogima se diže kosa Farmerima od izvoza više od 45 miliona KM Biznis\nIzvor: Nezavisne novine 03.06.2016 u 09:31 h\nViše od 45 miliona maraka trebalo bi da u ovom i narednim mjesecima zarade farmeri iz BiH po osnovu izvoza junećeg mesa u Tursku.\nOtkupna cijena, kažu farmeri, iznosi između 3,80 i 3,90 KM po kilogramu juneta, što znači da će im se u džepove sliti najmanje 45 miliona KM.\nIzvoz je sinoć, polijetanjem aviona u 20.45, trebalo da počne s tuzlanskog aerodroma, čiji direktor Rifet Karasalihović ne krije zadovoljstvo zbog sklopljenog posla.\n"U ovom trenutku ne možemo reći koliko će tačno letova ići s našeg aerodroma, ali mogu da vam potvrdim da smo potpisali ugovor s turskim avio-prevoznikom 'Turkish Airlines Cargo', odakle su rekli da će operirati najmanje dva puta sedmično", rekao je Karasalihović za "Nezavisne".\n"Nemamo nikakvu mogućnost da na to utičemo. Očekivanja, naravno, postoje, ali je sve to neizvjesno nakon odluka koje su dale mogućnost izvoza mesa i sa drugih aerodroma. Mi smo najsposobniji u regionu za izvoz, ali tako je kako je", rekao je Miroslav Janjić, generalni direktor Međunarodnog aerodroma Banjaluka.\nStojan Marinković, predsjednik Saveza udruženja poljoprivrednih proizvođača RS, kaže da je riječ o značajnim količinama mesa koje su potrebne Turcima, te ističe da ovdašnji farmeri imaju veliki broj bikova koji su othranjeni u periodu kada je izvoz bio onemogućen zbog malverzacija.\n"Postoje značajne količine žive stoke, a ti bikovi su i prerasli, čime je i cijena od četiri marke, koja bi bila donja granica ako govorimo o rentabilnosti proizvodnje, probijena", rekao je Marinković.\n"Ali dugoročno gledano treba raditi i na zaštiti domaće proizvodnje i omogućiti da bikovi iz naših štala završavaju i na domaćim trpezama", rekao nam je juče Marinković.\n"Nadležne institucije u BiH dužne su da se pridržavaju pravila za izvoz, a to je da je goveđe meso bosanskohercegovačkog porijekla, odnosno da najmanje tri mjeseca grlo mora da provede u BiH", izjavio je Šarović.\nPo ovom pitanju aktivna je i Kancelarija za veterinarstvo BiH, koja će sarađivati s turskom stranom i provjeravaće i nadzirati čitav proces.\nProšle godine pojavio se veliki problem, pošto su izvoznici mesa iz BiH u Tursku određene količine govedine kupovali u drugim zemljama, a nakon toga falsifikujući dokumentaciju to meso kao domaće prodavali turskim kupcima. Zbog toga je izvoz jedno vrijeme bio blokiran.


19.09.2019. - Ured visokog predstavnika u BiH ponovo se oglasio u vezi s novinarskim upitima o posljednjem Kongresu SDA\nInzko o Deklaraciji SDA, izjave sa Glavnog odbora SNSD-a nije pročitao?\n- Visoki predstavnik osuđuje činjenicu da je SDA odlučila da formulira svoje viđenje budućnosti BiH na osnovu koncepta koji očito nije prihvatljiv za neke druge političke opcije. Nije konstruktivno što je ta stranka predočila takav koncept, znajući da će on izazvati negativne reakcije i stvoriti dodatne tenzije.\nVisoki predstavnik duboko žali zbog retorike nekih stranačkih zvaničnika na kongresu SDA, kojom su se veličali i slavili pojedinci optuženi za navodne zločine protiv nedužnih žrtava za vrijeme rata.\nTakvi stavovi koje zastupa bilo koji političar ili javna ličnost štetni su za proces pomirenja među zajednicama u BiH i stoga su neprihvatljivi.


„Kao zatvorenici“: Kineski radnici se žale na eksploataciju i zabranu kretanja | BIRN\nRadnici iz Kine su u okviru Inicijative „Pojas i put“ već godinama angažovani na investicionim projektima širom Centralne i Jugoistočne Evrope. Međutim, malo ko ih viđa jer su izolovani od lokalnog stanovništa, u javnosti nisu zabeležene njihove izjave, a kamoli žalbe i protesti.\nIpak, 13. januara desetine Kineza koje je u Srbiju dovela rudarska kompanija Ziđin kako bi radili na izgradnji rudnika bakra „Čukaru Peki“ kod Bora, protestovalo je žaleći se na uslove rada, ali i širenje zaraze koronavirusa u prebukiranom i higijenski neuslovnom smeštaju.\nKineski rudarski gigant, u čijem vlasništvu je od 2018. i RTB Bor, zvanično je negirao da su zaposleni protestovali zbog uslova rada i smeštaja, ističući da su se okupili u želji da dobiju vakcinu protiv koronavirusa kako bi mogli da otputuju na proslavu kineske Nove godine u februaru.\nMeđutim, intervjui sa radnicima i video snimci do kojih je došao BIRN sugerišu drugačiju sliku, ukazujući na zabrinjavajuće stanje u kom kineski radnici žive i rade.\nU odgovorima koje su slali BIRN-u preko WhatsApp aplikacije, uz uslov da im se identitet ne otkriva, kineski državljani ističu brojna kršenja prava, uključujući ograničenje slobode kretanja, iscrpljujuće radne smene od po 12 sati, loše uslove u radničkom smeštaju. Poslodavca optužuju da im je oduzeo pasoše i zabranio kretanje van kampa.\n„Nemamo nikakvu slobodu, kao da smo zatvorenici“, ističe drugi radnik Ziđina u intervjuu za BIRN.\nNakon protesta 13. januara, kompanija Ziđin je demantovala tvrdnje da, između ostalog, zaposleni žive u neuslovnim i nehigijenskim smeštajima, navodeći da su „spavaonice radnika opremljene isključivo novim nameštajem, instalacijama i uređajima“.\nProstorije u kojima radnici spavaju su oko 10 metara kvadratnih, a u njima se nalaze kreveti na sprat za osam do 10 zaposlenih. U istoj prostoriji radnici drže i namirnice, ali i lične stvari među kojima su i prljave radne unforme i oprema.\nProtest kineskih radnika u Boru podstaknut je i činjenicom da je veliki broj njih bio pozitivan na Covid-19. Prema saznanjima BIRN-a, najveći broj radnika je nakon protesta odveden van radničkog kampa u različite objekte u Beogradu i Boru, kako bi se izolovali i dobili medicinski tretman.\nJedan od objekata u koji su kineski državljani smešteni jeste i hotel u Surčinu, na obodu Beograda. Novinar BIRN-a je posetio hotel, međutim, ulazna vrata su bila zaključana, a roletne na prozorima spuštene. Muškarac kineske nacionalnosti je provirio kroz jedan od prozora, ali je odbio da razgovara sa novinarom.\nHotel u Surčinu kom su smešteni radnici Ziđina inficirani Covid-19 / Foto: Saša Dragojlo\nJedan od radnika koji je u Srbiju došao u martu 2020. godine, kaže za BIRN da je smatrao Ziđin „ozbiljnom kompanijom“ zbog čega je u potrazi za zaradom došao u Bor. Plata u Srbiji je za 30 odsto veća i iznosi oko hiljadu evra, ističe on. Međutim, veliki broj radnih sati, kašnjenje plata, finansijske kazne, neispunjena obećanja i ograničenje kretanja, uticali su da zažali zbog dolaska.\n„Svake nedelje radimo najmanje 84 sati, a ukoliko dodamo i vreme utrošeno na odlazak i povratak sa posla, svaki dan nam treba 14 sati. Ne možemo da dobijemo adekvatan odmor, nemamo individualnu slobodu, imamo sanitarne probleme, ali i probleme sa bezbednošću na radu. Stalno dobijamo naređenja da izvršimo opasne poslove, plate ne stižu na vreme, a često smo i novčano kažnjeni bez adekvatnog razloga“, navodi za BIRN.\n„Takođe, kompanija nam je oduzela pasoše i preti nam da ćemo morati sami da snosimo troškove povratne avionske karte ukoliko želimo da se vratimo kući. Zbog pandemije, avionske karte su jako skupe, tako da većina nas samo može da nastavi da trpi“, dodaje on.\nRadnici su smešteni u prebukiranim prostorijama, dok su toaleti i kupaonice daleko od higijenskih standarda / Foto: BIRN\nProjekat „Čukaru Peki“, bogato nalazište zlata i bakra gde su angažovani i pobunjeni radnici, Ziđin je postepeno preuzimao u protekle dve godine, otkupljujući za ukupno 1,8 milijardi dolara udele dotadašnjih vlasnika, američke kompanije Friport MekMoran i kanadskog Nevsuna.\nU prethodnih nekoliko godina veliki broj kineskih radnika je prošao kroz Srbiju koja je jedan od glavnih partnera Pekinga na trajektoriji Incijative „Pojas i put“, infrastrukturnog projekta čiji je osnovni cilj povezivanje Kine sa evropskim tržištem. Kineski državljani čine skoro trećinu stranih radnika u Srbiji, a prema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje, u 2019. ih je 3.418 bilo angažovano.\nBušotina Čukaru Peki je bogato nalazište zlata i bakra / Foto:Vladimir Vasić\nMeđutim, pod kojim uslovima kineski državljani žive i rade u Srbiji, gotovo da nema informacija. Tome doprinosi i činjenica da brojni bilateralni sporazumi dve zemlje ukidaju transparentnost javnih nabavki i kineskim kompanijama služe za efikasno zaobilaženje srpskih propisa.\nU septembru 2018. Srbija je usvojila Zakon o potvrđivanju socijalne sigurnosti između Srbije i Kine koji je, između ostalog, suspendovao domaći Zakon o radu za kineske državljane upućene na rad u Srbiju. Prema tom zakonu, za prvih pet godina boravka u Srbiji za kineske državljane će se važiti samo kinesko zakonodavstvo, čime je jurisdikcija domaće Inspekcija rada drastično smanjena.\nTo praktično znači da je domaći Zakon o radu je suspendovan za kineske državljane upućene na rad u Srbiju, što znači da Inspekcija rada nema pravo ni obavezu da proverava njihove ugovore ili zarade.\nMeđutim, inspekcija može i treba da proverava uslove bezbednosti i zdravlja na radu, kaže za BIRN Mario Reljanović, naučni saradnik Instituta za uporedno pravo u Beogradu.\nReljanović navodi i da policija i tužilaštvo moraju da provere optužbe radnika koje se tiču zabrane kretanja i konfiskacije pasoša.\n„Ne samo što opisano postupanje prema radnicima može biti okarakterisano kao krivično delo trgovine ljudima, već je sasvim izvesno da radnopravni tretman koji se njima nudi podrazumeva potpuno odsustvo svesti o međunarodnim standardima rada i potpuno odsustvo brige o njihovom zdravlju i životima. U tom smislu se ovim okolnostima mora pozabaviti javni tužilac, jer međudržavni sporazum ne daje – niti u bilo kakvim redovnim okolnostima može davati – amnestiju od krivične odgovornosti“, kaže profesor radnog prava.\nNakon protesta 13. januara u Ziđinu su telefonom javili inspekciji da nadzor ne može da se obavi zbog opasnosti od zaraze, potvrđuje za BIRN zvaničnik inspekcije koji nije želeo da se pominje. On je, citirajući podatke Nacionalne službe za zapošljavanje, istakao i da je kompanija u vlasništvu Ziđina u Srbiju dovela oko 900 radnika od kojih još oko 400 tek čeka na odobrenje radnih dozvola. Šta rade dok čekaju, nije poznato.\nPrema saznanjima BIRN-a, inspekcija je 22. januara ponovo pokušala da izvrši nadzor na projektu „Čukaru Peki“, međutim, epilog još nije poznat, jer Ministarstvo ne odgovara na pitanja novinara,\nOn smatra da bilateralni sporazumi „ne mogu proizvesti eksteritorijalnost, odnosno isključiti pravo države da interveniše prilikom teških povreda zakona“, pogotovo u ovom slučaju kada postoji opravdana sumnja da je kineskim državljanima ugroženo „ne samo pravo na rad i bezbednu radnu sredinu, već i pravo na ljudsko dostojanstvo“.\nNevladina organizacija ASTRA u dopisu upućenom BIRN-u potvrđuje da postoji dosta elemenata „trgovine ljudima u cilju radne eksploatacije“, apelujući na institucije da reaguju.\nOtvaranje rudnika „Čukaru Peki“ se očekuje tokom 2021, a zvaničnici srpske vlade već godinama navode da je ovaj projekat od izuzetne važnosti za Srbiju, uprkos brojnim kritikama ekoloških aktivista.\nO bezbednosti i zdravlju kineskih državljana nije govorio niko ni iz Vlade niti iz kineske ambasade. Ni Ziđin ni Ministarstvo za rad nisu odgovorili na pitanja BIRN-a u vezi sa ovim slučajem.


Bregzit: Neformalni pregovori Londona i Brisela\nAutor: Glas Javnosti 30.03.2020. u 15:45\nPortparol britanskog premijera Borisa Džonsona izjavio je danas da su u toku neformalni pregovori o budućim odnosima Londona i Brisela.\nKako prenosi Rojters, portparol je ponovio da Velika Britanija i dalje radi na okončanju tranzicionog perioda posle Bregzita.\n“Tranzicioni period završava se 31. decembra 2020, i to stoji u britanskom zakonu”, rekao je on novinarima.\n“Što se tiče budućih odnosa… razmenili smo pravne dokumente koji su predmet neformalne diskusije između nas i Evropske komisije”, rekao je on, dodajući da očekuje da se razgovori tog tipa nastave ove sedmice.\nKako je objasnio, struktura pregovora se promenila u skladu sa trenutnom situacijom u pogledu korona virusa, tako da postoji veći broj tekućih diskusija, umesto prvobitno predviđenih zakazanih rundi.


Novi šok za Portugalce, strepnja u Juventusu - Šta je sa Ronaldom?! - Sportske.net\nNovi šok za Portugalce, strepnja u Juventusu - Šta je sa Ronaldom?!\nKoliko god da večeras navijamo za Srbiju, nikako se ne radujemo ovakvim scenama...\nPoluvreme - GOLČINA Portugala, anuliran Tadićev pogodak, ali mogao je do još jednog!Nakon sedam minuta igre na "Lužu", Srbija vodi!Krstajić odabrao, tri promene u odnosu na duel sa Nemcima, ali jedna selidba na klupu će izazvati najviše reakcija! (SASTAVI)Portugal vs Srbija - Zagreva se atmosfera, domaćini se oglasili iz svlačionice, stižu i srpski navijači!Poslednja vest iz Lisabona - Uzdanica domaćih preskače Srbiju!\nDva šoka doživela je reprezentacija Portugala u prvih pola sata utakmice sa Srbijom večeras u Lisabonu.\nPrvi šok za njih bio je vodeći gol koji je Dušan Tadić postigao iz penala u sedmom minutu, posle prekršaja golmana domaćih nad Mijatom Gaćinovićem.\nNažalost, Gaćinović je u 21. minutu morao van terena zbog povrede, zamenio ga je Nemanja Radonjić.\nAli, devet minuta kasnije, novi šok za Portugalce i nešto zbog čega večeras strepe i u Juventusu - Kristijano Ronaldo je povređen i morao je da izađe iz igre.\nNjegovo mesto zauzeo je Pici, a ono što dodatno brine, jeste to što je Ronaldo osetio bol u mišiću desne noge bez kontakta sa protivničkim igračima, u trenutku dok je stizao loptu uz aut liniju i pokušaju da probije ka našem golu.\nOdmah je bio svestan da neće moći da nastavi meč i zatražio je izmenu...\nDo poluvremena, iako bez Ronalda, Portugalci su stigli do izjdnečenja, opširnije OVDE.


Flusha napustio fnatic, vežba sa američkom organziacijom - RUR Esports\nHome - .games - Counter Strike - Flusha napustio fnatic, vežba sa američkom organziacijom\nBy djapeT 25/09/2018\nJedan od najboljih i najuspešnijih CS:GO igrača svih vremena, pre neki dan je napustio fnatic po drugi put. On je za ovu ekipu nastupao od 2013-2016, a nakon par meseci igranja za GODSENT, vratio se ponovo u fnatic, gde mu je po svemu sudeći mejdžor u Londonu bio poslednji nastup za ovaj švedski sastav.\nVeć neko vreme Robin ”flusha” Ronkvist nije u onoj prepoznatljivoj formi, a nakon lošeg nastupa na FACEIT Mejdžoru, organizacija je prelomila. Umesto njega na ESL ONE-u u Nju Jorku nastupaće Adil “ScreaM” Benrlitom, za koga će ovo biti prva prilika posle nekog vremena da se opet pokaže na velikoj sceni. On je došao ka zamena, i ovo će za njega za sada biti probni period. Ovime fnatic je odlučio da ne bude više kompletno švedski sastav, pa možemo očekivati još neke interesatne promene, ukoliko se nastave loši rezultati.\nFlusha je u dresu fnatica četiri puta završavao u TOP20 igrača godine, a 2014. godinu je završio kao drugi na toj listi. Pored velikog broja trofeja, osvojio je i tri mejdžor titule.\nKada igrač ovakvog kalibra naputi neku ekipu, nije čudno da se druge organizacije odmah zainteresuju. Flusha bi navodno trebao da se pridruži američkoj organizaciji Cloud 9, koja je odlučila da ne nastavi saradnju sa Stykom koji je bio na probi poslednjih par meseci. On navodno vežba sa ekipom za BLAST PRO Series u Istanbulu,a igrač kao što je on bi mogao malo da prodrma sastav Cloud 9-a. Potez da ne nastave saradnju sa slovačkim igračem možda nije bio iznenadan, ali od svih momaka on je prikazao ubedljivo najbolju igra na turniru u Londonu, na kojem je tim znatno podbacio.\nUkoliko flusha pređe u redove Cloud 9-a, on će se opet sastati sa bivšim saigračem Goldenom, a njihov prvi meč bi trebao da bude već 28. septembra na turniru u Istanbulu.


Predsednik Vučić prisustvovao svečanom otvaranju fabrike „Boysen“\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je danas, u Privrednoj zoni „Mali Bajmok“ u Subotici, svečanom otvaranju fabrike nemačke kompanije BAS Boysen Abgassysteme d.o.o, koja spada u vodeće svetske proizvođače izduvnih sistema za automobilsku industriju, i poručio da su upravo takve fabrike, u kojima je proces rada robotizovan i automatizovan, potrebne našoj zemlji.\n„Ponosan sam na ono što ste uradili gospodine Gajzel, ali i na to što ste to uradili u Srbiji. Ovo je za naše unuke, za one koji dolaze. Ovo je najmodernija fabrika koju imamo u Srbiji danas, sve je robotizovano i automatizovano. U Srbiji ovako nešto nije postojalo. Razgovarao sam i sa radnicima, iz Subotice, Bačke Topole, neki su iz Požarevca. U ovoj fabrici radiće 500 ljudi i ti radnici su naš ponos. Što se tiče infrastruktire mislim da je u poslednjih pet, šest godina više izgrađeno nego u prethodnih nekoliko decenija. Potrebno je da nastavimo, da privlačimo investitore, da verujemo u sebe“, istakao je Vučić.\n„Otvorio sam ili položio kamen temeljac za 250 postrojenja, ali ovakvo nešto se ne sreće! Za ovo živite i za ovo se borite“, rekao je Vučić.\nOn je naveo da je važno da Srbija nastavi da privlači investitore i veruje u sebe i da naša zemlja, posmatrano za 2020. i 2021. godinu, može da bude najbolja u Evropi po kumulativnoj stopi rasta.\n- Potreban nam je ubrzani razvoj, Vojvodina mora da uhvati korak sa Beogradom, ako ne i da ga prestigne. Za Suboticu imamo još mnogo stvari da uradimo, najvažnije je, da ne pominjem Gradski stadion i Narodno pozorište, da će država Srbija u rekonstrukciju Opšte bolnice uložiti oko 4,9 milijardi dinara, odnosno više od 40 miliona evra. Ovde, na severu Srbije prosto nam je sve na raspolaganju, kako smo u prethodnih 30 godina uspeli sve da uništimo pitanje je za istoričare. Danas smo na dobrom putu, važno je da vidimo kako treba da nastavimo“, naglasio je predsednik Vučić.\nAmbasador Savezne Republike Nemačke Tomas Šib je istakao da je nova fabrika u Subotici još jedan uzorni projekat nekog nemačkog investitora i „simbol izuzetnih ekonomskih odnosa dve zemlje“.\n„Nemačka preduzeća su sve aktivnija, a investicije su od 2000. godine premašile 3,5 milijardi evra. Nemačka preduzeća su stvorila na desetine hiljada radnih mesta u Srbiji. Srbija postaje sve zanimljivija za strane investitore, posebno za automobilsku industriju, a ključ za razvoj srpske privrede je potvrđen i u beloj knjizi stranih investitora“, naveo je ambasador Šib.\nPredsednik grupacije „Boysen“ Rolf Ditel Gajzel zahvalio se predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću na prisustvu, kao i ostalim članovima Vlade Republike Srbije. Predsednik korporacije rekao je da je ovo najnovija firma kako u Nemačkoj, tako i Srbiji koja će ostvariti velike promete na 25 lokacije širom sveta.\n„Na površini od 38 hiljada kvadratnih metara proizvodićemo i ulagaćemo mnogo. Biće novih radnih mesta za više od 500 zaposlenih. Imamo velike planove za promet, ovde u Srbiji, što će se uložiti u dodatno proširenje fabrike na što više lokacija. Mi krećemo punom parom i uvereni smo da ćemo proizvodnju postepeno povećavati u naredne dve godine“, kazao je Rolf Diter Gajzel.\nGrad Subotica obezbedio je 10 hektara građevinskog zemljišta u Privrednoj zoni „Mali Bajmok“, a vrednost ulaganja je 65 miliona evra i predstavlja jednu od najznačajnijih grinfild investicija u Srbiji.


► U najvećem loncu na Kupusijadi u Mrčajevcima spremljeno oko 1.200 porcija\n"Kupus se kuvao na 12 vatri od 7 do 10 sati", kazao je Tošić i dodao da je u tom loncu pripremljeno oko 1.200 porcija kuvanog kupusa.\nOvogodišnja, 17. po redu "Kupusijada" počela je u petak i završava se u nedelju, a po rečima organizatora za najbolji kuvani "svadbarski" kupus takmiči se 50 takmičara u tri kategorije - celo selo kuva, ekipe i pojedinci i ugostitelji.\nNajbolji kuvari u svakoj od tih kategorija dobiće po zlatni, srebrni i bronzani lonac, a od ove godine uvedeno je i novo takmičenje - u degustaciji svadbarskog kupusa.\nPored takmičarskog dela i poljoprivrednih izložbi, manifestacija ima i prateći zabavni program sa koncertima estradnih pevača, pevačkih grupa, narodnih orkestara i kulturno - umetničkih društava.\nManifestaciju organizuje Turistička organizacija Čačka i Savet Kupusijade, pod pokroviteljstvom lokalne samouprave Čačka. Ona je iz gradskog budžeta izdvojila 2,45 miliona dinara, i Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave koje je izdvojilo 1,5 miliona dinara.


Zajam online Makarska – Vaš internet priručnik za zajam online - Brzikrediti24\nUkoliko ste zainteresovani i želite da znate više o zajam online u gradu Makarska, uključujući kompletnu ponudu zajmova online, na pravom ste mjestu. Na ovoj web stranici ćete pronaći informacije koje su vam neophodne i korisne kako biste ostvarili zajam online. Istraživanja Agencije za bankarstvo su na osnovu anketiranja tržišta predstavila da od 13.834 stanovnika u gradu Makarska, više od 90% je kreditno zaduženo, a velika većina ima pozitivna iskustva sa kratkoročnim pozajmicama.\nSve što treba da znate o tome kako funkcioniše zajam online Makarska jeste da je u pitanju veoma jednostavna procedura, koja ne zahtijeva obimnu papirologiju ili čekanje u redovima. Sve što je potrebno da uradite jeste da ispunite zahtjev online, dostavite potrebnu dokumentaciju i sačekate odobrenje tima kako biste podigli vaš novac. Brzo, jednostavno i sigurno do gotovine koja vam je potrebna.


Užičanka najbolja školska bibliotekarka u Srbiji - Užicka Republika Press\nUžičanka najbolja školska bibliotekarka u Srbiji\nUžičanka Ana Duković, školska bibliotekarka u OŠ “Dušan Jerković” i OŠ “Aleksa Dejović” nosilac je prestižne nagrade „Mina Karadžić“ za 2020. godinu. Kao veliki entuzijasta u pogledu promocije profesije školskog bibliotekara i rada sa učenicima, ona je pokretač raznovrsnih projekata za učenike, a takođe i autor brojnih radova (kojima je učestvovala na stručnim skupovima i seminarima za nastavnike i stručne saradnike) kao i tekstova objavljenih u stručnim i naučnim časopisima.\nNjen doprinos afirmaciji rada bibliotekara u školama, ogleda se i kroz mnogobrojna izlaganja na lokalnim, državnim, regionalnim i međunarodnim stručnim skupovima i konferencijama, kao i učestvovanjem u nacionalnim i međunarodnim projektima.\nUčestvovala je sa izlaganjem na 48. Svetskom kongresu školskih knjižničara (Convergence-Empovering-Transformation: School Libraries)“, gde je predstavila trenutni položaj školskih bibliotekara u Srbiji, aktivnosti na promovisanju rada školskih bibliotekara i ukazala na važnost rada u podsticanju čitanja, promocije kreativnosti i stvaralaštva, kao i razvijanja učeničkih kompetencija za celoživotno učenje.\n„Nagrade uvek prijaju, drago mi je što je moj rad prepoznat na nivou Srbije. Posebno mi je drago što je i moja koleginica Mirjana Radovanović Pejović, sa kojom svakodnevno sarađujem, takođe nosilac nagrade „Mina Karadžić“ za 2016. godinu“, kaže Ana i dodaje, „Uprkos tome što, posle 15 godina rada, nisam zaposlena na neodređeno radno vreme, dobijam podstreka da istrajem u predanom radu i entuzijazmu koji ulažem u svoj posao.“\n„Školski bibliotekari doprinose popularizaciji knjige i čitanja, što se vidi po brojnijim posetama učenika biblioteci. Kroz planirane aktivnosti, koje se sprovode zavisno od uzrasta, razvojnih potreba i interesovanja učenika, omogućujemo razvijanje njihovih kulturnih potreba i delujemo na vaspitanje mišljenja učenika.\nUjedno ih ohrabrujemo da ispolje svoje umetničke potencijale, ali i steknu nova znanja i veštine, potrebne za 21. vek“, zaključuje Ana Duković, „Biblioteka, knjiga i čitanje najbolja su oruđa u procesu obrazovanja jer pružaju podršku učeniku – ne samo u učenju, već i u njegovom razvoju“.\nInače, Komisija Društva školskih bibliotekara Srbije, koja je razmatrala prijave na Konkurs za najboljeg školskog bibliotekara i Nagradu „Mina Karadžić“ u 2020. godini na osnovu poslatog materijala, ustanovila je da dva školska bibliotekara, Branka Alimpijević, OŠ „Nikola Tesla“, Vinča, Beograd, i Ana Duković, OŠ „Dušan Jerković“, Užice i OŠ „Aleksa Dejović“, Sevojno ispunjavaju uslove konkursa za nagradu.\nInače, Društvo školskih bibliotekara Srbije ustanovilo je nagradu „Mina Karadžić“, koja se dodeljivala svake godine (do 2012.) na Dan školskih bibliotekara najuređenijoj biblioteci osnovnih, najuređenijoj biblioteci srednjih škola, kao i najboljem bibliotekaru osnovne i srednje škole. Od 2013. godine dodeljuje se jedna nagrada, i to najboljem školskom bibliotekaru.


Iako je početkom godine najavljeno da će stari Železnički most u Zrenjaninu biti demontiran i da će se na njegovom mestu naći novi, ovaj posao, iz javnosti nepoznatih razloga, nije obavljen ni do decembra.\nInformativni portal zrenjaninski.com je u više navrata pokušao da stupi u kontakt sa nadležnima u preduzeću „Infrastruktura železnice Srbije“ i sazna zašto najavljeni posao još uvek nije obavljen, ali smo ostali uskraćeni za ove informacije. Niko u centralni preduzeća u Beogradu nije odgovorio na naše mejlove, kao i na telefonske pozive.\nKako je ranije saopšteno, stari Železnički most, koji je izgrađen 1937. godine, kada je uspostavljena železnička pruga Zrenjanin – Vršac, trebalo bi da bude zamenjen novim.\nPROČITAJTE JOŠ: Kinezi najavili: Projektna dokumentacija za auto-put u najkraćem roku\nPosao zamene mosta poveren je beogradskoj firmi „Mostogradnja“. Prema ugovoru, posao je trebalo da bude završen u narednih nekoliko meseci. Međutim, skoro dvanaest meseci kasnije radovi nisu ni započeti.\nNaš portal je ranije, u rubrici „Prozor u prošlost“, pisao o tome da je Železnički most u naselju Berbersko jedan od simbola borbe protiv fašizma u našem gradu. Na njemu je 25. juna 1941. godine izvedena prva oružana akcija organizovanih diverzantskih i omladinskih grupa u Zrenjaninu.\nTagovi"Mostogradnja" Infrastruktura železnice Srbije Železnički most\nPogrebno Božur zapošljava: Dobri uslovi za rad i konkurentna zarada


TRAGOM - Tržište nekretnina u Srbiji se oporavlja, beogradske lokacije najpoželjnije i najskuplje\nStanovi se sve više prodaju, ali za keš\nSituacija na tržištu nekretnina popravila se poslednjih meseci, najviše u Beogradu, a mnogo manje u drugim gradovima Srbije. Građani kupuju u proseku stanove od garsonjere do dvosobnog, najpoželjnije lokacije su one u beogradskim opštinama blizu centra, dok u pojedinim gradovima prodaja i dalje ide jako teško, tvrde za Danas agenti za nekretnine.\nBeograd 02. maj 2012. 18:13\n- Svakako da je situacija mnogo bolja nego prošle godine, ako bismo u procentima govorili onda je prodaja skočila za gotovo 70 odsto u odnosu na raniji period - kaže za Danas Milun Nešković, vlasnik agencije Nešković nekretnine. Gotovo isti toliki procenat, negde 70 odsto, tvrdi on, je onih koji stanove kupuju za keš, a svega 30 odsto uz pomoć kredita. „Znatno manje se ljudi odlučuju da uzmu kredite, jer su banke poslednjih godina postale sve rigoroznije. Traže sve više papira i izgleda kao da se plaše, kao da žele da oteraju klijente“, ističe Nešković. Takva situacija je sasvim suprotna, napominje on, onome što je bilo u periodu 2007. i 2008. Tada su se krediti lakše dobijali, a banke su, neposredno po izbijanju krize, ističe naš sagovornik, postale neprofesionalne i počele da podižu učešće i menjaju uslove.\nNešković kaže da najbolju prođu u Beogradu imaju jednoiposobni i dvosobni stanovi, za koje treba izdvojiti između 60.000 i 90.000 evra. „Najviše se traže lokacije poput Cerak vinograda, Mirijeva, Voždovca, odnosno Braće Jerković, Novi Beograd, dok je najmanje onih koji kupuju u krugu dvojke“, ističe Nešković.\nNa blagi oporavak tržišta uticao je sigurno i pad cena kvadratnog metra, koji je sad u Beogradu, prema oceni našeg sagovornika, negde između 1.200 i 1.300 evra. „Kvadratni metar u Mirijevu je od 950 do 1.100 evra, u Borči ili Batajnici od 850 do 900 evra, dok i dalje ima delova grada poput onog u Novom Beogradu, kod kineske ambasade, gde se za jedan kvadrat traži 2.800 evra“, napominje on.\nU novobeogradskom Belvilu ove godine prodalo se 60 odsto više stanova u odnosu na 2010. „Od momenta kada je država omogućila kupovinu nepokretnosti uz budžetsku subvenciju, evidentan je rast prodaje. Prodato je 60 odsto stanova više u poređenju sa 2010, a posmatrajući nivo poseta novih klijenata, i rezultate iz prvog kvartala ove godine, očekujemo uspešnu godinu“, kaže za Danas Miloš Stanojević, izvršni direktor prodaje Blok 67 asošijetes. On ističe da su stanovi u Belvilu koncipirani tako da odgovaraju ukusu i potrebama najrazličitijih ljudi.\n- Trenutno u ponudi imamo 20 raspoloživih struktura stanova, od jednosobnih do četvorosobnih. Najveće interesovanje klijenata je za stanovima od 60 kvadrata, dok je povećano interesovanje i za većim stanovima površine do 100 kvadratnih metara“, naglašava Stanojević. Cena kvadratnog metra u ovom naselju je od 1.550 evra, tako da stan od 67 kvadrata može da se kupi za 103.999 evra, dok onaj od 96,8 m2 košta 149.000 evra. Cene nepokretnosti u Belvilu, ističe Stanojević, u skladu su sa tržišnim kretanjima, a na održivost cene utiče jedinstven koncept stanovanja, ali i činjenica da su stanovi odmah useljivi, uz urednu dokumentaciju, kao i potencijal razvoja same lokacije, izgradnja vrtića koja je nedavno počela, škole, doma za stare.\nSituacija je znatno drugačija u drugim delovima Srbije, u Subotici na primer dvosoban stan u centru grada može da se kupi već za 30.000 evra, mada na severu zemlje, prema rečima Vesne Hajagoš iz subotičke agencije Top-Tip najbolje idu još manji stanovi, garsonjere ili jednosobni. „Krajem prošle godine, a to se poklopilo sa onim pričama da bi evro mogao da bude ukinut, zabeležen je blagi porast potražnje stanova, ali pre svega onih manjih, koji se prodaju ispod tržišne vrednosti“, ističe Hajagoš za Danas.\nBaš kao i u Beogradu, i u Subotici se najviše kešira za stan, čak 90 odsto prodatih stanova otišlo je za gotovinu, dok je zanemarljiv procenat onih koji se odlučuju za stambene kredite. „U odnosu na 2008. u Subotici su cene nekretnina pale za nekih 35 odsto, i to se odnosi i na polovne stanove, ali i na novogradnju. Kupci stanova su uglavnom naši ljudi koji rade u inostranstvu i koji kupuju zbog toga što su stanovi jeftini“, napominje naša sagovornica. Prema njenim rečima, kvadratni metar u ovom vojvođanskom gradu košta između 650 i 850 evra, koliko je u strogom centru grada.\nU Kragujevcu je cena nešto viša, pa se kvadratni metar u proseku plaća 1.000 evra. Međutim, za razliku od Beograda i Subotice, Kragujevac ne može da se pohvali oporavkom na tržištu nekretnina. Prema rečima vlasnika agencije Miljković nekretnine, Mališe Miljkovića, posao ide jako slabo. „Nisam zadovoljan kako ide posao, kupaca je jako malo i dosta njih gleda da izbegne agenciju“, ističe Miljković. Kupci u ovom gradu, napominje on, traže male stanove u užem centru grada, ako je moguće niže spratnosti.\nOd izbijanja krize prodaja montažnih kuća u Srbiji zabeležila je veliki pad, da bi tek poslednjih meseci počelo sve da se kreće na bolje. „Posao se smanjio od krize, nekih 30 odsto, ali mi smo konkretno počeli da radimo za izvoz u Švajcarsku, Francusku, tako da nije loše“, kaže za Danas Nikola Nešković, vlasnik kompanije Domtera iz Ivanjice koja se bavi proizvodnjom montažnih kuća. U Srbiji, ističe on, montažne kuće se najčešće montiraju u okolini Beograda, a kvadratni metar košta od 180 do 350 evra. „Kuća od stotinak kvadrata, na kojoj radi 15 radnika može da bude gotova za 40 dana“, ističe Nešković i dodaje da bi takva kuća koštala 35.000 evra, što podrazumeva da je urađeno sve, od konstrukcije, izolacije, struje i vode do završnih, finih radova.


"U gradskom budžetu tri milijarde dinara više" - Bizlife.rs\n12:53 Beograd, 22/06/2017\nPredlogom rebalansa budžeta Beograda koji je usvojen danas na sednici Gradskog veća utvrđeno je da imamo tri milijarde dinara više, što je skoro tri odsto ukupnog budžeta, i to na najzdravijim mogućim osnovama, rekao je gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nKako je objasnio, taj novac dolazi iz povećanog prihoda, odnosno poreza na dohodak građana, koji su ustupljeni od Republike, što je direktna posledica povećanog broja zaposlenih u Beogradu i povećane prosečne plate.\n“Drugi izvor toga je rezultat teških pregovora sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD) gde smo stare dugove prethodne gradske vlasti smanjili, odnosno kamatnu stopu sa 3,2 odsto na dva odsto i time uštedeli 726 miliona dinara”, istakao je Mali.\nDodao je da će u oblasti privrede biti obezbeđene dodatne subvencija za razvoj malih i srednjih preduzeća, za razvoj i unapređenje poslovanja u gradu i još dodatnih 30 miliona subvencija samo za poljoprivredu.\n“Velika stvar za građane koji žive u takozvanim prigradskim opštinama jeste to što ovaj rebalans podrazumeva 508 miliona dinara samo za asfaltiranje nekategorisanih puteva, tamo gde nikada nije bilo asfalta”, naveo je Mali.


10 najboljih povoljnih ponuda za hotele u Hua Hinu\nPosebne ponude za hotele - Hua Hin, Provincija Pračuap Kiri Kan\nPovoljne ponude - Hua Hin\n831 objekat u Hua Hinu\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 831 smeštajnog objekta u Hua Hinu


Branislav Nedimović preuzeo dužnost ministra poljoprivrede i zaštite životne sredine - PKS-RPK Novi Sad\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović preuzeo je danas, 12. avgusta 2016. godine, dužnost od dosadašnjeg ministra Snežane Bogosavljević Bošković.\nOvaj pravilnik objavljen je u ,,Službenom glasniku Republike Srbije”, broj 67/16 od 5. avgusta 2016. Godine\n– Programu za podršku investicijama za izgradnju, dogradnju, adaptaciju, investiciono i tekuće održavanje, u cilju privođenja nameni, kao i nabavke opreme, a radi pružanja ugostiteljskih usluga u ugostiteljskim objektima u domaćoj radinosti ili seoskom turističkom domaćinstvu u smislu zakona kojim se uređuje turizam. Ovi podsticaji obuhvataju: izgradnju novih objekata pobrojanih u Prilogu 1 pravilnika – Autentični seoski objekti; radove investicionog i tekućeg održavanja postojećih, autentičnih seoskih objekata uz očuvanje narodnog graditeljstva i tradicionalne arhitekture, a radi pružanja ugostiteljskih usluga u poslovima domaće radinosti ili seoskom turističkom domaćinstvu; dogradnju i adaptaciju kupatila, saune, kuhinje i uvođenje sistema centralnog grejanja, a radi pružanja ugostiteljskih usluga u ugostiteljskim objektima u domaćoj radinosti ili seoskom turističkom domaćinstvu; radove investicionog održavanja u cilju privođenja nameni autentičnih objekata na selu – vodenica, valjarica (objekata za izvlačenje vlakana, odnosno sukna), vetrenjača koji su u funkciji seoskog turizma; poboljšanje pratećih sadržaja u oblasti rekreacije i nabavke dvorišnog mobilijara radi unapređenja ponude i pružanja ugostiteljskih usluga u domaćoj radinosti ili seoskom turističkom domaćinstvu; izgradnju bazena; parterno uređenje dvorišta i opremanje objekata radi unapređenja ponude i pružanja ugostiteljskih usluga u domaćoj radinosti ili seoskom turističkom domaćinstvu.\n– Programu za podršku investicijama za nabavku opreme i alata za obavljenje poslova koji se smatraju starim i umetničkim zanatim, odnosno poslovima domaće radinosti, u skladu sa propisima kojim se uređuju odeređivanje poslova koji se smatraju starim i umetničkim zanatim, odnosno poslovima domaće radinosti, načinu sertifikovanja istih i vođenju posebne evidencije izdatih sertifikata.\n– Programu za podršku investicijama za promociju nepoljoprivrednih aktivnosti na selu putem izrade ili modernizacije i profesionalizacije turističkih veb portala.


HSBC: Ako Grčka bankrotira nastaće haos – Bankar.me\nNovember 18, 2011 Eurokriza, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nGrčka ima novca da plaća dužničke obaveze samo do decembra a ukoliko do tada ne pronađe sredstva, preti joj bankrot koji će izazvati pravi haos na berzama i celoj evrozoni, izjavio je stariji ekonomsta banke HSBC Mark Berisford-Smit u intervjuu ruskoj agenciji Interfaks.\nTržišta će na bankrot Grčke odreagovati opštim haosom, koji će zavladati i grčkom ekonomijom. Nastala situacija biće slična onoj u koju je zapala Rusija 1998.godine istakao je ovaj ekspert, dodajući da je tržištem zavladala atmosfera neizvesnosti.\nGrčka pritom neće imati prednosti koje bi mogla da dobije naglom devalvacijom nacionalne valute, kao što je to bio slučaj sa ruskom rubljom i argentinskim pezosom posle bankrota Argentine 2001. godine, pošto će ta zemlja i dalje koristiti zajedničku evropsku valutu.\nU slučaju da se situacija i ne odvija po tom scenariju, Grčkoj i dalje preti bankrot, jer će bez novca ostati do decembra. Atina je u obavezi da izmiri dužničke obaveze sredinom decembra kada će joj novac biti preko potreban smatra Berisford-Smit.\nGrčka će najverovatinije dobiti redovnu tranšu pomoći od oko 8,5 milijardi evra i pokušaće da sprovede oštre mere štednje, koje u dugoročnoj perspektivi neće biti dovoljne, zbog previsokog dužničkog opterećenja. Evropska komisija prognozira da će suvereni dug Grčke biti blizu 200 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) i 2012. i 2013. godine.\nUkoliko odnos suvernog duga prema BDP iznosi, na primer 120 odsto, a kreditne kamate pet procenata, na vraćanje samo kamata odlazi do šest procenata BDP, što je jednostano neizdrživo. Servisiranje duga za Grčku i Italiju mora da bude jeftinije nego sada smatra ekspert HSBC.\nNa pojeftinjenje servisiranja duga može da utiče budžetska unija, isplatom kamata zajedničkim sredstvima ili prelaskom na jedinstvene obveznice evrozone sa manjim prinosima od prinosa obveznica prezaduženih zemalja.\nEvropski lideri su krenuli pravim putem na oktobarskom samitu, ali kamen spoticanja i dalje ostaje pitanje značajnog povećanja evropskog stabilizacionog fonda.\nStabilizacioni fond mora da bude mnogo veći, a opšti je stav da bi trebalo da bude oko dva biliona evra. Problem je samo odakle ”namaći” toliki novac” kaže ovaj ekspert.\nDužnički problemi Grčke i drugih zemalja skupo će koštati Evropu, ali bez obzira na ozbiljne probleme, ne postoji veliki rizik od raspada evrozone.\nIgra se završava ukoliko se iz valutnog bloka povuče Nemačka, ali to se neće desiti uveren je Berisford-Smit.Ostale zemlje takođe neće žuriti sa sličnom odlukom, a mehanizam “prinudnog izbacivanja” iz evrozone ne postoji. Jedina varijanta je da neka od zemalja učesnica, Nemačka ili Francuska, učini nepodnošljivim život nekoj od prezaduženih zemalja, tako da će se one dobrovoljno i jednostrano povući, što je krajnje rizična strategija. Za sada nije jasno šta se može desiti u tom slučaju, ali mogu se očekivati krajnje tragične posledice tvrdi ekspert.\nIzbacivanje Grčke iz evrozone se jednostavno ne isplati, pošto je deo kredita toj zemlji odobren na bazi bilateralnih odnosa sa drugim članicama evrozone, kojima Atina sada duguje oko 47 milijardi evra. U slučaju pogoršanja odnosa sa Evopom sve do raskida, Grčka će najverovatnije odbiti da otplaćuje ta sredstva.\nHSBC prognozira da će do privrednog pada u evrozoni doći već u četvrtom kvartalu bez obzira na razvoj dužničke krize. Slabe šanse za rast BDP ima Nemačka, a nijedna zemlja iz južnih delova evrozone neće iskazati rast u četvrtom kvartalu, s tim što tempo pada u celoj zoni evra može da bude na nivou od 0,5 odsto.\nZa 2012. godinu HSBC prognozira rast BDP evrozone na nivou od 0,5 odsto, što se podudara sa očekivanjima Evropske komisije. Berisford-Smit upozorava da evropske berze očekuje teška godina, čak i ako se dužnički problemi u izvesnoj meri prevaziđu, i smatra da je potreban dugi niz godina kako bi se privrede i finansijska tržišta potpuno oporavili.\nPOJMOVIEurokriza MAKROEKONOMIJA Mišljenja stručnjaka SVE VIJESTI\nPrevious Pala forinta, dug oštro uzletio\nSljedeći Sarajevska berza: Nedjeljni komentar 14.11.2011 – 18.11.2011


Izbori na Kosovu: Izlaznost do 15 sati 32.43 odsto, veća izlaznost u srpskim sredinama - 14.02.2021, Sputnik Srbija\nIzbori na Kosovu: Izlaznost do 15 sati 32.43 odsto, veća izlaznost u srpskim sredinama\nKosovska Centralna izborna komisija (CIK) saopštila je danas da je na vanrednim parlamentarnim izborima do 15 sati glasalo 32,43 odsto, odnosno 553.407... 14.02.2021, Sputnik Srbija\n15:47 14.02.2021 (Osveženo: 14:55 30.08.2021)\n© AP Photo / Visar KryeziuIzbori na Kosovu\nKosovska Centralna izborna komisija (CIK) saopštila je danas da je na vanrednim parlamentarnim izborima do 15 sati glasalo 32,43 odsto, odnosno 553.407 glasača.\nKako je saopšteno, najveća izlaznost je u Zubinom Potoku, gde je glasalo 67 odsto od ukupnog broja glasača, kao i u Zvečanu, gde je glasalo 60 odsto, prenosi Koha.\nKako se navodi, u Prištini je do sada glasalo 39,48 odsto birača.\nDemokratija na delu je ukazala da se u nekim biračkim centrima delimično ili uopšte ne sprovode mere na zaštiti od virusa korona.\n„Na 21 odsto biračkih mesta prijavljeno je delimično sprovođenje mera za sprečavanje širenja kovida 19, dok se na jedan odsto biračkih mesta ove mere uopšte ne poštuju. Administrativno uputstvo CIK-a, zahteva da svaki birač u svrhu identifikacije ukloni zaštitnu masku od člana biračkog odbora. Međutim, tokom glasanja na 27 odsto biračkih mesta od građana se nije tražilo da uklone zaštitnu masku da bi se identifikovali, dok je na 35 odsto biračkih mesta to delimično urađeno“, navode iz DnD.\nIz Demokratije na delu podsećaju da je CIK sa biračkog spiska uklonio 122.421 birača koji su posedovali samo identifikaciona dokumenta koja je izdao UNMIK, prenosi Radio Mitrovica.\n„Od 10 sati na 96 odsto biračkih mesta nije bilo slučajeva glasanja sa nevažećim dokumentima. Dok je na samo 4 odsto biračkih mesta ova nepravilnost nađena u izolovanim slučajevima (do 10 slučajeva). Smanjenje ukupnog broja biračkih mesta na ovim izborima sa 2.547 u 2019. na 2.382, stvorilo je poteškoće za građane da pronađu svoje ime u biračkom spisku, s tim u vezi i pravo biračko mesto“.\nDemokratija na delu je navela i da je bilo fotografisanje glasačkih listića i pojedinih neregularnosti kada je u pitanju sam čin glasanja.\n„Kršenje tajnosti glasanja manifestovano fotografisanjem glasačkih listića evidentirano je i na ovim izborima. Fotografisanje glasanja i njegovo objavljivanje se dovodi u vezu sa kupovinom glasova, zastrašivanjem birača i uticaja na njihovu izbornu volju i zbog toga je zabranjeno“, zaključuju iz Demokratije na delu.\nAmerička ambasada u Prištini poziva građane da izađu na izbore\nHakovan zvanični sajt Centralne izborne komisije u Prištini, postavljena reklama za „vijagru“\nTačijev sin udaljen sa birališta\n13:46Filmska ekipa sleće iz kosmosa za manje od 24 sata, kakav ih poklon očekuje


Bosch GCL 2-15 G kombinovani laser sa zelenim zrakom (0601066J00), cene\nCene Bosch GCL 2-15 G kombinovani laser...\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Bosch GCL 2-15 G kombinovani laser sa zelenim zrakom (0601066J00) su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Bosch GCL 2-15 G kombinovani laser sa zelenim zrakom (0601066J00)\nPronađite najbolju ponudu za Bosch GCL 2-15 G kombinovani laser sa zelenim zrakom (0601066J00) na portalu ShopMania. Možete kupovati Bosch GCL 2-15 G kombinovani laser sa zelenim zrakom (0601066J00) u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Bosch GCL 2-15 G kombinovani laser sa zelenim zrakom (0601066J00). Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Bosch GCL 2-15 G kombinovani laser sa zelenim zrakom (0601066J00) i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije alati za merenje, i kupite po najnižim mogućim cenama Bosch GCL 2-15 G kombinovani laser sa zelenim zrakom (0601066J00) i hiljade drugih sličnih proizvoda.


Kameron ispraćen ovacijama\nBritanski premijer Dejvid Kameron dobio je danas burni aplauz na kraju svoje poslednje parlamentarne sesije u funkciji šefa vlade.\nČlanovi donjeg doma parlamenta ustali su i aplaudirali Kameronu koji je šest godina bio premijer pre nego što je podneo ostavku posle referendumske odluke da Velika Britanija izadje iz Evropske unije.\nKameron je dobio pohvale za smanjenje nezaposlenosti, finansiranje zdravstvene službe i poboljšanje obrazovanja.\nUobičajeno žustra sednica s pitanjima premijeru, danas je prošla u prijateljskoj atmosferi sa šalama.\nKameron je svoju šalu usmerio na opozicione laburiste rekavši njihovom lideru Džeremiju Korbinu da su torijevci imali “ostavku, nominacije, nadmetanje i imenovanje”, dok laburisti i dalje rade na pravilima za eventualne izbore u stranci.\nKameron je takodje spomenuo mačka Lerija koji će ostati u premijerovoj rezidenciji u Dauning stritu. On je rekao da želi da negira glasine da ne voli Lerija. “Volim ga”, rekao je premijer koji će kasnije danas zvanično dati ostavku kraljici.


Prosinečki: "Kontrama do cilja" - Sportske.net\nProsinečki: "Kontrama do cilja"\nSvestan da je pred njegovom ekipom težak zadatak, Robert Prosinečki se uzda u kontranapad kao osnovni recept za prolaz dalje.\nTrener Crvene zvezde Robert Prosinečki rekao je da u četvrtak u Nikoziji njegovoj ekipi neće biti lako u revanš utakmici 3. kola kvalifikacija za Ligu Evropa protiv Omonije, ali da će kontranapadima probati da dođu do plasmana u narednu rundu takmičenja.\n"Posle beogradskih 0:0 neće biti lako."\n"Dobro smo radili, razmišljali smo o svojoj, ali i onjihovoj igri i verujem da su moji momci spremni da prodju u sledeći krug. Probaćemo da dominiramo u veznom redu i da do cilja dodjemo kontrama i polukontrama", rekao je Prosinečki novinarima na stadionu Crvene zvezde.\nOn je istakao da očekuje drugačiju igru kiparskog kluba, nego što je to bilo prošlog četvrtka u Beogradu.\n"Omonija će morati da traži pobedu i za razliku od utakmice u Beogradu oni će morati da napadnu na svom terenu, tako da verujem da ćemo imati mnogo više prostora nego u prvom meču. Oni ovde nisu ništa rizikovali, ali moja ekipa ne može tako da igra", kazao je Prosinečki\nTrener crveno-belih je istakao da je za revanš utakmicu sa Omonijom neizvestan nastup odbrambenog igrača Milana Jovanovića, koji je propustio jučerašnji trening zbog povrede.\n"Nadam se da će Jovanović biti spreman, ali ako ne bude imam puno poverenje u (Jovana) Krnetu. Njega su svi prebrzo otpisali, medjutim, radi se o kvalitetnom igraču koji ima lepu budućnost. Svaka utakmica je novo iskustvo i niko se nije odjednom stvorio kao igrač. Ekipi treba vremena, a vremena za Zvezdu svakako ima", ocenio je Prosinečki.\nNa pitanje novinara da li su igrači vežbali penale, Prosinečki je kazao da nisu "jer u ovakvoj utakmici teško do njih može doći".\n"U fudbalu može da se desi ono što ne bismo hteli, ali daćemo sve od sebe da prodjemo. Videćemo na dan utakmice u kom sistemu ćemo početi, jer će možda oni krenuti sa dva špica. Znamo njihove kvalitete. Imaju nekoliko igrača koji prave razliku i na njih ćemo obratiti posebnu pažnju, ali je najbitnija naša igra i kako ćemo početi meč", istakao je Zvezdin strateg.\nMladi igrač sredine terena Srđan Mijailović je rekao da očekuje "otvorenu igru" protivnika i ocenio je da bi to moglo da olakša posao crveno-belima da postignu gol.\nZa Crvenu zvezdu u četvrtak neće moći da igra Marko Vešović, koji je u prvom meču dobio dva žuta kartona, kao ni Brazilac Kadu koji se nedavno povredio i predstoji mu pauza na duži period.


Počela modernizacija distributivne mreže Elektrokrajine - Glas Srpske\nPočela modernizacija distributivne mreže Elektrokrajine\nSrna 01.10.2019 14:28\nBanjaluka - Banjalučko preduzeće "Elektrokrajina" počelo je realizaciju velikog trogodišnjeg projekta modernizacije distributivne mreže, ukupne vrijednosti od gotovo 30 miliona KM, koji će biti finansiran kreditnim sredstvima Evropske banke za obnovu i razvoj /EBRD/.\nU prvoj fazi predviđena je rekonstrukcija postojeće i izgradnja nove mreže za više desetina hiljada kupaca na području zapadnog i sjeverozapadnog dijela Republike Srpske, saopšteno je iz "Elektrokrajine".\nU Upravi "Elektrokrajine" ističu da je cilj projekta obezbjeđenje kvalitetnije isporuke električne energije za domaćinstva i privredu, povećanje efikasnosti obračuna i naplate, te značajno smanjenje distributivnih gubitaka preduzeća.\nDomaće firme "Elnos BL" i "Elektroobnova" počeli su sa rekonstrukcijom mreže na području Gradiške, Novog Grada, Mrkonjić Grada, Šipova i Prnjavora.\n"Elektrokrajina" je najveće elektrodistributivno preduzeće u Republici Srpskoj koje električnom energijom snabdijeva više od 250.000 kupaca na području tri grada i 18 opština.


Dnevna cena PCR testova u Sloveniji premašuje milion eura | TRT Srpski\nDnevna cena PCR test...\nDnevna cena PCR testova u Sloveniji premašuje milion eura, a rastu i iznosi koji se izdvajaju za testove koji plaćaju oni koji se testiraju, javlja Anadolu Agency (AA).\nZbog preopterećenosti laboratorija koje vrše analizu PCR testova i slanja uzoraka u inostranstvo, cene samoplaćajućih PCR testova potrebnih za prelazak granice ili putovanja već su počele da rastu i do 150 eura.\nIstiče se da je Slovenija već snažno u petom talasu epidemije COVID-19, koji se odvija s rekordnim brojem potvrđenih infekcija vrlo zarazne verzije omikron.\nAko je četvrti talas pretio kolapsom zdravstva zbog prenatrpanosti bolničkih kreveta pacijentima s COVID-om i već se razmišljalo o njihovom preseljenju, ovaj talas, naglašavaju slovenski stručnjaci obeležavaju problemi zbog opsežnog PCR testiranja.\nNLZOH, koji je u prošlosti radio analizu oko tri petine uzetih briseva, deo uzoraka počeo je isporučivati nemačkoj kompaniji Eurofins. Čekanje na rezultate PCR testova time je produženo na 48 sati.\nProduženje vremena čekanja na rezultat PCR testa stvara probleme onima kojima su potrebni samoplaćeni testovi zbog određenih zahteva prilikom putovanja ili prelaska granice. Oni uglavnom vrede samo 48 sati nakon uzimanja brisa.\nMinistar zdravstva Janez Poklukar je najavio da će oba davatelja usluga i dalje obavljati samoplaćene testove u najvećoj mogućoj meri, jer su mnogima hitno potrebni.\nSamoplaćući PCR testovi postali su interesantna poslovna prilika tokom epidemije, jer u Sloveniji čak i stomatolozi, osim svoje osnovne delatnosti, nude samoplaćujuće PCR testove. Cena samoplativih PCR testova u prošlosti se kretala između 65 i 100 eura. U vreme kada je dnevni broj PCR testova prelazio 20.000, cena samoplaćenih testova porasla je na čak 150 eura.\nZbog visoke cene PCR testova, kao i opterećenosti laboratorija, neke zemlje priznaju i brze testove za potvrdu infekcije, poput Hrvatske i Velike Britanije. Slične ideje se pojavljuju u Sloveniji, ali postoje komplikacije u prepoznavanju statusa preboljelih.\nU Italiji se poslednjih sedmica, zbog naglog rasta zaraza i povećanja testiranja u javnim zdravstvenim ustanovama, stvaraju redovi pa se mnogi koji žele ili moraju na PCR test odlučuju za samoplaćeno testiranje, iako imaju uput od lekara.\nU oba slučaja cena usluge je ista: standard je 60 eura, a korisnik dobije rezultat za oko 24 sata. U vreme povećane potražnje cene su na nekim mestima porasle: poslednjih sedmica posebno u Lombardiji (90 i 120 eura) nude rezultat za kraće vreme (čak i za dva sata).\nU Belgiji nema problema s rezultatima PCR testova, koje ispitanici dobiju manje-više za 24-48 sati. U briselskom krovnom centru za testiranje, koji ima osam velikih centara za testiranje širom grada, cena samoplativog PCR testa je 41 euro. Najviše cene su na briselskom aerodromu, do 50 eura za PCR test i rezultat za 24-36 sati, a za brže rezultate do 120 eura.\nU Nemačkoj PCR testovi su dostupni svuda, bez redova, a cene se kreću od 45 do 280 eura ako neko želi rezultate testa na pola sata. U proseku, cene su oko 60 eura.\nI u Austriji su svuda velike gužve, a na rezultate PCR testova se čeka po nekoliko dana.\nMeđutim, cene samoplativih PCR testova su veoma različite, u zavisnosti od provajdera. Test centar u Beču ima dve ponude. Rezultat za četiri sata košta 159 eura, ali trenutno nisu dostupni. Inače test košta 75 eura, rezultat se zna za 7-24 sata.\nSrbija je sredinom januara snizila cene za 9.000 dinara ili oko 76 eura do 50 eura. U Srbiji se, međutim, PCR testovi ne mogu raditi u privatnim laboratorijama.\nCene samoplaćenih testiranja na Zapadnom Balkanu su veoma različite. U Hrvatskoj je cena od 73 do 93 eura, u BiH 35 eura, u Srbiji sada 50 eura, takođe u Crnoj Gori. U Albaniji su cene PCR testova 30 eura, u Severnoj Makedoniji od 30 do 50 eura, a na Kosovu od 30 do 50 eura.\nGrčka ima poseban režim za PCR testove. Dok su u svim evropskim zemljama PCR testovi s uputom lekara besplatni, Grci moraju sami da plate sve PCR testove. Grčka vlada je ograničila cenu PCR testova na 47 eura. Grčki mediji su ranije izveštavali o povećanju cena PCR testova, tako da su cene PCR testova kod istog provajdera bile 60 eura, a na Kipru samo 25 eura.


Brčanski Forum - Dodikov ruski rulet\nNakon osuđujućih reakcija PIC-a, OHR-a i ambasada uticajnih zemalja u Sarajevu na usvojene Zaključke NSRS moglo bi se reći „tresla se Banjaluka, a rodio se miš“.\nIli je specijalna sjednica NSRS održana s ponedjeljka na utorak bila ipak više od toga? Osim što je potvrdilo svu dubiozu u odnosima opozicije i vladajuće koalicije sa SNSD-om na čelu, maratonsko zasjedanje otkrilo je i novu fazu secesionističke politike Milorada Dodika. Nikad otvorenije nije objasnio šta su stremljenja Republike Srpske i kakvo je njegovo viđenje budućnosti u BiH.\nPredstavljajući „Informaciju o neustavnoj transformaciji dejtonske strukture BiH i uticaju na položaj i prava RS“ Dodik je (ispitujući spremnost stranaca na reakciju) ponovo podigao visinu ljestvice u nepoštivanju Ustava i zakona BiH ustvrdivši da „...nama iz RS u BiH ustvari smeta sve... pravosuđe na državnom nivou, a posebno Sud i Tužilaštvo BiH, sistem indirektnog oporezivanja, zajednička vojska, bezbednosne agencije, strategija vanjske politike, preko 40 prenesenih nadležnosti sa entiteta na BiH... a posebno bonske ovlasti Visokog predstavnika.“ Ključna stvar koju je rekao je „da RS nema pravo da odustane od svoje autonomije, državnosti i samostalnosti koje su potvrđene Dejtonskim sporazumima.“ Dakle, nije moglo biti jasnije da on trasira put za otcjepljenje!\nMeđutim, određeni izvori ukazuju da je Dodik na NSRS imao dva ključna cilja, a da su ga na zakazivanje sjednice potakla dva ključna straha...\nŠta je htio Milorad Dodik?\nProklamovani cilj posebne sjednice NSRS bilo je postizanje svesrpskog jedinstva vlasti i opozicije u nastojanju da se odnosi u BiH vrate na „izvorni Dejton“ tj. da se poništi nadgradnja Ustava BiH proistekla iz odluka parlamenata svih nivoa i OHR-a. Skupština je bila oprobani obrazac djelovanja srpske političke elite posljednjih tri decenije – kada žele donijeti zakonski diskutabilne odluke, onda ih uviju u jednoglasnu skupštinsku „volju naroda“ kako bi pojedinci izbjegli eventualne sankcije međunarodne zajednice i sudova. Stoga je Dodiku zbog niza antidejtonskih stavova i nakana u pripremljenoj Informaciji i zaključcima trebala podrška i opozicije. Međutim, njeni sadržaj i forma bilu su neprihvatljivi za SDS-PDP i tu počinju dileme oko toga šta je ustvari Dodik htio postići?\nIako ne treba sumnjati da opozicija u RS o strateškim stvarima misli isto što i vlast, za Mirka Šarovića (SDS) Informacija je „gomila lažnih podataka i falsifikata, prebacivanje odgovornosti za greške na opoziciju i pozicioniranje za obračun sa neistomišljenicima“. Branislav Borenović (PDP) je dokument nazvao „prljavim i punim etiketa protiv neistomišljenika i užasavajućih kvalifikacija.“ Verbalni sukob Draška Stanivukovića i Jelene Trivić sa Dodikom definitivno je potvrdio da se, kako su rekli, „na osnovu ovog dokumenta ne može raditi srpsko jedinstvo“. Zatim je iznesen sav švercerski i politički prljavi veš Milorada Dodika iz ratnog i postratnog perioda da bi sve šanse za usaglašavanje stavova bile razbijene Dodikovim prezrivim i posprdnim prijetnjama da će na izborima opet pobijediti „uz predizborne šatore, muziku, prasiće i janjiće.“\nPostavlja se pitanje, ako je Dodik zaista želio dobiti podršku i opozicije, zašto je bar trećina opsežne Informacije (cca 50 stranica) posvećena njihovom dezavuiranju? Teško je povjerovati da je opozicija ovako napadnuta nestručnošću autora Informacije pa je realna pretpostavka da Dodiku nije bio ni bitan njihov stav, nego prilika da ih napadne i diskreditira kao moguće učesnike u državnoj vlasti umjesto SNSD-a.\n'Instruirani od Rusije!'\nIako su naknadne analize pokazale da Dodikovi zahtjevi u pogledu vraćanja nadležnosti entitetu RS, otcjepljenja, osamostaljenja nisu pravno utemeljeni, pravni ekspert Damir Arnaut (SBB) ukazuje da poruke sa skupštine nisu bezazleni i to zbog kontinuiteta ovakvih sjednica, ali i odsustva konkretnih protumjera međunarodne zajednice. A osim toga... "Ovi potezi su usaglašeni i instruisani od Rusije, a isto tako nas trebaju brinuti i instruisani potezi od Turske", rekao je Arnaut.\nTako dolazimo do Dodikovog prvog ključnog cilja posebne sjednice – dodatno destabilizirati stanje u državi kako bi se bavili njegovim prijetnjama, a ne NATO putem BiH. U tome je trenutno i uspio. Kada su dan nakon sjednice sve članice PIC-a te ambasade Velike Britanije i SAD posebno osudile zaključke NSRS, očekivano je protiv toga bio jedino ruski ambasador u BiH Aleksandar Ivancov. Indikativno je da ovaj put protiv osude nije bio francuski ambasador koji je u Sarajevu trenutno pod pritiskom zbog izjava predsjednika Emmanuela Macrona o „tempiranoj bombi iz BiH“. No, epilog ruskih instrukcija je da je NSRS donošenjem „posebnih zaključaka“ sada stavila nove balvane na NATO put BiH, čime je Milorad Dodik vrlo poslušno zaštitio ruski interes, a Ivancov ga zatim poštedio jednoglasne osude PIC-a i eventualnih oštrijih mjera kojima su skloni posebno Britanci!\nI pored toga NATO ostaje u vanjskopolitičkom fokusu BiH. Arnaut je iznio da je "Komšić uz podršku međunarodne zajednice i zapadnih snaga insistirao da nema imenovanja mandatara bez ANP-a. Uticao je na Džaferovića. A Izetbegović je počeo insistirati na ANP-u nakon što je Komšić intervenisao", kazao je, dodavši da je međunarodna zajednica imala veliki udio u tome.\nDrugi cilj – fiskalna samostalnost RS\nNadalje, izvor iz RS-a vrlo blizak vladajućoj koaliciji otkrio je da je „ovo vrlo opasan dokument“ te da je drugi vrlo bitan i hitan Dodikov cilj da dođe do fiskalnog osamostaljivanja RS. To bi proveo napuštanjem sistema indirektnog oporezivanja na nivou države kako bi sredstva od PDV-a zadržao u entitetu i stvorio finansijske preduslove za dalje djelovanje.\nRS je sada u dramatičnoj finansijskoj dubiozi. Ukupno zaduženje Republike Srpske po neotplaćenim glavnicama inostranih kredita na kraju prošle godine je iznosilo tri milijarde i 372,4 miliona, a projektovani unutrašnji dug milijardu i 557,5 miliona KM. Niti pet emisija državnih obveznica, niti novi krediti nisu posebno konsolidirali finansijsko stanje, a RS teško da može računati na priliv bilo kakvog novog kapitala, pa niti na skupe kredite iz ruskih banaka! Tako se finansijski udar na poreski sistem BiH nametnuo kao očajničko, ali jedino rješenje.\nDodik i građani RS uopće ne znaju koliko bi ih koštalo eventualno otcjepljenje od BiH i samostalnost, ali je svima jasno da RS sada nema novaca za tu avanturu, a posebno ako bi ona uključivala i nepredvidive troškove mogućeg oružanog sukoba!\nOčiglednu nervozu lidera SNSD-a izazivaju aktuelni procesi unutar državnog pravosuđa. Naime, u toku je sveobuhvatna analiza koju provodi u ime Evropske komisije njemački sudija Reinhard Priebe. On bi trebao objaviti nalaz do kraja ove godine. Znajući na kakve će nepravilnosti Priebe naići nedavno su prvi čovjek VSTV-a Milan Telgetija i njegova zamjenica Ružica Jukić „otkrili“ da „pojedine ambasade namjeravaju organizirati proteste koristeći Muriza Memića kako bi optužili VSTV za stanje u pravosuđu“ i zatim bi tražili raspuštanje VSTV-a.\n„Zatim će gospodin Reinhard Priebe, nezavisni ekspert Evropske unije, dostaviti izvještaj, koji će biti loš po pravosuđe, te će zajedno sa Američkom ambasadom tražiti od gospodina Inzka da iskoristi "bonske ovlasti" prema VSTV-u, to jest da raspusti njegove članove,“ pojasnila je Jukić.\nNegativan izvještaj o VSTV-u je sasvim moguć iz objektivnih razloga – lošeg i nedovoljnog rada pravosudnih institucija i niza afera. Međutim, Dodik u eliminaciji VSTV-a koji mu već duži period služi za opstruiranje rada državnog pravosuđa vidi rizik za vlastitu poziciju. Posebnu bojazan on ima i od reaktiviranja bonskih ovlasti Visokog predstavnika, koje bi nakon VSTV-a mogao primijeniti i za reguliranje brojnih drugih devijacija sistema nastalih upravo Dodikovim djelovanjem.\nDakle, efekti Informacije i Zaključaka usvojenih na NSRS već su ocijenjeni kao pravno neosnovani, neprovodivi. PIC je zaključke odbacio „jer su zasnovani na pogrešnom tumačenju Dejtonskog sporazuma“. Međutim, samo odbacivanje i pravno nipodaštavanje i ovog proizvoda NSRS više nije dovoljno. I takvi, pravno ništavni, agresivni nastupi vlasti RS ostavljaju posljedice na funkcioniranje države i autoritet državnih organa i zakona BiH, derogiraju i slabe vladavinu prava itd. Tome se konačno upravo međunarodna zajednica mora konkretno suprotstaviti kako se ne bi došlo do „izmjenjenih i povoljnijih okolnosti za efikasno djelovanje separatista u BiH.“ A tada bi već moglo biti kasno za djelovanje.


Vučić o izgradnji Turskog toka: Završićemo naš deo posla pre kraja godine | Insajder\nVučić o izgradnji Turskog toka: Završićemo naš deo posla pre kraja godine\nIzgradnja deonice "Turskog toka" koji prolazi kroz Srbiju trebalo bi da bude završena do kraja godine najavio je danas predsedsednik Srbije Aleksandar Vučić. Rok do kada bi Srbija trebalo da se preko Bugarske poveže za “Turskim tokom”, odnosno počne da koristi ruski gas iz tog gasovoda, za sada nije poznat.\nUmesto propalog “Južnog toka”, u Srbiji je u maju ove godine počela izgradnja deonice “Turskog toka” duge oko 400 kilometara. Predsednik Aleksandar Vučić je tokom obilaska radova na “Beogradu na vodi”, rekao da izgradnja gasovoda u Srbiji teče po planu.\n“Što se tiče gasovoda sve teče po planu. Brže i bolje nego što smo očekivali. Ako naši partneri budu oko zavarivanja rešili sve probleme, siguran sam da ćemo mi što se nas tiče sve da završimo pre kraja godine”, rekao je Vučić.\nOn je napomenuo da je deo posla za koji je zadužena Srbija kopanje, i da taj posao ide brže nego što je ugovoreno.\nU Srbiji je sredinom januara ove godine, posle posete ruskog predsednika Vladimira Putina, aktuelizovana tema izgradnje transnacionalnog gasovoda, koji se ovoga puta zove Turski tok.\nU ovaj projekat Srbija je ušla nakon što je propao projekat izgradnje Južnog toka.\nSamo na osnovu obećanja, Srbija je za Južni tok već uložila 30 miliona evra, a u međuvremenu je Srbijagasu data garancija za kredite u vrednosti od dodatnih 70 miliona evra.\nU novom projektu “Turskog toka” odnos srpske I ruske strane nije se promenio u odnosu na prethodni Južni tok. Naime, Srbija je pristala da se i Turski tok gradi po istim nepovoljnim uslovima koje je Srbija dobila za Južni tok. Sva ulaganja prvo idu u preduzeće u Švajcarskoj u kojem Srbija ima 49, a Rusija - 51 odsto vlasništva.\nTa firma koja se zvala “Južni tok”, krajem 2019. je promenila ime u “Gastrans”.\nVučić najavio investicije vredne pet do 10 milijardi evra\nOsim izgradnje gasovoda, Vućić je najavio novi investicioni ciklus vredan od 5 do 10 milijardi evra. Plan šta će se raditi i graditi, kako je rekao, sa Vladom Srbije napraviće do kraja godine.\nVučić je rekao da bi tim tim novcem trebalo da se završe kapitalne investicije, da bi rast mogao da pređe pet ili šest odsto, da se uradi kanalizacija, naprave prečistači za vodu, metro u Beogradu, završe i železnički i putni Koridor 10.\nVučić: Molim Beograđane da nam oproste što radimo mnogo\nTema tokom obilaska radova na “Beogradu na vodi” bile su i velike saobraćajne gužve u prestonici. Vućić je rekao da je danas obiša ceo Beograd, a da je za Niš i Novi Sad tražio slike.\n“ Mi nemamo drugo vreme osim od aprila do novembra da radimo. Zato molim Beograđane da nam oproste što radimo mnogo... Molim vas izvinite što vam put traje duže od kuće do posla, ali kad se završi biće brže ”, rekao je Vučić.\nOn je dodao da se radi da bi građani imali bolji standard I zbog bržeg ekonomskog napretka.


Besplatna pješačka tura u Starom gradu - Destination Sarajevo\nBesplatna pješačka tura u Starom gradu\nTip: Besplatne pješačke ture\nUkoliko ste u Sarajevu prvi put ili jednostavno želite saznati više o glavnom gradu BiH, ova tura je odličan izbor.\nVelika je šansa da ćete se, slušajući lokalne vodiče, ne samo upoznati sa zanimljivom historijom grada i saznati zašto Sarajevo nazivaju Evropskim Jerusalemom, nego i zaljubiti u naš grad.\nTura počinje kratkim uvodom u historiju i nastanak Sarajeva i BiH, nakon čega ćete se upoznati sa Starom pravoslavnom crkvom i čuti legende vezane za nju. Šetnja dalje vodi do prepoznatljivog simbola Sarajeva, Sebilja – drvene fontane smještene na Baščaršijskom trgu, okružene legendarnim sarajevskim golubovima.\nSa trga put vodi kroz Kazandžiluk, ulicu zanatskih radnji koje kriju višestoljetnu kazandžijsku tradiciju, sve do sarajevske Vijećnice, najljepšeg objekta izgrađenog u Sarajevu tokom austrougarske vladavine.\nU nastavku ture proći ćete pored Gazi Husrev-begove džamije, jedne od najljepših džamija u Sarajevu, uz koju se nalazi jedinstvena Sahat-kula, te saznati više o ovim zaštićenim spomenicima.\nNa lokaciji Sarajevo Meeting of Cultures čut ćete priču o Jevrejima u Sarajevu, a nakon toga i vidjeti najstariju sarajevsku sinagogu. Nekoliko stotina metara dalje vidjet ćete Katedralu srca Isusova ispred koje stoji statua pape Ivana Pavla II koji je dva puta posjetio BiH. Na trgu ispred Katedrale saznat ćete i šta su Sarajevske ruže.\nTura završava u blizini Latinskog mosta, na mjestu atentata na austrougarskog prijestolonasljednika Franca Ferdinanda, koji je bio povod za početak Prvog svjetskog rata.\nNapomene: Minimalno dvije osobe su potrebne za realizaciju ture, rezervacija je neophodna.\nPreporučujemo: ponijeti fotoaparat, udobnu obuću i odjeću, kišobran ili kabanicu ako je najavljena kiša


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Dijalog koji je inicirala Vlada neophodan\nKOPRIVICA SMATRA 06. 02. 2020. 13:45 >> 13:43 3\nDijalog koji je inicirala Vlada neophodan\nDijalog koji je inicirala Vlada u ovom trenutku neophodan je crnogorskom društvu, ocijenili su iz Centra za demokratsku tranziciju (CDT) i poručili da će se odazvati pozivu.\nPremijer Duško Marković uputio je relevantnim političkim i društvenim činiocima poziv na dijalog o svim pitanjima koja će, kako je rekao, pomoći da se prevaziđu podjele i nađe zajednički imenitelj u interesu građana i evropske perspektive države.\nIzvršni direktor CDT-a, Dragan Koprivica, kazao je agenciji MINA da će ta nevladina organizacija učestvovati u dijalogu koji je inicirala Vlada, prije svega zbog toga što je društvu u ovom trenutku taj dijalog neophodan.\n„To je bila i naša ideja, više puta smo pozivali da takav dijalog treba da počnemo. Kakav će on biti, to će zavisiti od Vlade“, naveo je Koprivica.\nCDT će, kako je rekao, učestvovati u dijalogu sve dok on bude imao jasan cilj.\n„Ako se slučajno desi, a nadamo se da neće, da to bude dijalog radi dijaloga, u tome nećemo učestvovati“, kazao je Koprivica.\nUpitan šta očekuje od dijaloga u dijelu koji se odnosi na stvaranje uslova za slobodne i fer izbore, Koprivica je odgovorio da će znanjem i idejama podržati svaki razgovor koji bude išao u pravcu povećanja povjerenja u izborni proces.\nUpitan da li smatra da je tema evropske integracije Crne Gore trenutno u sjenci situacije u vezi sa Zakonom o slobodi vjeroispovijesti, Koprivica je naveo da zakon nije kriv zbog toga što je u crnogorskom društvu ta tema stavljena u drugi plan.\nPrema njegovim riječima, i Zakon o slobodi vjeroispovijesti je jedna veoma važna evropska tema, jer taj pravni akt treba da modernizuje crnogorsko društvo i promijeni ga u evropskom smislu.\n„Nije Zakon o slobodi vjeroispovijesti zaustavio proces evropske integracije, nego to što Evropa ima unutrašnje probleme i što mi nijesmo odradili dobar posao. Nadam se da bi ovaj dijalog mogao to da pokrene sa mrtve tačke“, kazao je Koprivica.\nNa pitanje kakvu poruku Crna Gora šalje međunarodnoj zajednici, imajući u vidu aktuelnu situaciju, on je odgovorio da u ovom trenutku poručujemo da smo nesposobni da rješavamo probleme, i to je najgora moguća poruka koju jedno društvo može da pošalje međunarodnim partnerima.\nIpak, kako je naveo Koprivica, postoji nada da će crnogorsko društvo pokazati da može da rješava probleme.\n„Ako ne, ostaje nam da konstatujemo da jesmo politička provincija i ne znamo da rješavamo probleme sami“, kazao je Koprivica.\nDragan Koprivica CDT Zakon o slobodi vjeroispovjest


U trećem kvartalu imaćemo rast BDP-a od 7% – Vesti iz srbije i sveta\nHome > Ekonomija > U trećem kvartalu imaćemo rast BDP-a od 7%\nNavodi se da su sagovornici konstatovali da je u prvoj polovini ove godine zabeležen rast BDP-a od 7,6 odsto, zahvaljujući rezultatima ostvarenim u svim sektorima, posebno industrijskoj proizvodnji, građevinarstvu i uslužnom sektoru.\nPovoljni uslovi na tržištu rada i rast realnih zarada od 6,2 odsto uticali su na povećanje privatne potrošnje, što se, takođe, odrazilo na privredni rast u ovom periodu.\nProjekcija za 2021. godinu revidirana je sa šest odsto na sedam procenata, zbog povoljnih kretanja u pomenutim oblastima, a ovakav rast BDP-a omogućiće povećanje plata i penzija i u sledećoj godini, u skladu sa zadatim fiskalnim okvirima.\n– Povoljni ekonomski trendovi u julu i avgustu ukazuju na to da ćemo tokom trećeg kvartala ostvariti rast BDP-a od oko sedam odsto, što je iznad naših očekivanja – istakao je Vučić.\n– Pozitivan doprinos očekujemo od započetog investicionog ciklusa i od novih izvoznih proizvodnih kapaciteta, podstaknutih visokim prilivom stranih direktnih investicija – zaključio je Vučić.\nPredstavnici Misije MMF-a pozitivno su ocenili ovaj privredni rast i brz ekonomski oporavak, što Srbiju svrstava među najbolje u ovom delu Evrope, a istovremeno su izrazili zabrinutost zbog trenutne cene energenata na svetskom tržištu, kao i posledica krize izazvane pandemijom koronavirusa, navodi se u saopštenju.\nSrbija 2021. napredovala za osam mesta po pitanju inovativnosti


Vesti online / Vesti / Svet / Merkelova pobesnela: Erdogane, dosta je!\nMerkelova pobesnela: Erdogane, dosta je!\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je da Holandija ima njenu punu podršku i solidarnost, nakon što je turski predsednik Redžep Tajip Erdogan tu zemlju poredio sa nacistima, kako bi je kritikovao zbog tretmana prema turskim ministrima.\nTurska mora da prestane da poredi druge zemlje sa "nacistima": Anegela Merkel i Redžep Tajip Erdogan\nMerkelova je kazala da zahteva da Turska prestane da koristi takve paralele koje se odnose na Holandiju i druge zemlje, prenosi Rojters.\nPrema njenim rečima, poređenja sa nacistima su "apsolutno neprihvatljiva".\nRanije je portparol Merkelove Štefan Zajbert izjavio je da kancelarka misli da Turska mora da prestane tako da govori ne samo o Nemačkoj, već i o drugim zemljama.\n- Holanđani su mnogo patili pod nacističkim režimom i nečuveno je da žele da ih optuže da su bliski takvoj ideologiji - rekao je on.\nZamenik turskog premijera Numan Kurtulmus izjavio je da će Holandija biti primorana da se izvini Turskoj zbog zabrane njenim ministrima da učestvuju na političkim skupovima.\nPrema njegovim rečima, Turska će pružiti "neophodan odgovor".\n- Videćete da će na kraju oni doći do tačke gde će se izviniti - rekao je Kurtulmuš na poslovnom skupu u Istanbulu.\nTurski predsednik nazvao je Holanđane "ostacima nacista" nakon što je jedna ministarka proterana iz zemlje, a ministru spoljnih posloiva zabranjeno da uđe u nju kako bi govorio na skupu o referendumu u Turskoj.\n* Krstaški rat protiv Erdogana\n* Erdogan iznervirao i Le Penovu!\n* Žestoko iz Nemačke: Turska da se vrati razumu, pa onda da joj pomognemo\nEU traži od Turske da izbegava "preterane izjave"\nEvropska unija apelovala je na Tursku da izbegava "preterane izjave" i akcije koje mogu da povećaju tenzije, u vezi sa sporom te zemlje sa Holandijom i Nemačkom povodom zabrane turskim ministrima da učestvuju na političkim skupovima.\n- EU poziva Tursku da se uzdrži od preteranih izjava i akcija koje prete da dodatno pogoršaju situaciju - navodi se u saopštenju koje su potpisali visoka predstavnica EU za spoljnu politiku Federika Mogerini i evropski komesar za susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanes Han.\nTurska je u diplomatskom sporu sa Holandijom i Nemačkom jer su te dve zemlje zabranile turskim ministrima da učestvuju na skupovima u tim zemljama, a turski predsednik je zbog toga te dve zemlje optužio da koriste "nacištičke prakse" i da su "ostaci nacista".\nEU o novom Ustavu Turske: Prevelika koncentracija moći na jednom mestu\nVenecijanska komisija izrazila je ozbiljnu zabrinutost zbog predloženih promena Ustava u Turskoj, jer smatra da će previše moći biti skoncentrisano na jednom mestu uz ozbiljan uticaj na neophodnu kontrolu i nezavisnost sudstva, navodi se danas u zajedničkom saopštenju visoke predstavnice EU Federike Mogerini i komesara EU za politiku susedstva i proširenja Johanesa Hana.\nZabrinjava i činjenica da se proces izmene ustava odigrava u trenutku dok u državi vlada vanredno stanje, navodi se u saopštenju i dodaje da će predloženi amandmani, ukoliko budu prihvaćeni na referendumu 16. aprila, i posebno njihova praktična primena, biti procenjivani sa stanovišta obaveza Turske kao kandidata za članstvo u EU i kao članice Saveta Evrope.\nNATO poziva na smirivanje diplomatskih tenzija s Turskom\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg pozvao je danas Tursku i evropske zemlje, sve članice Alijanse, na smirivanje tenzija zbog diplomatske krize koja je nestala izmedju Holandije i Turske.\n- Pozivam sve saveznike na medjusobno poštovanje i umereni pristup u rešavanju tenzija - rekao je Stoltenberg novinarima na pitanje o diplomatskoj krizi Turske sa Holandijom i Nemačkom.\nStoltenberg je rekao da je važno imati dijalog i da zemlje članice NATO-a treba da imaju medjusobno razumevanje kad se suočavaju sa nesuglasicama.\n- Saradnja s Turskom je u interesu Alijanse jer se zajedno borimo protiv džihadista Islamske države u Iraku i Siriji - dodao je Stoltenberg.\nSVET Tesna trka: Hoće li Erdogan postati sultan?\nSVET Erdogan najavio novi referedum: Daj bože da nas EU ne primi!\nSVET Nemci odgovorili Erdoganu: Pretnje ne pomažu\nSVET Merkelova na kolenima pred Erdoganom\nPonedeljak 13.03.2017. 21:57\nŠto si besna i s kojim pravom taj ton prema kolegi ravnom u rangu tebi\nSreda 15.03.2017. 23:12\nА ti prekini odnose sa Nemackom, o premocni sultanu i pozovi svoj nepismeni puk nazad, pa da svima svane.....\nSreda 15.03.2017. 23:13\nSultan Erdogan se baš osilio, ili je sve ovo neke pedstave ili će ozbiljno da nagrabusi.


Britanski zvaničnici podigli uzbunu zbog potencijalnih smanjenja finansiranja za istraživanje smrtonosnih bolesti - Najnovije Vijesti\nMinistar spoljnih poslova Velike Britanije Dominic Raab ranije je u novembru priznao da su ekonomske poteškoće izazvane pandemijom COVIDA-19 podstakle vladu da povuče svoju novčanu pomoć za određene programe, ali se obavezao da će dati prioritet mjerama koje će pomoći u suzbijanju smrtonosnih respiratornih bolesti.\nNekoliko zvaničnika povezanih sa vladom Velike Britanije nedavno se obratilo pismom Raabu tražeći garancije da predstojeći rezovi britanskog budžeta za pomoć neće prouzrokovati zastoj u investicijama za programe koji pomažu u rješavanju smrtonosnih bolesti.\nU pismu se primjećuje da su zvaničnici sve više zabrinuti zbog potencijalnih „dramatičnih smanjenja“ finansiranja koja mogu ometati istraživanje bolesti kao što su malarija ili tuberkuloza.\n„Ne spekulišemo samo sa ovim rezovima“, navodi se u pismu. „Ovo se zasniva na zabrinutostima koje su iskazali ili naučnici ili oni koji su uključeni u istraživačke programe.“\n„Ne kritikujemo vladu zbog nečega što još nije učinila – upozoravamo da to ne bi smjela da uradi i da bi to bilo u suprotnosti sa prioritetima koje je sama postavila, kao i sa svim učenjima iz COVID-a. ”\nPismo su napisali Torijevksi član doma lordova Nick Herbert, bivši ministar zdravstva Jeremy Hunt, predsjedavajući odbora za nauku i tehnologiju Greg Clark i Sarah Champion, koja radi kao predsjedavajuća međunarodnog odbora za razvoj.\nPotpisnici pisma navodno su bili posebno zabrinuti zbog finansiranja koje se pruža međunarodnim partnerstvima za razvoj proizvoda (PDP), koja čine glavnu investiciju u istraživanja i razvoj u vezi sa bolestima. Iako bi većina PDP ugovora trebala isteći u martu 2021. godine, najmanje dva dobavljača su dobila „signale“ od vladinih zvaničnika da će se odložiti finansiranje.\nIako vladin glasnogovornik nije detaljno razradio budžet, obavijestili su poslovnicu da će vlada potrošiti preko 13 milijardi dolara „sljedeće godine za borbu protiv siromaštva, borbu protiv klimatskih promjena i poboljšanje globalnog zdravlja“.\nSredinom novembra pojavili su se izvještaji da će se zbog smanjenja budžeta milijarde dolara pomoći smanjiti kao rezultat ekonomskog pada zbog pandemije COVIDA-19.\nRecesija kuca na vata, sada su na korak bliže potpisivanju novog ugovora sa Usa.\nNaravno da se obustaviti finasiranje lijecenja tuberkuloze kad je spreman mutirani soj kojeg ce uskoro pustiti.\nFarmaceurska mafija ne dozvoljava pronalaženje i upotrebu efikasnih i jeftinih lekova za mnoge bolesti . Ta mafija organizuje i ubistva onih koji su “pretnja” za njihove neučinkovite lekove . Tome niko ne posvećuje pažnju, jer se o tome ne govori i ne piše , a razlog je strah za sopstveni… Pročitaj više »


ZAŠTITA INDUSTRIJSKOG DIZAJNA U FUNKCIJI POVEĆANJA KONKURENTNOSTI MSP\nU organizaciji Centra za razvoj i transfer tehnologija i ekologiju Privredne komore Beograda, u saradnji sa Zavodom za intelektualnu svojinu RS, 21. februara 2014. godine, u Privrednoj komori Beograda, održan je sastanak: "Zaštita industriskog dizajna - zašto, gde i kako".\nDizajn, tj. spoljni izgled nekog proizvoda jeste ono što ga čini privlačnim, dopadljivim ili poželjnim i bitno doprinosi povećanju njegove komercijalne vrednosti i njegove prodaje, a kompaniju koja je vlasnik tog proizvoda čini konkurentnijom na tržištu.\nIndustrijskim dizajnom kao jednim od oblika intelektualnog vlastništva štite se izgled i oblik proizvada (ili njegovog dela), ali i vizuelne karakteristike, posebno linije, konture, boje, oblik tekstura i/ili materijali od kojih je proizvod (ili njegov deo) sačinjen. Pravna zaštita industrijskog dizajna ostvaruje se registracijom, na temelju rezultata sprovedenog postupka ispitivanja prijave koje vodi Zavod za intelektualnu svojinu RS prema odredbama Zakona o pravnoj zaštiti industrijskog dizajna.\nKada je industrijski dizajn zaštićen kao intelektualno vlasništvo, njegov nosilac – fizičko lice ili pravni subjekat imaju ekskluzivno pravo korišćenja zaštićenog dizajna proizvoda i sprečavanja njegovog neovlašćenog korišćenja od strane trećih lica, kao i ostvarivanja koristi od plasmana istog.


BMW testira M8 CSL - Auto Republika\nSpoteri sa Nirburgringa javljaju o intenzivnim testovima prototipa bavarskog M8 CSL koji bi ujedno trebalo da postane perjanica M odeljenja.\nDugo se govorilo o povratku oznake CSL kod BMW-a. Prošle godine dobili smo zvaničnu potvrdu da će nemački proizvođač ponovo upotrebiti ova tri slova za označavanje nekih svojih modela, ali ostala je misterija ko će je prvi poneti.\nPoslednji automobil plavo-belog propelera koji je koristio ovu oznaku bio je M3 CSL generacije E46, model za koji mnogi kažu da je poslednji oldschool BMW.\nBMW je rešio da M8 bude taj koji će imati čast da prvi ponovo ponese CSL oznaku, s tim da je ovo ujedno i automobil koji će predstavljati pravu prekretnicu za M odeljenje. Naime, očekuje se da će M8 CSL zapravo biti hibrid!\nNajverovatnije će se raditi o plug-in hibridu, i nemački mediji već nagađaju da će ovaj model isporučivati oko 700 ks! Što se tiče SUS motora iz hibridnog pogonskog sklopa, gotovo je izvesno da će to biti redni turbo „šestak“. BMW se odlučio na motor sa šest cilindara zbog njegove manje mase i gabarita, jer je potrebno izvršiti određena prilagođavanja za postavljanje baterija i elektromotora.\nNemački stručni mediji pišu o pravom presedanu za performantne modele BMW-a, kao i da će M8 CSL postaviti „nove granice“ kada je reč o ovakvom tipu vozila.\ntags: bmw BMW M8 BMW M8 CSL\nprevious Neizvesna budućnost za Nissan 370Z\nnext Maserati MC20 debituje 9. septembra


Uspeh države se meri po stanju njene ekonomijea\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali podsetio je danas na to da je tokom ove godine država izdvojila više od šest milijardi evra za pomoć građanima i privredi, dodavši da je juče uplaćena minimalna zarada ugostiteljima i hotelijerima.\nMali je rekao i da će svi penzioneri u četvrtak dobiti po pet hiljada dinara, što je, kako je istakao, kruna paketa mera koji je podržao i privredu i građane.\nOn je istakao da je naša zemlja ostvarila rekordan uspeh, te da smo prvi u Evropi po pitanju stope rasta, pri čemu sada uspevamo da vratimo i stare skupe kredite, poput azerbejdžanskog, koji je uzet za izgradnju Moravskog koridora jer je kamata četiri odsto.\nMi se sada zadužujemo po stopi od jedan odsto i uložićemo u to 170 miliona evra, što je deo novca od prodaje Komercijalne banke, objasnio je ministar.\nPrema njegovim rečima, Srbija je jedna od retkih zemalja u svetu kojoj agencija "Standard i Pur" nije smanjila kreditni rejting, te da je potvrđivanje da ostajemo na nivou BB+ uz stabilne izglede za njegovo dalje povećanje, veoma važna vest.\nOn je ukazao na to da zadržavanje kreditnog rejtinga Srbije znači da su izvori finansiranja jeftiniji i za građane i za pojedince i da padaju kamatne stope.\nMali je istakao da je Srbija pokazala da je otporna, da može da reaguje kada je najteže, te da nema razloga da građani ne veruju da će tako biti i u budućnosti.\nPogledajte samo budžet za narednu godinu, u okviru kojeg smo izdvojili rekordan novac za investicije, a biće i dodatnih povećanja plata i penzija. Od 1. januara penzije će biti veće za 5,9 procenata, plate će rasti 5 odsto, a minimalna cena rada 6,6 procenata, naglasio je ministar.\nTakođe, dodatno rasterećujemo privredu. Ulaganjem u izgradnju auto-puteva, infrastrukturu, očekujemo da ćemo ostvariti stopu rasta od šest odsto, kao i da ćemo dodatno privući privatne investitore. Do kraja godine očekujemo da ćemo imati 2,3 milijarde evra stranih direktnih investicija, rekao je Mali.\nOn je napomenuo da se uspeh države sada meri i po ekonomiji, ali i po tome koliko je zdravstveni sistem jak, podsetivši na to da je budžetom za narednu godinu planirano izdvajanje oko 386 milijardi dinara za naš zdravstveni sistem.\nPrema njegovim rečima, pred poslanicima će biti važni sistemski zakoni koji će doneti brojne olakšice privredi ali i pomoći da se dodatno suzbije siva ekonomija.\nOn je najavio da će poslanici raspravljati o Predlogu zakona o digitalnoj imovini, koji će omogućiti da investitori mnogo lakše plasiraju svoj novac, a istovremeno će onemogućiti zloupotrebe i pranje novca.\nVažno je da ne zaostajemo ni po tom pitanju i zato uređujemo tržište kriptovaluta, poput bitkoina. To je zapravo moderan sistem finansiranja i poslovanja, a mi ne želimo da propustimo da učestvujemo u tome, rekao je ministar.\nRecimo, mnoge mlade investicione kompanije se finansiraju zahvaljujući investicionim tokenima. Ovim predlogom zakona regulišemo tu oblast, ne ugrožavajući fiskalnu stabinost, objasnio je Mali.\nOn je, govoreći o Predlogu zakona o fiskalizaciji, naveo da je reč o sistemskom zakonu i istakao da se tehnologija značajno promenila, te da će nove fiskalne kase omogućiti kontrolu u stvarnom vremenu\nPoreska uprava će, kako je dodao, moći da prati u stvarnom vremenu promet preko fiskalnih kasa, ali je predviđen niz beneficija za privatnike ovim napuštanjem prevaziđenog sistema fiskalizacije.\nOstvariće brojne uštede, a i mi smo u budžetu za sledeću godinu obezbedili tri milijarde dinara za nove uređaje, s tim što softverska rešenja mogu biti različita, naglasio je Mali.\nOn je poručio da privatnici neće imati ni dinar troška za novi sistem, a da, ulaganjem u novi sistem omogućavamo uspešniju borbu protiv sive ekonomije, bolje prihode, a da se ulaganja isplaćuju za godinu dana.


Premijer Srbije Aleksandar Vučić i visoki komesar UN za izbeglice Antonio Gutereš tokom obilaska prihvatnog centra u Preševu\nPrihvatni centar za azilante u Preševu danas su posetili premijer Srbije Aleksandar Vučić i visoki komesar za izbeglice UN Antonio Gutereš, a u odvojenoj poseti i šef Delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport.\nSrbija će nastaviti da brine o svim izbeglicama koje dođu na njenu teritoriju i neće podizati ograde, izjavio je danas premijer Srbije Aleksandar Vučić. U društvu visokog komesara UN za izbeglice Antonia Gutereša on je obišao prihvatni centar za azilante u Preševu i tom prilikom je rekao da je stigla najava o mogućem smanjenju propuštanja broja izbeglica iz Srbije na 2.000 dnevno. To znači da će u Preševu za tri dana biti 20 hiljada izbeglica, jer ih dnevno ulazi po sedam do osam hiljada, dodao je Vučić:\n"Srbija neće da podiže nikakve zidove i bodljikave žice, tako da bodljikave žice na granici Srbije prema bilo kojoj drugoj zemlji nećete da vidite. Kao što ste videli ovde, sprovodimo kontradiverzione preglede, svuda na svakom mestu. Sve ono što mi možemo da uradimo, učinićemo i obezbedićemo, i garantovati stabilnost i bezbednost za sve građane Srbije."\nVisoki komesar UN za izbeglice Antonio Gutereš je rekao da je u ovom trenutku najvažnije pripremiti se za hladne dane, koji samo što nisu počeli:\n"Danas je sunčan dan i nije hladno. Ali za nekoliko dana, ljudi koji će biti ovde suočiće se sa hladnim vremenom, kišom, snegom. Mi smo u potpunosti angažovani da podržimo Vladu Srbije u stvaranju uslova za zimu i suočavanje sa migrantima koji će prolaziti."\nKamp za azilante u Preševu danas je posetio i šef Delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport, koji je tom prilikom izjavio da nema informacije o zatvaranju granica pojedinih zemalja pred izbeglicama i da takve tvrdnje nisu potvrđene.\nU kritičnim situacijama vlade i dalje imaju odgovornost da poštuju međunarodne standarde u pružanju pomoći izbeglicama, ali i da imaju odgovornost da svojim građanima obezbede sigurnost, dodao je Devenport.


Jagodina se revanširala ekipi Arif Knjaza 1957 - Rukometni Žurnal\nPet, 23.jul.2021 21:44\nNaslovna Srbija Druge Lige Jagodina se revanširala ekipi Arif Knjaza 1957\nJagodina se revanširala ekipi Arif Knjaza 1957\nMladi rukometaši Jagodine su se pobedom nad ekipom Arifa 1957 iz Knjaževca probili do četvrte pozicije i dele je sa ekipom Rudara iz Majdanpeka s tim što Ćurani imaju utakmicu manje.\nPredvođeni iskusnim igračem Ljubodragom Matićem koji je na ovom meču ubeležio dvanaest pogodaka, Jagodina je došla do rezultata 41-35 (22-13) gde mu je društvo pravilo levo krilo Jagodine Jovanović Miloš koji je ovog puta zabeležio 9 pogodaka. Na ovoj utakmici su takođe blistali levoruki Marković Stefan sa sedam sjajnih pogodaka, Gvozdenović Luka i Lepović Lazar koji su upisali tri manje. Što se tiče utakmice, otvorio je meč Lepović Lazar koji je u trećem minutu uputio sjajan šut i zatresao mrežu Knjaževčana dok je poluvreme zatvorio Jovanović Miloš golom iz kontre.\nJagodinci su na desetominutni odmor otišli vrlo raspoloženi ali u drugom poluvremenu od tridesetog pa sve do četrdesetog minuta osećao se nagli pad u ekipi Jagodine gde je u jednom trenutku razlika bila samo četiri razlike u četrdesetom minutu. Nakon tih desetak minuta loše igre Jagodinci se bude i odlaze na +6 gde i završavaju utakmicu.\nŠto se tiče kod gostujuće ekipe sjajnu partiju je pružio igrač sa brojem 17 Ćirković Nemanja koji je pogađao dvanaest puta. Za igrača utakmice proglašen je sedamnaestogodišnji golman Jagodine Gojković Petar koji je stvarao probleme igračima Arifa.\nSledeće kolo Jagodina gostuje ekipi Rudara iz Majdanpeka gde trener Savić Nenad očekuje pobedu svojih igrača koja Jagodinu može da osamostali na četvrtoj poziciji druge rukometne lige grupe istok dok ekipa Knjaza 1957 dočekuje vodeću ekipu Zaječara koja je još uvek bez poraza sa skorom 8-0-0.\nPrethodni tekstTax deadline is 1 week away: Why you shouldn’t be a last-minute filer\nSledeći tekstMladi “Ćurani” jurišaju ka drugom mestu Druge rukometne lige “Istok”


Sestra Kim Džong Una ponovo preti Americi - B92\nSevernokorejska zvaniènica Kim Jo Džong, sestra lidera Kim Džong Una, poruèila je danas da æe se Južna Koreja i SAD suoèiti sa još veæim bezbednosnim pretnjama.\nIzvor: Tanjug utorak, 10.08.2021. | 08:34\nEPA-EFE/ JORGE SILVA / POOL\n"Kim Jo Džong je de fakto drugokomandujuæa"\nKako je navela, razlog tome jeste nastavak godišnjih zajednièkih vojnih vežbi koje poèinju ove nedelje.\n"SAD i Južna Koreja suoèiæe se sa ozbiljnijom bezbednosnom pretnjom, pošto zanemaruju naša ponovljena upozorenja da napreduju ka opasnim ratnim vežbama", poruèila je Kim Jo Džong, prenosi Rojters pozivajuæi se na severnokorejsku agenciju KCNA.\nOna je naglasila da je vežba nepoželjna, samouništavajuæa akcija koja ugrožava severnokorejski narod i podiže tenzije na korejskom poluostrvu. Optužila je Južnu Koreju za izdajnièko ponašanje, jer je zapoèela sa vežbama ubrzo nakon što je telefonska linija izmedju Pjongjanga i Seula ponovo uspostavljena u pokušaju da se ublaže tenzije.\nKim je najavila i da æe Severna Koreja pojaèati aktivnosti na apsolutnom odvraæanju, ukljuèujuæi i one na snažnim preventivnim sposobnostima napada, kako bi se suprotstavila sve veæoj amerièkoj vojnoj pretnji.\n"Realnost je pokazala da samo praktièno odvraæanje, a ne reèi, mogu garantovati mir i bezbednost Korejskog poluostrva i da je za nas imperativ da izgradimo silu za snažno suzbijanje spoljnih pretnji", rekla je sestra Kim Džong Una.\nJužna Koreja i SAD, koje u toj zemlji imaju oko 28.500 vojnika, zapoèele su danas preliminarnu vežbu koja je uvod u veæu, zakazanu za sledeæu nedelju, uprkos upozorenjima Severne Koreje da æe one negativno uticati na napredak u poboljšanju medjukorejskih odnosa.\nZajednièke vežbe su smanjene poslednjih godina kako bi se olakšali pregovori, èiji je cilj zaustavljanje nuklearnog programa Pjongjanga u zamenu za ublažavanje amerièkih sankcija, ali su oni propali 2019. godine, i dok i Severna Koreja i SAD poruèuju da su otvorene za diplomatiju, obe takodje kažu da je na drugoj strani da preduzme mere.


Međunarodne transportne dozvole - Ugovor o zastupanju prevoznika predati do kraja januara - Pluton Logistics\nLUKA KOPAR: Oštar pad neto dobiti\n(FOTO) Električni kamioni u Evropi – Nikola i Iveco pariraju Tesli\n18/01/2017 22/04/2017 marko međunarodne transportne dozvole, raspodela dozvola za 2017, transportne dozvole\nMinistarstvo saobraćaja objavilo je novo uputstvo o postupanju pri dodeli stranih dozvola. Između ostalog, pojašnjena je situacija kod zahteva za dozvole preduzeća koja su u blokadi, kao i o zastupanju domaćih prevoznika kod pomenutog ministarstva.\nU dokumentu je naglašeno da su sva ovlašćena pravna lica i preduzetnici koji zastupaju domaće prevoznike pred ovim ministarstvom, dužna da do kraja januara 2017. godine dostave i ugovore na osnovu kojih su dobili punomoćje za zastupanje.\nFizičkim licima koja nisu u radnom odnosu ili radno angažovana kod navedenih pravnih lica, odnosno preduzetnika ili prevoznika nije dozvoljeno dalje zastupanje i preuzimanje dozvola, bez obzira na posedovanje ovlašćenja, odnosno pečata prevoznika.\nKompletno uputstvo pročitajte OVDE.\n← Udruženje lađara apeluje da se nabave ili obnove ledolomci\nU London stigao prvi teretni voz iz Kine →