9. „Весела чаршија” у Неготину\nBor: Raspisan konkurs za su/finansiranje projekata iz oblasti kulture Futsal ekipa OŠ „Desanka Maksimović” iz Zaječara osvojila drugo mesto na Međuokružnom takmičenju u Kuršumliji Korona u Zaječaru: Još 17 novozaraženih Saobraćajna nesreća kod Zaječara: Dve osobe poginule u sudaru motora i automobila PU Sokobanja: Zakopao paketiće marihuane u parku Predstavljena monografija i otvorena izložba dela Dragoslava Živkovića u knjaževačkom muzeju Produžetak radova na državnom putu Paraćin–Zaječar Danas slavimo Svetog proroka Jeremiju Timočki Zodijak: Dnevni horoskop za 14. maj 2021. Promenljivo oblačno, mestimično sa kišom, najviša dnevna temperatura do 23 stepena\nPočetna / Vesti / 9. „Vesela čaršija” u Negotinu\n9. „Vesela čaršija” u Negotinu\nTimočka 17/01/2020 | 13:44\tVesti, Društvo, Kultura, Negotin, Timočka Krajina\nU najlepšoj i najstarijoj negotinskoj ulici, koja nosi ime Kneza Mihaila, u nedelju, 19. januara na Bogojavljenje biće organizovana deveta „Vesela čaršija”. Manifestaciju pripremaju Dom kulture „Stevan Mokranjac“, Turistička organizacija opštine Negotin, kao i vlasnici lokala iz ove ulice, uz pokroviteljstvo opštine Negotin.\nTročasovni program počinje u 17:00 sati, a posetioce očekuje bogat muzički program uz duvački orkestar „Hajduk Veljko” pod upravom Braneta Jovanovića i Starogradskog ansambla „Žirado kavaljeri” Gradimira Spasića, dok će besedničar biti Nenad Vojinović, direktor Istorijskog arhiva Negotin.\nPosetioci će moći da uživaju u tradicionalnom posluženju, uz kuvano vino i rakiju, mekike, ali i u posluženju koje im pripremaju vlasnici radnji i lokala u Knez Mihailovoj ulici, a po prvi put predstaviće im se i suvenirdžije iz Negotina i regiona koji će posetiocima prikazati neke od svojih najlepših suvenira.\nKljučne reči „Vesela čaršija” Dom kulture „Stevan Mokranjac” Kultura Manifestacija Negotin Običaji Tradicija Turistička organizacija opštine Negotin\nPrethodna Koncert legendarnog beogradskog benda „Električni orgazam” u Zaječaru\nSledeća PU Zaječar: Uhapšeni osumnjičeni za krijumčarenje ljudi


Policajci Dijane Hrkalović danas na saslušanju zbog prebijanja kolege! – SIA\nPolicajci Dijane Hrkalović danas na saslušanju zbog prebijanja kolege!\nDanilo Stojanović i Milutin Radovanović, koji su uhapšeni zbog prebijanja kolege u centru Beogarda navodno bili u tajnoj grupi unutar MUP-a koju je formirala Dijana Hrkalović za „specijalne operacije“\nDanilo Stojanović, bivši načelnik Službe za kriminalističko-obaveštajne poslove i Milutim Radovanović, koordinator u direkciji policije koji su uhapšeni zbog sumnje da su u lokalu u centru Beograda pretukli kolelgu M. V., načelnika odeljenja u Interpolu, bili su pripadnici specijalne grupe u MUP dok je Dijana Hrkalović bila državna sekretarka. Naziv te grupe bio je „Mangusta“ i ona se pominje i u optužnici protiv nekadašnje državne sekretarke koja je u pritvoru zbog sumnje da je počinila krivično delo trgovina uticajem.\nGrupu „Mangusta“ navodno su činili njeni najodaniji ljudi, koji su bili zaduženi za praćenje, prisluškivanje i istraživanje njenih protivnika.\n– Grupu je činilo deset visokopozicionirani policajaca, sumnja se da je ona formirama kako bi se u najvećoj tajnosti organizovala prisluškivanja, kao i pratnja ljudi za koje je Hrkalovićeva sumnjala da su bliski „škaljaraskom klanu“, ali i za prisluškivanje predsedndika Aleksandra Vučića i članova njegove porodice – kaže sagovornik.\nOn podseća da je „Mangusta“ formirana kao paralelna struktura u MUP-u, koju su činili najodaniji Dijanini policajci.\n– Ova grupa, radila je i na prisluškivanju i snimanju Dragoslava Miloradovića, kuma i najboljeg prijatelja Luke Bojovića kao i njegovog advokata Dragoslava Ognjanovića. Obojica su kasnije ubijena. Sumnja se da su prikupljene materijale nosili direktno na ruke Dijani Hrkalović, a da su delovi brisani i sklanjani, naročito oni delovi razgovora u kojima su pričali o njenim seksualnim partnerima – podseća sagovornik iz istrage.\nKako navodi, operativni podaci govore da su Dijanini prljavi policjaci, obavljali bespogovorno sve poslove koje je od njih tražila.\n– Ne samo da su brisali sadržaje koji Hrkalovićevoj i njenim saradnicima nisu išli u prilog već su, kako se sumnja, sklanjali dokaze iz predmeta i tako onemogućavali da zločini koje su činili ljudi bliski „kavačkom klanu“ ne budu rešeni – dodaje on.\nPodsetimo, Dijana Hrkalović u pritvoru je zbog sumnje da je izvršila krivično delo trgovina uticajem. Njoj se, između ostalog, na teret stavlja da je u postupku koji je protiv Veljka Belivuka i Marka Miljkovića vođen 2018. zbog ubista Vlastimira Miloševića na tramvajskim šinama u centru Beograda, sklonila nalaze veštačenja mobilnih telefona i tako pomogla da budu oslobođeni optužbi. Takođe, na teret joj je stavljeno da su dokazi u drugim istragama brisani, ali i da je naložila da se jedan od vođa podzemlja blizak „kavčanima“, Darko Elez, formalno stavi „na mere“ novosadske policije, kako niko drugi ne bi mogao da ga prati i prisluškuje.\nTags: Danilo Stojanović Dijana Hrkalović Milutin Radovanović Policijska mafija\nPrethodna vest: Britanski mediji najavljuju izmeštanje finala LŠ iz Rusije, Uefa „prati situaciju“\nSledeća vest: VUČIĆ: Kad Zelenski osudi agresiju NATO pakta nad Srbijom, onda ću i ja da osudim dešavanja u Ukrajini


N. Vojnović , S. Lakić\nFoto: Beoinfo / Grad Beograd\nSlučaj italijanske kompanije "Geoks" koja je praktično preko noći zatvorila pogone i na ulici ostavila oko 1.200 radnika, još jednom je pokrenuo pitanje uslova i obaveza koji pred investitore postavlja država, a kako bi dobijali i po 10.000 evra po novom radnom mestu.\nGeoks je prema ugovoru sa Vladom iz oktobra 2012. dobio od države 11,25 miliona evra, odnosno subvenciju od 9.000 evra po zaposlenom. Rok za investiciju u pokretanje proizvodnje od 15,8 miliona evra bio je tri godine, a obaveza zapošljavanja - najmanje 1.250 ljudi.\nI sve to je ispunjeno, ali činjenica da Geoks sada odlazi postavila je pitanje treba li nešto dodatno menjati u ugovorima o subvencionisanju stranih investitora. Tim pre što je od 2006. država za subvencije investitorima u privredi dala više od dve milijarde. Subvencije su davane i direktno iz republičkog budžeta ali i preko lokalnih samouprava, davanjem besplatnog zemljišta i komunalnim opremanjem lokacija.\nFoto: Slađana Tasić / RAS Srbija\nU Ministarstvu privrede potvrdili su nam da se upravo radi na izmenama odredbi koji regulišu ovu oblast.\n- Uredbe Vlade koje propisuju kriterijume za dodelu podsticaja zasnovane su na Zakonu o ulaganjima, ali i na striktnim odredbama Zakona o kontroli državne pomoći. Tu su i uredbe o pravilima za dodelu državne pomoći, kao i pravilima EU u ovoj oblasti. Bez obzira na to, model ugovora o dodeli sredstava podsticaja konstantno se menja i unapređuje. I u ovom trenutku se radi na unapređenju i preciziranju pojedinih ugovornih mehanizama, kako bismo zaštitili interese svih strana - potvrdili su u Ministarstvu privrede za "Blic Biznis".\nGovoreći konkretno o odlsku Geoksa u ministarstvu kažu da je "kao što je predsednik Vučić rekao, Geoks dovela prethodna vlast, a da je kasnija vlast samo platila obećani novac".\n- Država neće ostaviti Vranje na cedilu, radi se na rešavanju pitanja zaposlenja radnika - rekli su u Ministarstvu privrede za "Blic".\nKovačević: Ni prvi ni poslednji slučaj\n- Već se slično događalo i sa drugim kompanijama i događaće će se - kaže nam konsultant za strane investicije, Milan Kovačević govoreći o slučaju "Geoks".\n- Sada postoje veliki napori da se plate povećaju a to je suprotno interesima investitora. Može se i ispostaviti i da nije ni bilo mnogo pametno kada smo akcenat stavili na zapošljavanje stranim ulaganjima. Možda bi bilobolje da naši ljudi prave mala i srednja preduzeća koja zapošljavaju mali broj ljudi - kaže Kovačević.\nKako dodaje, mnogo se analiziralo u svetu o stanim investicijama.\n- Mnogi stručnjaci su pričali i teoretisali o okolnostima u kojima imate pretežno strani kapital u udelu ukupnog kapitala. Zaključak je bio da ste u takvoj situaciji na staklenim nogama. Oni bilo kada mogu da odluče kada će da odu - zaključuje Kovačević za "Blic Biznis".\nIznosi po godinama\n2016. – investicije 216,24 miliona evra, planirano otvaranje 15.034 radnih mesta, odobreni - odobreni podsticaji 81,48 miliona evra\n2017. – investicije 148,94 miliona evra, planirano otvaranje 6.990 radnih mesta - odobreni podsticaji 43,69 miliona evra\n2018. - investicije 209,54 miliona evra, planirano otvaranje 7.846 radnih mesta- odobreni podsticaji 63,23 miliona evra\n2019. do sredine maja - investicije 238,66 miliona evra, planirano otvaranje 6.019 radnih mesta - odobreni podsticaji 41,52 miliona evra\nPrve subvencije za vreme Dinkića\nSubvencije stranim investitorima su praksa koja je počela 2006. godine. One su se odobravale odlukama Vlade preko Agencije za podsticanje stranih investicija (SIEPA), a idejni tvorac tog koncepta bio je tadašnji ministar finansija Mlađan Dinkić.\nPREDSEDNIK O GEOKSU I NOVOJ POMOĆI Vučić:" Za prvih 250 ljudi posao u roku od 10 dana"\nTek će 2009. godine, usled obaveze koje je Srbija prihvatila u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, biti donet Zakon o kontroli državne pomoći koji će početi da se primenjuje od 2010. Na osnovu tog zakona formirana je Komisija za kontrolu državne pomoći, kao organ Ministarstva finansija.


In Store | Srbija | Šansa za privrednike\nŠansa za privrednike\nZa mala i srednja preduzeća iz Srbije od 100.000 evra do pet miliona evra...\nMala i srednja preduzeća iz Srbije iz oblasti čistih tehnologija (cleantech) i održive energije imaju mogućnost da do 4.oktobra apliciraju za novčana sredstva za svoje projekte i da za njihov razvoj dobiju od 100.000 evra do pet miliona evra.\nReč je o investicionoj rundi kompanije EIT InnoEnergy, evropskog pokretača za održivu energiju podržanog od strane Evropskog instituta za inovacije i tehnologiju. Ova kompanija je prvu investicionu rundu održala 2011. godine i do danas investirala 190 miliona evra u projekte iz osam različitih oblasti, širom Evrope, što je donelo oko tri milijarde evra od predviđene prodaje.\nKomercijalizaciju smatramo prioritetom kada je reč o malim i srednjim preduzećima koje se bave realizacijom inovativnih projekata. Osim toga, jako je važno da se skrati vreme do izlaska na tržište, internacionalizacije proizvoda, kao i period predviđen za povećanje intenziteta poslovne aktivnosti, i pružanje pristupa firmama predvidivom finansiranju bez rizika, rekao je Marcin Lewenstein, direktor za inovacije u InnoEnergy-u za centralnu Evropu.\nJakub Miler, generalni direktor EIT InnoEnergy za centralnu Evropu, ističe da je veoma važno ubrzati tranziciju ka čistoj energiji u Evropi.\nZbog toga radimo na identifikovanju, investiranju i stvaranju partnerstava sa najboljim i najsjajnijim inovatorima u sektoru, kako bismo im pomogli da rastu, smanje vreme koje im je potrebno do izlaska na tržište. Tu mislim na pravo partnerstvo. Mi idemo dalje od jednostavnog davanja novca partnerima. Ne samo da pružamo pristup vodećoj evropskoj mreži stručnjaka iz oblasti cleantech i održive energije, već pružamo podršku u različitom segment usluga, istakao je Miler.\nMnogi uspešni cleantech projekti iz cele Evrope finansirani suna ovaj način. Francuski Hiphone je razvio hidrogenski rezervoar visokog pritiska za automobilsku industriju, što će ubrzati dolazak kola na hidrogenski pogon na tržište. Fresh-r je pametni sistem za kontrolu kvaliteta vazduha u zatvorenim prostorima, održavajući visok kvalitet i optimalnu temperaturu bez nepotrebnog trošenja energije. Sa druge strane tu su i projekti poput skandinavskog securiCAD, digitalnog alata za kontrolu bezbednosti energetskih kompanija i infrastrukture protiv mogućih sajber napada.


Srbija demokratska zemlja sa miroljubivom politikom – Nadlanu.com\nSrbija demokratska zemlja sa miroljubivom politikom\nBEOGRAD, 6. maja 2010. (Beta) - Predsednik Srbije Boris Tadić izjavio je u četvrtak da Srbija nedvosmisleno želi da postane članica Evropske unije, ali da se nikada ni po koju cenu neće odreći integriteta na Kosovu i Metohiji.\nNa proslavi 180 godina jedinica Garde Vojske Srbije (VS) koja se obeležava u Požarevcu, Tadić je rekao da će u skladu sa ta dva principa Srbija nastupati na svim međunarodnim formima. Tadić je ocenio da je Srbija demokratska zemlja koja vodi miroljubivu politiku i čini sve da se sačuva mir i stabilnost jugoistočne Evrope.\nDan Garde se slavi u znak sećanja na Đurđevdan 1830. godine kada je ukazom kneza Miloša Obrenovića osnovana prva četa Knjaževe garde, odnosno Gvardije. Knez Miloš je prvu pešačku četu garde osnovao od 149 uglednih mladića, pre svega radi sopstvene bezbednosti, potaknut Đakovom bunom koja je odigrala nekoliko godina ranije. Sadašnja jedinica nastala je preformiranjem Gardijske brigade u Gardu 30. novembra 2006. godine.


Novinar Ivan Nikolov dobitnik nagrade „Evropljanin 2016“ - Minority News\nU Narodnoj skupštini Republike Bugarske u Sofiji uručena je nagrada „Evropljanin 2016” predsedniku Kulturno-informativnog centra u Bosilegradu novinaru i publicisti Ivanu Nikolovu.\nVisoko priznanje Parlamentarne skupštine Saveta Evrope u Strazburu Ivan Nikolov je dobio u znak priznanja za doprinos u ostvarivanju ličnih i kolektivnih prava pripadnika bugarske nacionalne manjine u Srbiji. Prestižnu nagradu godišnje dobija samo po jedan građanin svake od država Evropske unije.\n– Nadam se da će ovo priznanje angažovati ne samo Bugarsku i evropske institucije, već pre svega Srbiju, za trajno i pravedno rešavanje teških problema iz prošlosti i stvaranje normalnih uslova za život našim napaćenim sunarodnicima. Nije toliko važno da li sam ja evropski gradjanin ili ne. Važno je da odnosi Srbije i Bugarske budu evropski, a Bosilegrad i Dimitrovgrad pristojni evropski gradovi. Nagradu sam primio sa nadom da je time data nacionalna i evropska legitimacija za sve ono što sam tokom dve i po decenije pisao, govorio i radio za prava Bugara u Srbiji, za očuvanje i razvoj kulture bugarske nacionalne manjine, za istraživanje istorijske istine i prevazilaženje teškog i starog nasledstva. Za nacionalno pomirenje Bugara i Srba i afirmisanje evropskih principa i vrednosti u Srbiji. Ova nagrada je i poruka svima onima koji 25 godina vode neprekidnu borbu za kompromitovanja i zatvaranja Kulturno-informativnog centra u Bosilegradu – izjavio je za „Blic” novinar Ivan Nikolov.\nLaureat i građanin Evrope iz Bosilegrada je dopisni član Akademije nauka i umetnosti Bugarske, urednik mesečnika „Bilten“, pesnik, novinar i publicista. Poznati borac za prava Bugara, koji se bavi očuvanjem tradicije, jezika i kulture nacionalne manjine u Srbiji, putuje u Strazbur, gde će 12. oktobra prisustvovati predstavljanju 52 dobitnika nagrade „Građanin Evrope“.\nOznake:\tIvan Nikolov, nagrada „Evropljanin 2016”


Novosti\t02.07.2018 07:53\nBEOGRADU je, ekskluzivno, u sjajnoj atmosferi, začinjenoj fudbalskim navijačkim duhom, pretpremijerno predstavljen novi "opel kombo lajf".\nOvaj automobil predviđen je za sedam putnika i već je dobio epitet najboljeg prijatelja porodice.\nOvo je treći "Opel" automobil razvijen u okviru PSA grupacije.\n- "Opel kombo lajf" veoma je važan model u našem portfoliju. On će vam otkriti jedan sasvim novi "Opel", osvežen novim dizajnom i ojačan izvrsnim kvalitetom i performansama. S obzirom na to da je PSA vodeći proizvođač u CV segmentu u Evropi, očekujemo da će novi model biti značajan podsticaj daljem rastu "Opela" i učvršćivanju imidža vodećeg brenda u našoj zemlj i regionu - rekao je Dragan Nenadović, direktor "Opela" za Srbiju, Crnu Goru, Makedoniju, Bugarsku i Albaniju na ekskluzivnoj promociji u Beogradu.\n"Kombo lajf" ima mnoštvo visoko tehnoloških funkcija, a pre svega one koje se odnose na bezbednost putnika: upozorenje na sudar sa vozilom ispred sa prepoznavanjem pešaka, automatsko kočenje u hitnim situacijama, upozorenje na pospanost vozača, pomoć za ostanak u saobraćajnoj traci. Među visoko tehnološkim funkcijama su i one koje se odnose na komfor, kao i pametne funkcije (automatski tempomat, čitač saobraćajnih znakova, upozorenje za mrtav ugao)...\nOvaj automobil se proizvodi u dve dužine-standardnoj (4,40 m) i dugoj (4,75 m). Dobro organizovan enterijer omogućava pregledan raspored u unutrašnjosti automobila, a prostranost kabine obezbeđuje prijatno putovanje. Velika zapremina prtljažnog prostora pruža dodatni osećaj komfora tokom dugih putovanja. Još jedna od prednosti su i dvoja klizna vrata koja omogućavaju lakši pristup.


Davor Štefanek primio priznanje za najboljeg rvača sveta u 2016. godini - Rvacki klub Spartak\nDavor Štefanek primio priznanje za najboljeg rvača sveta u 2016. godini\nOdlukom Svetske rvačke federacije Davor Štefanek sredinom jula proglašen je za najboljeg rvača u grčko-rimskom stilu za 2016. godinu, a veliko priznanje je primio sinoć u Parizu, na Svetskom prvenstvu seniora.\nDavor Štefanek je priznanje dobio nakon izuzetno uspene sportske godine, ali i rezultata koje je ostvarivao poslednjih godina, u još uvek aktivnoj sportskoj karijeri. Davor je u Riju postao Olimpijski šampion u kategoriji do 66 kilograma, što je praktično bilo kruna njegove karijere. Jedini nedosanjani san mu je zlatna medalja sa Evropskog prvenstva, s obzirom da je bio na vrhu sveta i na Olimpijadi u Riju i na zvaničnom planetarnom prvenstvu sada već za njega davne 2014. godine, u Takašentu.\n31-godišnji Subotičanin je od prošle godine i na čelu kluba za koji rva, koji mu je bio odskočna daska za uspešnu sportsku karijeru, koja još uvek traje. Davor je tokom svoje karijere oko vrata poneo čak 8 medalja sa velikih takmičenja.\nDavor je u Parizu primio nagradu za najboljeg rvača u 2016. godini, kao i ček an 10.000 dolara, a sreću je na licu mesta podelio sa sinom Matijom, ženom Dolores, predsednikom Rvačkog saveza Srbije Željkom Trajkovićem, trenerima reprezentacije Miloradom Dokmancom i Stojanom Dobrevim, kao i Viktorom Nemešom koji je to veče postao šampion sveta u kategoriji do 75 kilograma.\nKada smo 14. jula saznali za informaciju da je dobio nagradu, to jutro pozvali smo Davora za komentar. Njegova reakcija je bila prilično iznenađenje za njega jer nedugo pre našeg poziva je saznao o odluku Svetske rvačke federacije, a kako kaže nije ni znao da je bio nominovan.\n– Za mene je to velika čast, nijedna osvojena titula za sada ne može da se meri sa tim priznanjem. Kada su mi jutros javili bio sam prilično iznenađen, još uvek nisam svestan ali sigurno je da sam ponosan. Veoma mi je drago da sam baš ja ušao u elitu i dobio ovo prestižno priznanje. – rekao je za naš sajt Štefanek\nProtekla, 2016. godina bez sumnje može se reći da je za Davora bila izuzetno uspešna. Posle osvajanja zlatne medalje u Riju usledilo je imenovanje na čelo njegovog Rvačkog kluba „Spartak“ za koji se ujedno i takmiči, zatim brojna priznanja među kojima su svakako „Sportista godine Subotice“, „Medalja Lajoša Vermeša“ i najbolji sportista SDŽ „Spartak“.\nSvoju dugogodišnju vezu sa devojkom Dolores Davor je u decembru prošle godine krunisao brakom, dok je početkom maja ove godine dobio sina Matiju.\nZa svoj veliki uspeh na Olimpijski igrama u Riju zaslužio je svoju „pločicu“ na Olimpijskoj česmi na Radijalcu, među brojnim sportskim veličinama i osvajačima olimpijskih odličja rodom iz Subotice.\nDavor Štefanek primio priznanje za najboljeg rvača sveta u 2016. godini was last modified: avgust 24th, 2017 by RKspartak


Deo srpskih đaka naredne godine radiće još jedan VELIKI TEST\nGotovo 8.000 učenika iz čak 150 srednjih škola u aprilu sledeće godine učestvovaće na PISA testiranju, a škole su na to prvi put obavezane zakonom.\nProbno PISA testiranje\n- PISA testiranje započinje 2. aprila 2018. i u njemu će učestvovati skoro 8.000 16-godišnaka iz 150 srednjih škola iz Srbije od ukupno 530. Osim što je uzorak porastao sa 5.000 na 8.000, pored standardnih kompetencija (matematička, jezička i naučna pismenost), ispitivaće se se i finansijska pismenost i globalne kompetencije. Testiranje će se realizovati u potpunosti elektronski, što zahteva ispunjenje odgovarajućih uslova koji se ostvaruju u saradnji škola i nacionalnog koordinatora za sprovođenje testiranja - najavljuje za "Blic" Marija Krneta iz Ministarstva prosvete.\nIzbor škola do januara\nNacionalna koordinatorka PISA istraživanja u Srbiji Dragica Pavlović Babić kaže za "Blic" da pripreme uveliko traju, kao i da je do januara neophodno izabrati škole koje će učestvovati.\nOna objašnjava da izabrane ustanove neće organizovati testiranje u isto vreme, već od početka aprila do sredine maja, ali da će svi đaci rešavati iste zadatke.\n- U Srbiji ukupno ima oko 530 srednjih škola, od kojih je potrebno izdvojiti oko 150 tako da uzorak reprezentuje stvarno stanje, odnosno Srbiju u malom. Pri izboru se vodi računa o regionu u kojem se nalazi, o tipu škole, da li je gimnazija ili stručna škola, ali i o jeziku na kojem se odvija nastava – objašnjava Pavlović Babić i ističe da će izabrane škole biti obaveštene početkom februara, nakon čega će imati vremena da se pripreme.\nUčešće škole zakonom propisano\nObavezu škole da učestvuje u nacionalnim i međunarodnim testiranju propisuje i Zakon o izmenama i dopunama zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju koji je 8. novembra usvojila Skupština Srbije.\nKoliko je učešće u PISA testiranju važno, objašnjava Krneta. Ona kaže da donosioci obrazovnih politika svoje reformske odluke mogu da zasnivaju upravo na kvalitetnim statističkim podacima, sastavljenim na osnovu rezultata ove međunarodne provere postignuća.\n- Značaj rezultata ovog međunarodnog testiranja za donošenje obrazovnih politika iziskuje visok nivo participacije svih aktera. Pored neophodnih priprema, kao što je informisanje i senzibilazija učesnika i obrazovne javnosti, obezbeđivanje neophodne opreme, obuke realizatora i slično, država je i u Izmenama i dopunama zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju propisala obavezu da škole učestvuju u nacionalnim i međunarodnim testiranjima učeničkih postignuća - priča Marija Krneta.\nPoslednje testiranje bilo 2012. godine\nOna objašnjava da su od poslednjeg PISA testiranja u kojem su đaci iz Srbije učestvovali (2012. godine), uvedeni obrazovni standardi, ishodni programi i opšte međunarodne kompetencije, odnosno mere koje mogu uticati na rezultate koje će učenici pokazati na narednom testiranju. Međutim, tu nije kraj pripremama za sledeću proveru.\nDualno obrazovanje, državna matura, obavezno PISA testiranje, neke su od KLJUČNIH NOVINA USVOJENIH ZAKONA\n- Intenzivno se realizuju obuke pregledača i realizatora testiranja, a Institut za psihologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu sprovodi predispitne aktivnosti u skladu sa standardima i dinamikom koju propisuje OECED/e kao nadležni za PISA testiranje. Takođe, ove godine je realizovano PISA pilot testiranje u 40 škola - podseća ona.\nProbno testiranje, u kojem je učestvovalo više od 2.000 učenika, održano je tokom aprila i maja ove godine, kako bi se proverile metrijske karakteristike testa i glavni nedostaci otklonili pre glavnog polaganja. Đaci su tada prvi put radili i test iz finansijske pismenosti, a celokupno testiranje je bilo putem računara.\nSrbija ispod proseka\nNajveća međunarodna provera postignuća učenika, obavlja se svake tri godine i testiraju se učenici koji napune 16 godina. Srbija učestvuje od 2001. godine, a u prethodnom krugu naši đaci ostvarili su do sada najbolje rezultate, iako su njihova postignuća i dalje ispod proseka. Srbija je tada zauzela 43. mesto od 65 zemalja. Međutim, kako su ranije istakli iz Ministarstva prosvete, suština učestvovanja nije definisanje naše pozicije u odnosu na druge države, već provera funkcionalnih znanja.\nPISA testiranje 2015. bez đaka iz Srbije\nĐaci iz Srbije nisu učestvovali u PISA testiranje 2015. godine zbog kašnjenja potpisivanja ugovora sa OECD-om, koji realizuje istraživanje, sa pripremnim aktivnostima za njegovo sprovođenja, kao i zbog nerešenih finansijskih problema.


U Muzeju Vojvodine otvoren „Serbia Fashion Week” | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Društvo U Muzeju Vojvodine otvoren „Serbia Fashion Week”\nU Muzeju Vojvodine sinoć je otvorena najveća modna modna manifestacija „Serbia Fashion Week”, koja se održava, nakon dve godine pauze, od 25. do 29. septembra na više lokacija u Novom Sadu. Otvaranjuje prisustvovala i pokrajinska sekretarka za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević.\n„Ta činjenice nas sve čini ponosnim“, rekla je ona i dodala da iz tih razloga Pokrajinski sekretarijat za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama podržava njeno održavanje i trajanje, jer je ovo prilika susreta kreatora i dizajnera na jednom mestu, gde se razmenjuju iskustva, a samim tim svi mi dobijamo još bogatiju scenu Srbije. Reči zahvalnosti ljubiteljima mode uputila je i predsednica „Serbia Fashion Week” Svetlana Horvat, koja je naglasila da konačno imamo priliku da uživamo u revijama oko 50 domaćih i stranih dizajnera, nakon dve godine pauze.\nPrethodni tekstDvodnevna muzička manifestacija „Liman zove” na Štrandu: Od pank-roka do folklora\nSledeći tekstMega deklasirala Studentski centar na startu ABA lige\nKombinovana nastava na Novosadskom univerzitetu


Rast eurozone stabilan, države da iskoriste vrijeme da provedu reforme - Indikator.ba\nRast eurozone stabilan, države da iskoriste vrijeme da provedu reforme\n13.2.2020 17:47 | Indikator.ba\nEvropska komisija predviđa da će rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) eurozone ostati stabilan ove i naredne godine i da će iznositi 1,2 odsto, navodi se u danas objavljenom izveštaju Komisije pod nazivom "Zimska ekonomska prognoza 2020".\nZa Evropsku uniju u cjelini, Komisija međutim prognozira neznatno usporavanje rasta na 1,4 procenta ove i 2021. godine, što je pad sa prošlogodišnjeg nivoa od 1,5 procenata, piše u izvještaju objavljenom na zvaničnom sajtu izvršne vlasti Unije.\nProjekcije rasta pojedinačno po državama nisu date za zemlje kandidate za ulazak u EU, već samo za države članice bloka.\nŠto se tiče inflacije, EK je povećala prognozu rasta potrošačkih cijena za eurozonu na 1,3 odsto za ovu i na 1,4 procenta za 2021. godinu, odnosno za po 0,1 procentni poen u odnosu na prethodnu jesenju projekciju.\nTakođe je podigla procjenu inflacije za EU za 0,1 procentni za 2020. godinu, na 1,5 posto, dok je za 2021. zadržala na nepromijenjenom nivou odi 1,6 odsto.\nValdis Dombrovskis, izvršni potpredsjednik EK za ekonomiju koja je u službi građana, naveo je u izvještaju da uprkos izazovnom okruženju, evropska ekonomija ostaje na stabilnom putu, uz kontinuirano otvaranje novih radnih mjesta i rast plata.\nDodao je, međutim, da treba imati na umu potencijalne rizike, kao što je volatilnije geopolitičko okruženje u kombinaciji sa trgovinskim neizvjesnostima.\n"Dakle, države članice trebalo bi da iskoriste ovaj vremenski interval da sprovedu strukturne reforme kako bi povećale rast i produktivnost. Zemlje sa visokim javnim dugom takođe bi trebalo jače da se zaštite od spoljnih uticaja sprovođenjem oprezne fiskalne politike", poručio je Dombrovskis.\nPaolo Đentiloni, evropski komesar za ekonomiju, ocijenio je da evropska privreda ima izglede za stabilan mada nešto blaži rast u naredne dvije godine, što će, kako je rekao prolongirati najduži period ekspanzije od uvođenja eura 1999. godine.\n"Što se tiče koronavirusa, prerano je za procjenu stepena njegovog negativnog ekonomskog uticaja, zaključio je on.


Vesti online / Slobodno Vreme / Zdravlje / Koliko čokolade je dobro za zdravlje?\nKonzumiranje tri štangle čokolade mesečno smanjuje rizik od srčanih oboljenja za 13 odsto, ali svakodnevno uzimanje ove poslastice, koja sadrži mnogo šećera i masti, povećava taj rizik za 17 odsto.\nČokolada je zdrava, ali je ključ u umerenom konzumiranju\nPrirodna jedinjenja u čokoladi, flavonoidi, poboljšavaju zdravlje krvnih sudova, a najzdravija je tamna čokolada, koja ima najveći nivo flavonoida i najmanji nivo šećera.\nPovremeno konzumiranje ovog slatkiša, odnosno tri štangle mesečno, dobro je za zdravlje.\nNaučnici veruju da prirodna jedinjenja u čokoladi pomažu i kod smanjenja upalnih procesa. Međutim, najvažnija je umerenost, tačnije čokolada je zdrava samo ako se jede povremeno, kažu istraživači.\n- Čokolada je važan izvor flavonoida koji su povezani sa smanjenjem upalnih procesa i povećanjem dobrog nivoa holesterola - rekao je glavni istraživač Čajakrit Kritanavong sa Medicinskog fakulteta u Njujorku.\nOn je dodao da, što je još važnije, flavonoidi povećavaju nivo azotnog oksida, gasa koji širi krvne sudove i jača cirkulaciju.\n- Međutim, pošto čokolada ima visok nivo zasićenih masti, ključ je u umerenom konzumiranju -naglasio je on.


Mogu li rezultati izbora u Srbiji i Mađarskoj uticati na status RS? | Banjaluka.net\nMogu li rezultati izbora u Srbiji i Mađarskoj uticati na status RS?\nBaš kada su doslovno svi posmatrači političkih kretanja u Republici Srpskoj povjerovali da više nije moguća saglasnost ovdašnjih stranaka sa bilo kakvim povodom, dogodilo se čudo. Partije vlasti i opozicije u RS, bez izuzetaka, pronašle su zajednički nazivnik.\nNe, nije bila riječ o istrajavanju na već zaboravljenom stavu da Kristijan Šmit neće biti priznat kao novi visoki predstavnik. U zabludi su i oni koji tipuju na obnovljeni entuzijazam u vezi sa čitavim nizom zaključaka o povratu nadležnosti sa nivoa BiH, od pravosuđa do odbrane. Razlog za jednokratnu harmoniju znatno je bezopasniji, jer su SNSD, US, NPS, SDS, PDP, DNS i obe socijalističke partije bez oklijevanja požurile, prvo da podrže Aleksandra Vučića uoči izbora u Srbiji, a zatim i da mu čestitaju pobjedu nakon objave rezultata.\nOtkud tako jedinstveno opredjeljenje svih lidera političkih opcija u RS? Nema sumnje da bi predsjednici domaćih stranaka odgovorili baš kao i Vučić kada je upitan zbog čega je, čak i finansijski, podržao Hilari Klinton 2016. godine, kada je krenula u duel sa Donaldom Trampom na predsjedničkim izborima u SAD. „To sam uradio zato što sam pametan“, cinično je uzvratio Vučić na opservacije o nepromišljenosti takvog postupka. Logično, slična vrsta političke mudrosti vodila je i šefove partija u Srpskoj dok su se utrkivali ko će prije i strastvenije da izrazi odanost osobi koja vlada Srbijom od 2012.\nPragmatizam i mazohizam\nNaravno, bilo je u toj jagmi i sindroma najpreciznije opisanog u anegdoti iz biografije nesrećnog Vuka Draškovića. Naime, kada je jedan od najvećih političkih kameleona na prostoru između Knina i Negotina debitovao na izborima u Srbiji 1990. godine, susreo se, između ostalih, i sa predsjednikom mjesnog odbora svog Srpskog pokreta obnove u jednom selu kod Leskovca. Na Vukovo pitanje o lokalnoj situaciji, čovjek mu je odgovorio da je nepovoljna i da će svi u selu glasati za Slobodana Miloševića, uključujući i njega. Kada se Vuk začudio i pokušao mudrijašu iz provincije da objasni da je na čelu mjesnog odbora SPO-a, a ne SPS-a, tamošnji znalac drevnih mehanizama funkcionisanja politike na Balkanu sažeto mu je objasnio poentu: „Glasaću ja i za tebe, ali tek kad dođeš na vlast“.\nDakle, kakva korist od opozicije u Beogradu, desne ili lijeve, nacionalne ili građanske – već dugo rezonuju „društveno-politički radnici“ iz oba bloka sa sjedištem u Banjaluci. Ukoliko se situacija posmatra kroz mizernu, navodno pragmatičnu prizmu, takvo izričito stanovište donekle se i može shvatiti kada dolazi od onih koji su u identičnoj ulozi vlasti u RS. Jer, u toj naopakoj postavci, „funkcionalnije“ je sarađivati sa ekipom koja već kontroliše tokove novca, javnu i tajnu policiju i većinu medija u matici, makar ih svojevremeno nazivali „nedonoščad“, nego ulaziti u eksperimente sa neizvjesnom završnicom. Međutim, teško je razumjeti mazohističku potrebu opozicionara u RS da iskorače iz kolosijeka neutralnosti i podrže adresu sa koje su im, u finišu ranijih kampanja s ove strane Drine, u više navrata stizali hladni tuševi u vidu nedvosmislene podrške konkurenciji.\nKako god se ovdašnji akteri odredili, nakon 3. aprila ipak valja podvući crtu i zapitati se – kako se rezultat izbora u Srbiji može odraziti na budući status Republike Srpske? I ne samo to – budući da se istog dana dogodilo i izjašnjavanje građana u Mađarskoj, ovog puta nije pretenciozno razmotriti da li je tamošnji pobjednik, Viktor Orban, prvi političar sa bazom u Budimpešti nakon znamenitog Benjamina Kalaja čiji potezi mogu da utiču i na procese u BiH?\nU osvrtima na ta dva raspleta, kada je riječ o vodećim političarima vlasti i opozicije u RS, dominiraju identični kriterijumi, pa se uglavnom izražava zadovoljstvo, otvoreno u slučaju Vučića, a uglavnom diskretno ako je u pitanju Orban. Ipak, trezveniji pogled, mimo bizarnih reakcija partijskih lidera, sugeriše zaključak da konačni skor na ta dva semafora nema isto značenje za Srpsku. Jer, mjeseci, pa i godine pred nama pokazaće da će aplauzi upućeni Aleksandru mnogima da prisjednu, dok bi, s druge strane, pritajeno likovanje zbog Viktorovog trijumfa moglo imati kakvo-takvo utemeljenje. Ova druga vrsta suvisle blagonaklonosti, rezervisana za Mađarsku, ima tim veći značaj jer nije baš česta u spoljnopolitičkim procjenama stranačkih struktura u RS.\nVučićevi prvi postizborni potezi pokazuju da je čovjeku koji je napravio novi iskorak na terenu megalomanije, jer je došao da tačke da sebe poredi isključivo sa Nikolom Pašićem, mnogo važnije šta će u njemu misliti u nekoliko ambasada u Beogradu ili u par metropola na Zapadu, nego da li će usrećiti infantilne obožavaoce u RS. Jer, nakon 3. aprila, naprasno se promijenila retorika starog-novog predsjednika Srbije, pa mu glavni politički protivnik odjednom više nije Dragan Đilas. Godinama satanizovani „tajkun“ preko noći je postao prihvatljiv sagovornik, a činjenica da je jedini iz opozicije koji je zaslužio takvu „čast“ govori da se iza brda valjaju krupniji preokreti od pukih ličnih simpatija ili antipatija.\nBiće da je potpuno istekao rok trajanja staroj priči zvaničnog Beograda o sjedenju ne samo na dvije, nego na čak četiri stolice ili „stuba spoljne politike“. Tu mantru nije smislio Vučić, ali je jeste verbalno eksploatisao do maksimuma. Od kada je počeo rat u Ukrajini, manevarski prostor za takve egzibicije krajnje je sužen. U kojem pravcu će „prelomiti“ osoba inače nesklona bilo kakvim suštinskim lomovima postaje jasnije kada se u prvom govoru nakon objavljivanja izbornih rezultata od njega čuje zabrinutost zbog „dramatičnog pomjeranja Srbije udesno“.\nRefreni bez težine\nAko trio NADA – Dveri – Zavetnici dobije ukupno 35 poslanika u parlamentu sa 250 mandata, nije moguće u tim koordinatama prepoznati bilo kakvu istinsku dramu. Ali, činjenica da su ove tri opcije do sada bile van Skupštine dovoljna je Pašićevom samoproklamovanom pandanu da sebe predstavi kao umjerenog centristu, a realno skromnu konkurenciju na desnici kao bog zna kakve „varvare koji nadiru“. U takvom igrokazu, nije na odmet ni pokazati izlazna vrata iz Vlade navodnim rusofilima Ivici Dačiću i Aleksandru Vulinu, čija „odanost“ Moskvi uglavnom ne seže van TV studija Milomira Marića i predizbornih okupljanja u unutrašnjosti Srbije. Ili, na posljetku, ponuditi ministarske resore Draganu Đilasu, On, doduše, na stranicama tabloida i dalje povremeno ima stotine miliona dolara na Mauricijusu, ali to neće biti prepreka, kada dođe vrijeme, da uslijedi transfer SSP-a iz opozicije u izvršnu vlast, kao još jedan dokaz definitivne „neopašićevske“ orijentacije ka samo jednoj stolici, koja se, gle čuda, ne nalazi u blizini Urala, već preko Atlantskog okeana.\nU takvoj jednačini, biće više „stabilokratije“ u samom središtu Srbije, ali i manje Beograda nego Prištine, čak i u poređenju sa dosadašnjim nepovoljnim saldom, na čitavom prostoru Kosova. Tim slijedom, regionalni domino-efekat podrazumijevaće ponovnu marginalizaciju srpskog identiteta u Crnoj Gori. A stranačkim liderima u RS, tradicionalno sklonim da od drveta ne vide šumu, sa beznadežnim zakašnjenjem biće jasno da ima i krupnijih gestova od miliona evra za pojedine lokalne zajednice u Srpskoj. To će značiti da će u predstojećim „stani-pani“ situacijama u BiH viđenje jednog Gabrijela Eskobara imati znatno veću težinu u ključnim beogradskim kabinetima od refrena čitavog hora vladajućih i opozicionih dječaka iz RS, ma koliko bili uvjereni da ljubav do 3. aprila 2022. zaborava nema. Napokon, u ovoj vizuri, od oficijelne postizborne Srbije očekivaće se i potpuno jasno određenje prema NATO-u, u čemu će formalno približavanje članstvu u toj vojnoj alijansi biti od drugorazrednog značaja, u sjenci prioritetnijih poteza za naručioce, poput bespogovornog praćenja glavnog toka zapadnog odnosa prema Rusiji od 24. februara naovamo, sa svim mogućim osudama, sankcijama i distancama.\nZa razliku od Vučića, koji jeste bio uvjerljiv u predsjedničkoj trci, ali sa SNS-om ne baš superioran u nadmetanju za republičku i beogradsku skupštinu, Orban je dobio komotnu situaciju u parlamentu, što nije bilo nimalo jednostavno ako se zna da su rivali potpuno pobrisali desno-lijeve razlike da bi ga eliminisali. Između njih dvojice postoji još jedna bitna razlika. Dok kod „novog Pašića“ matrica „jedno mislim, drugo govorim, treće radim“ u finišu ima porazne efekte za većinu Srba sa obe strane Drine, Viktor za sada opravdava značenje imena koje nosi, pa u sudaru Vašingtona, Brisela i Moskve čini ustupke u relativno sporednim pitanjima, a u suštinskom djelovanju ostaje prilično konzistentan. Dok je tako, ima svrhe ulazak RS u kombinacije s njim, kao i sa njegovim ljudima u strukturama EU. Jer, bez obzira na sva gunđanja, nikome u vrhu Unije ne pada ozbiljno na pamet da isključuje Mađarsku iz kontinentalnog „kluba“ ili da demonizuje premijera te zemlje do nivoa kojem je u ovoj godini izložen Vladimir Putin.\nOpet, i u takvom nepovoljnom ambijentu, Budimpešta ima na raspolaganju mehanizme da zaustavi odluke kojima je nesklona. Naravno, neće ih baš potezati zbog RS, već isključivo zbog sebe, ali, ako i na druge načine bar za promil amortizuje, uspori i opstruiše nepovoljne tokove za Srpsku, u znaku savremenih verzija zloglasne „kalajevštine“, biće dovoljno. Čak će i cinici koji podsjećaju da nigdje nema besplatnog ručka teško nalaziti argumente da je takav aranžman bio beskorisniji od, recimo, ranijeg istrajavanja SNSD-a na ideji da će njemački SPD Balkanu i BiH namijeniti korektniju i objektivniju ponudu od one koju sada personifikuju Adis Ahmetović i Josip Juratović. Ili, sadašnjeg, veoma sličnog, limitiranog uvjerenja PDP-a da će godine komunikacije sa germanskim CDU-om u tom miljeu imati za posljedicu i drugačije glasove spram RS od ljupkog soprana Doris Pak ili dražesnog baritona Kristijana Švarc Šilinga.\nNa kraju, što ovu dimenziju ne čini najmanje važnom, ostaje i to da stranačkim liderima vlasti i opozicije u RS niko od njihovih birača nije dao mandat da rješavaju probleme u Srbiji, već u Srpskoj. Ovako, samo ih usložnjavaju, stvarajući plodno tlo za generalizacije, prema kojima su svi građani RS, baš kao i njihovi politički predstavnici, tek puki Vučićevi fanovi. Kao da u proteklim decenijama nije bilo dovoljno obrnutih situacija, sa nemalim brojem stanovnika Srpske sklonih mrštenju na beogradski odabir ovdašnjih političkih favorita. Optimalnu neutralnost u oba slučaja, ova generacija Srba sa dvije strane Drine, očito, neće dočekati. Pa, kada je već tako, neka uživaju u aktuelnim egzibicijama, u kojima je mala korist u vidu simbolične podrške „navijača“ iz stranačkih vrhova važnija od krupne štete. A nije moguća drugačija odrednica za „zlu krv“ među običnim smrtnicima unutar jednog naroda u dvije zemlje.\nOznake: Aleksandar Vučić, Viktor Orban


Uzbuna u CIA: "Havana" sindrom sve učestaliji, desilo se i u Srbiji | Ekspres.net\nU pitanju koje je postavljeno Porter nije precizirano na koje se nove slučajeve misli, ali je Volstrit džurnal objavio da je obaveštajac CIA evakuisan iz Srbije zbog "Havana sindroma".\n"Činili smo sve što je moguće da zaposleni da obezbedimo da zaposleni, koji su prijavili bilo koji od ovih incidenata, dobiju trenutnu i odgovarajuću pažnju i brigu", rekla je Porter.\n"Volstrit džurnal" je objavio, pozivajući se na sadašnje i bivše zvaničnike SAD, da je obaveštajac CIA evakuisan iz Srbije zbog "havanskog sindroma".\nU tekstu se navodi da je CIA proteklih nedelja evakuisala obaveštajca koji je služio u Srbiji i koji je pretrpeo ozbiljne povrede nastale zbog neuroloških napada, poznatih kao "Havana sindrom".\nOko dve stotine američkih zvaničnika i članova njihovih porodica razbolelo se od takozvanog "Hvana sindroma", misteriozne bolesti, čiji su simptomi migrene, mučnina, poremećaj pamćenja i vrtoglavica.\nSredinom jula više od 20 zvaničnika SAD u Beču prijavilo je simptome slične Havanskom sindromu, misterioznoj bolesti mozga, otkako je predsednik Džozef Bajden preuzeo dužnost u januaru.


IZGUBLJENI SUDSKI SPOROVI KOŠTALI 15 MILIONA - Vladi lani falilo još 22 miliona u kasi - PV Informer IZGUBLJENI SUDSKI SPOROVI KOŠTALI 15 MILIONA - Vladi lani falilo još 22 miliona u kasi - PV Informer\nIZGUBLJENI SUDSKI SPOROVI KOŠTALI 15 MILIONA – Vladi lani falilo još 22 miliona u kasi\n9 mjeseci pre 147 pregleda Izvor: vijesti.me\nDržavna revizorska institucija (DRI) je u reviziji prošlogodišnjeg završnog računa državnog budžeta utvrdila da je manjak u državnoj kasi – gotovinski deficit bio je 197,95 miliona eura, što je 22,4 miliona eura više nego što je prikazalo Ministarstvo finansija u završnom računu.\n“Modifikovani gotovinski deficit u predlogu Zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2018. godinu iznosi 174,62 miliona eura. U procesu revizije korigovane su neizmirene obaveze iskazane u konsolidovanom izvještaju o neizmirenim obavezama na kraju decembra prošle godine u neto iznosu od 22,37 miliona, tako da one iznose 104,43 miliona, a modifikovani gotovinski deficit 197,95 miliona.\nMinistarstvo finansija je obavezno da uskladi evidenciju u glavnoj knjizi trezora i u pomoćnim evidencijama za iznos od 22,37 miliona”, piše u izvještaju u DRI koji je juče objavljen. Revizijom je rukovodi predsjednik Senata DRI Milan Dabović.\nMilan Dabović(Foto: Boris Pejović)\nKada je usvojen u julu prošle godine rebalans budžeta deficit je bio projektovan na 142 miliona eura.\nDRI je dao pozitivno mišljenje sa skretanjem pažnje na finansijsku reviziju i uslovno mišljenje na reviziju pravilnosti Predloga zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2018. godinu. Uslovno mišljenje zbog toga što je utvrđeno da potrošačke jedinice nijesu u svim aspektima uskladile poslovanje sa zakonima i drugim propisima.\nRevizijom je utvrđeno da je budžetska potrošnja prošle godine prekoračena za iznos od 271,31 milion eura, od čega je nedozvoljeno prekoračenje 15,7 miliona.\n“Nedozvoljena prekoračenja su ostvareni izdaci koji nijesu planirani Zakonom o budžetu za 2018. godinu, a odnose se na sudske presude plaćene sa pozicija potrošačkih jedinica koje su uzrokovale te izdatke u iznosu od 15,40 miliona i na izdatke za kupovinu hartija od vrijednosti za dokapitalizaciju Investiciono razvojnog fonda Crne Gore u iznosu od 305.70 hiljada eura.\nPreporučuje se potrošačkim jedinicama, kao i u prethodnim godinama, da novac za izdatke po osnovu sudskih odluka planiraju godišnjim zakonom o budžetu. Ministarstvo ekonomije je u obavezi da sredstva od otplate kredita koja su namijenjena za kupovinu hartija od vrijednosti od Investiciono razvojnog fonda, planira godišnjim zakonom o budžetu države” istakao je DRI.\nUtrđeno je da Poreska uprava (PU) u 2018. godini nije pravovremeno sprovodila mjere prinudne naplate kod 19 poreskih obveznika koji državi duguju 15,78 miliona što nije u skladu sa internim procedurama za sprovođenje mjera prinudne naplate. PU nije sprovela sve predviđene mjera prinudne naplate kod šest poreskih obveznika (od kontrolisanih 223) čija poreska obaveza iznosi 3,02 miliona što nije u skladu sa odredbama Zakona o poreskoj administraciji i internim procedurama za sprovođenje mjera prinudne naplate PU. Preporučuje se PU da nastavi sa sprovođenjem aktivnosti kako bi se utvrdilo stvarno stanje poreskog duga kod državnih organa. U cilju iskazivanja tačnog stanja poreskog duga potrebno je da se evidentiraju rješenja o ukidanju rješenja o reprogramu poreskog potraživanja i za poreske obveznike kod kojih se stanje poreskog duga i naplata vodi vanbilansno, kao i da se u završnom poreskom računu prezentuju dodatne informacije sa detaljnim obrazloženjem.\nKršili zakon kod pomoći za MA, Plovidbu i željezničke firme\nDRI ukazuje da je Ministarstvo saobraćaja prošle godine prenijelo Montenegro Airlinesu (MA) i Crnogorskoj plovidbi 12,18 miliona eura.\nOd te sume je MA dobio 7,26 miliona za podmirenje dospjelih obaveza, a Crnogorska plovidba 4,9 miliona za vraćanje rata za kredit za koje je Vlada dala garanciju.\n“Isplata u iznosu od 2,41 milion izvršena je bez prethodnog izjašnjenja Komisije, odnosno Agencije za kontrolu državne pomoći, što nije u skladu sa članom 19 Zakona o kontroli državne pomoći. Sredstva u iznosu od 9,76 miliona (7,26 miliona i 2,5 miliona) su prenesena za isplatu pomoći preduzećima radi servisiranja dospjelih obaveza bez prethodno pribavljenog mišljenja Agencije za zaštitu konkurencije”, piše u izvještaju.\nIsto su postupli i kod Željezničkog prevoza i Željezničke infrastrukture, kojima je dato 5,4 miliona bez saglasnosti nadležnosti agencije.\nDRI je istakao da je Ministarstvo saobraćaja i pomorstva bilo u obavezi da se prilikom pružanja pomoći privrednim društvima pridržava člana 12 Zakona o kontroli državne pomoć. Tim resorom rukovodi ministar Osman Nurković.\nDRI navodi da je Nacionalna turistička organizacija u 2017. i 2018. godini MA avansno uplatila 3,6 miliona eura, a da je avioprevoznik dokumentacijom opravdao iznos od 1,2 miliona. Vrhovna revizija traži da MA i NTO usaglase fakture.


DŽef Bek u Beogradu 7. jula – Nadlanu.com\nBEOGRAD, 28. aprila 2010. (Beta) – Čuveni britanski rok gitarista Džef Bek (Jeff Beck) nastupiće 7. jula u beogradskom Sava centru, u okviru "Samertajm festivala" (Summertime), saopštili su u sredu organizatori.\nBEOGRAD, 28. aprila 2010. (Beta) – Čuveni britanski rok gitarista Džef Bek (Jeff Beck) nastupiće 7. jula u beogradskom Sava centru, u okviru “Samertajm festivala” (Summertime), saopštili su u sredu organizatori.\nU Beograd Bek stiže u okviru svetske turneje povodom albuma “Emotion & Commotion”, a iz Sava centra je saopšteno da od 28. aprila u prodaju idu ulaznice po cenama od 3.200, 2.700 i 2.200 dinara.\nBek je počeo karijeru u kultnim londonskim “Jardbrdsima” (Yardbirds), gde je 1965. godine zamenio Erika Kleptona, a potom je na njegovo mesto 1966. godine stigao još jedan veliki rok gitarista Džimi Pejdž, kasnije čuven po radu sa “Led cepelinom” (Zeppelin).\nSamostalnu karijeru počeo je 1967. godine snimivši singlove “Beck’s Bolero”, “Hi Ho Silver Lining” i “Tallyman”, a potom je osnovao “DŽef Bek grup” u kome je pevao Rod Stjuart, a bas svirao Ron Vud, kasniji gitarista “Fejsiza” (Faces) i “Rolingstonsa” (Rolling Stones).


Reagujte na vreme: 7 simptoma koji ukazuju na potencijalnu depresiju\nCosmopolitan\t04.06.2019 18:00\nAko imate neke od sledećih simptoma, zakažite posetu psihologu i počnite se suočavati sa problemom\nDok se muškarci najčešće suočavaju s nesanicom, žene obično više spavaju. Muškarci gube apetit, dok žene najčešće jedu puno više nego inače i gomilaju kilograme, a takođe se češće suočavaju sa snažnim osećajem krivice. No, u određenim situacijama može biti i obrnuto. Sve zavisi kako naš organizam i hormoni deluju na određene emocije i životne situacije.\nJedan ili više od sledećih simptoma mogu biti znak da si u depresiji\n● Poremećen san, bilo da je u pitanju previše spavanja ili buđenje tokom noći i ranog jutra bez ikakvog razloga, s nemogućnošću da nastaviš spavati.\n● Nedostatak koncentracije čak i kada ne radiš nešto zahtevno, već samo čitaš knjigu ili slično.\n● Osećaj beznađa i bespomoćnosti.\n● Čest osećaj iscrpljenosti i nedostatka energije.\n● Povećana netrpeljivost, manjak strpljenja i sklonost ka lakom uznemiravanju i nervozi.\n● Promene u ishrani, bilo da se radi o povećanom apetitu ili gubitku volje za jelom.\n● Pomisao na to da život nije vredan truda znakovi su ozbiljne depresije.\nDepresija je potencijalno vrlo ozbiljna bolest i zato je potrebno na vreme je dijagnostikovati i lečiti na odgovarajući način.


Evidencija domaćih zadataka - obrazac - Zelena učionica\nZnamo da učitelji i nastavnici imaju i više obrazaca nego što je potrebno, ali onih korisnih koji im mogu pojednostavniti svakodnevni rad sa decom (umesto samo bespotrebno oduzeti vreme) nema mnogo.\nObrasci za nastavnike (pripreme, planovi, praćenje napredovanja učenika…)\nOsmislili smo obrazac za evidenciju domaćih zadataka u dve varijante. Prva, manje detaljna u kojoj je u suštini dovoljno unositi samo plusiće i minusiće za tu nedelju, bez preciziranja datuma za zadatak. Druga, detaljnija opcija, predviđa unošenje u levi red imena, pa onda ispod i par redova konkretnog datuma, pa opet ime i datumi i tako dalje. U drugoj verziji u nastavku, ime i dan i datum su upisani samo kao ilustracija kako i gde treba da se unose podaci. Vi ih obrišite pa upišite imena đaka i datume kada ste proveravali zadatke.\nVerzija bez datuma\nVerzija s datumima\nJedan komentar na "Evidencija domaćih zadataka – obrazac"\n25 aprila, 2017 u 5:55 pm


Mere za pomoć privredi: Rok za izbor banke 25. april );\nMere za pomoć privredi: Rok za izbor banke 25. april\nBor, 14.04.2020. MCBor – Rok za izbor banke za otvaranje ovog namenskog računa je do 25. aprila 2020. godine.\nU petak, 10.04., objavljene su Uredbe o merama za pomoć privredi koje su najavljene.\nMinistarstvo finansija i Ministarstvo privrede, pripremili su odgovore na najčešća pitanja, koja su privrednici upućivali preko COVID-19 pozivnog centra, društvenih mreža, granskih udruženja i regionalnih komora PKS.\nOdgovore na najčešća pitanja možeti preuzeti OVDE.\nNajbitnije tačke iz Uredbe o fiskalnim pogodnostima su direktna davanja privrednim subjektima.\nSvim privrednicima koji će koristiti ove mere biće otvoren namenski račun. Na taj novi račun će primiti direktna davanja, odnosno uplate minimalnih zarada za svoje zaposlene i vlasnike preduzetničkih radnji. Jedino što je potrebno da privrednici urade je da odaberu banku u kojoj žele da ovaj račun bude otvoren.\nExperti Kompjuter centra Bor vas vode kroz proceduru izbora banke:\nKada otvorite prijavu, vaši osnovni podaci biće automatski popunjeni, a vama preostaje da odaberete banku iz padajućeg menija i kliknete sačuvaj\nPotpiši i podnesi\nDobijete status prijave: PODNETA\nRok za odabir banke za otvaranje ovog namenskog računa je do 25. aprila 2020. godine.\nUputstvo za primenu Uredbe o fiskalnim pogodnostima i direktnim davanjima\nUputstvo možete preuzeti OVDE. – Uputstvo za primenu Uredbe o fiskalnim pogodnostima i direktnim davanjima privrednim subjektima u privatnom sektoru i novčanoj pomoći građanima u cilju ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled bolesti COVID-19 (PDF)


Odbojka dame: Rampa za evropskog prvaka - Pokazivač\nOdbojka dame: Rampa za evropskog prvaka\nŽenska seniorska reprezentacija Srbije ozbiljno se nameće kao jedan od glavnih favorita za najsjajniju medalju na Olimpijskim igrama. Srpkinje ove godine iskoristile su Gran Pri kao najbolju proveru za vrelo leto u Brazilu. Odlično je selektor Terzič odradio pripreme i selektirao tim . Posle startna tri poraza u kombinovanom sastavu tokom prvog vikenda Gran Prija , naša ekipa je krenula u najjačem mogućem sastavu u dalji tok takmičenja. Upravo sastav koji će verovatno putovati u Rijo, ostvario je odlične rezultate tokom drugog i na samom početku trećeg vikenda Gran Prija. Posle fantastične pobede nad Brazilom (prve u istoriji), naše dame su nastavile sa sjajnim igrama iako nisu uspele da savladaju vicešampiona sveta Kinu posle pet setova, mada treba napomenuti da je na tom meču selektor Terzić malo promešao postavu. U nastavku takmičenja savladana je i Belgija, a početak trećeg vikenda u Japanu , nije mogao da počne na bolji način. Pala je još jedna velika ekipa, pala je moćna Rusija…\nAkutuelni evropski šampion Rusija imala je prednost od 2:0 u setovima i 14:10 u trećem setu, ali to nije predstavljao problem za izabranice Zorana Terzića . Brzo je Srbija uhvatila priključak i stigla do izjednačenja 15:15, a nešto kasnije i do prednosti od 20:18, što je bilo dovoljno za povratak u meč i 25:21 na kraju trećeg seta. I četvrti set Srbija je bolje počela. Startna prednost (4:1 , 8:6) , kao da je nagoveštavala da će biti petog seta. Nisu se izabranice Jurija Maričeva odmah predale, uspele su da stignu do izjednačenja 9:9 , ali opet je Srbija uspela serijom poena da napravi prednost do drugog tehničkog tajm-auta. Kada je na semaforu zasijalo ubedljivih 23:17 za našu reprezentaciju, svima je bilo jasno da ćemo gledati peti set. A, u petom setu jedino što je Rusija uspela da uradi je prednost od 1:0 i izjednačena borba do rezultata 3:3. Ostatak seta je protekao u mnogo boljoj igri Srbije, koja je već na promeni strana imala ogromnu prednost od 8:4. Tu prednost Srbija je uspela da sačuva do kraja meča, i da slavi nakon što je iskoristila četvrtu meč loptu za konačnih 15:12 .\nSjajna na meču je bila Stefana Veljković sa 15 osvojenih poena. Odličnu podršku je imala u vidu Jelene Nikolić sa 13, odnosno Tijane Bošković sa 12 poena. Svakako još jedan vredan skalp i važna pobeda za samopouzdanje, uz podatak da je pobeda ostvarena a da u igru nije ni ulazila Brankica Mihajlovć, jedna od naših najboljih igračica. U subotu od 11 časova na programu je drugo kolo, a protivnik je upravo domaćin turnira Japan. Sa tri pobede Srbija trenutno zauzima osmu poziciju. Poslednje mesto koje vodi na finalni turnir je peta pozicija, na kojoj se nalazi Holandija sa četiri pobede tako da bi Srbija mogla do završnog turnira, ukoliko slavi u naredne dve utakmice i ukoliko joj ostali rezultati budu išli na ruku.\nPrethodni tekstVaterpolo: Srbija u polufinalu


PROMOCIJA ZAJEČARSKE GITARIJADE\nZRENJANIN – Jubilarna, 50. “Gitarijada” u Zaječaru, održaće se od 11. do 13. avgusta, a u toku je konkurs koji su organizatori raspisali za učešće demo bendova na toj manifestaciji.\nPromocija “Gitarijade” održaće se i u Zrenjaninu, u utorak, 9. avgusta, za kada je planiran koncert u centru grada. Zrenjanin je jedan od četiri grada u Srbiji u kojima će biti održane ove mini-gitarijade, a preostali domaćini biće Kragujevac, Čačak i Kosovska Mitrovica.\nSvi demo bendovi zainteresovani za učešće na najstarijoj domaćoj, ali i u evropskim razmerama, smotri rok muzike, mogu da se prijave popunjavanjem obrasca na zvaničnom sajtu “Gitarijade”, na linku: http://www.gitarijada.org/konkurs/\nPravo učešća imaju demo bendovi koji nemaju objavljeno komercijalno izdanje. Prijave za učešće na konkursu se podnose isključivo elektronskim putem – popunjavanjem navedenog obrasca. Uz obrazac prijave neophodno je priložiti: snimke dve autorske kompozicije u ukupnom trajanju do 10 minuta (mp3/wma/acc), tekstove kompozicija na maternjem jeziku, spisak članova benda sa kontaktima, kratku biografiju, kontakt listu i fotografiju benda (jpg). Bendovi su u obavezi da u prijavi posebno označe kompoziciju koja će biti objavljena na Youtube kanalu GITARIJADE. Konkurs se zvanično zaključuje 31. jula u ponoć.\nTagovi"Gitarijada" koncert promocija Zaječar\nKNJIGA ZA VIKEND: „DAH ŽIVOTA“\nODUŠEVILI SVE U BRATISLAVI: Omladinski mešoviti hor učio Kineze i Špance da pevaju naše pesme


Predsjednik Republike Srpske prisustvovao svečanom božićnom prijemu u kasarni „Kozara“ u Banjaluci | Предсједник Републике Српске | Милорад Додик\nNalazite se: Početna » Vijesti » Predsjednik Republike Srpske prisustvovao svečanom božićnom prijemu u kasarni „Kozara“ u Banjaluci\nPredsjednik Republike Srpske prisustvovao svečanom božićnom prijemu u kasarni „Kozara“ u Banjaluci\nObjavljeno: 13:40, 11.01.2018.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik poručio je danas da pripadnici Oružanih snaga BiH iz srpskog naroda baštine tradiciju Vojske Republike Srpske i da bi njihova upotreba u te svrhe trebalo da bude u isključivoj nadležnosti srpskog člana Predsjedništva BiH.\n“Republika Srpska nije osporavala Zakon o Oružanim snagama BiH, ali je nedopustivo da o dijelu, gdje vi baštinite tradiciju Vojske Republike Srpske, bude pitan bilo koji birokrata i administrativac u Ministarstvu odbrane BiH, pa i sam ministar. To bi trebalo da bude isključiva nadležnost srpskog člana Predsjedništva BiH i onda ne bismo imali problema”, naglasio je predsjednik Dodik u obraćanju na božićnom prijemu koji je organizovala komanda Šeste pješadijske brigade Oružanih snaga BiH sa komandama i jedinicama u kasarni “Kozara” u Banjaluci.\nPredsjednik Republike je zamolio sve koji odlučuju da ovo pitanje bude riješeno.\n“Ne možemo prihvatiti da bilo koji birokrata određuje šta je baštinjenje tradicije Vojske Republike Srpske. Vojska Republike Srpske i ono što vi imate pripada nama i hoćemo da sa ovim upravljamo na najbolji način”, poručio je predsjednik Dodik.\nPredsjednik Republike Srpske je istakao da bi pripadnici Oružanih snaga BiH naredne godine trebalo da učestvuju u obilježavanju 9. januara – Dana Republike.\n“Ne može se 9. januar osporiti političkim odlukama suda ili na bilo koji način. Ovaj praznik pripada našem narodu i vojnicima, a baštinjenje tradicije Vojske Republike Srpske pripada Republici Srpskoj”, rekao je predsjednik Dodik.\nPredsjednik Milorad Dodik je naglasio da je Vojska Republike Srpske izvojevala pobjedu u odbrambeno-otadžbinskom ratu i donijela slobodu srpskom narodu.\n“Vi baštinite tradiciju Vojske Republike Srpske, čiji je vrhovni komandant bio predsjednik Srpske i koja je izvojevala pobjedu, odbranivši državu Republiku Srpsku, jer bez države nema slobode, što smo davno naučili”, rekao je predsjednik Dodik.\nPredsjednik Republike je istakao da Republika Srpska podržava angažman srpskih pripadnika Oružanih snaga BiH koji su, kako je ocijenio, najbolji predstavnici onoga što je Republika Srpska.\nPredsjednik Dodik je svim pripadnicima Trećeg pješadijskog /Republika Srpska/ puka Oružanih snaga BiH čestitao 9. januar – Dan Republike i Božić, uz tradicionalni pozdrav “Hristos se rodi!”.


„Spremni smo za referendum“: Vučić o Rio Tintu - 04.06.2021, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je da su nadležni spremni da, po pitanju rudnika za eksploataciju jadarita koju bi gradila kompanija Rio Tinto... 04.06.2021, Sputnik Srbija\nTa odluka će se poštovati, rekao je Vučić, ali i istakao da bi građani morali da znaju šta im taj projekat donosi.Vučić je ukazao da je pred nama period u kom ćemo morati da posvetimo pažnju obnovljivim izvorima energije i „Zelenoj agendi“, ali i da to iskoristimo kao podsticaj za rast ekonomije, a ne kao ideološki razdor, međusobne svađe, odbijanje investitora i rušenje najvitalnijih interesa.Po pitanju kritika na račun Rio Tinta, što je projekat važan za Mačvanski okrug, Loznicu, Krupanj i celu Srbiju, Vučić je rekao da se tu radi o licemerju i podsetio da je privredno društvo „Rio Sava eksplorejšn“ stiglo u Srbiju 2002. godine u vreme Zorana Đinđića.Nabrojao je devet rešenja koja su doneta od 8. juna 2004. godine, sve do onog kojim se izdaju dozvole o bušotinama.On je dodao da je primetno da se godinama nastavlja trend depopulacije u Podrinju, zapadnoj Srbiji, gde živi oko 100.000 ljudi, a taj kraj Srbije mogao bi, dodaje, da napreduje i procveta uz projekat eksploatacije litijuma.Navodeći da je litijum nešto bez čega se ne može u ovom trenutku, ali će za 15 godina izgubiti snagu i vrednost koju ima danas, jer će najveće svetske kompanije naučiti kako dopunjavaju baterije, preneo je Tanjug.„Mi smo u trci sa vremenom, a Srbija ima značajne istražene rezerve litijuma, koji je neophodan za baterije za električna vozila, industriji koja će zabeležiti ogroman napredak. Govorimo o desetinama milijardi evra“, ukazao je Vučić.Kako je precizirao, kod Loznice je reč o podzemnom rudniku, površine 300 hektara, gde bi na izgradnji radilo 2.100 radnika, uz oko 1.00 visoko kvalifikovanih radnika.Preneo je da zvanične prognoze EK predviđaju da će tržište baterija u biti na nivou 250 milijardi evra godišnje već 2025. godine, a potražnja za litijuma skočiće 20 puta do 2030. godine, a 58 puta do 2050, što je nezabeleženo u rudarskoj industriji.„EU radi svoj program i žele da obezbede sirovine za svoje auto-gigante i oni će da traže razgovore sa Srbijom. Oni žele da EU auto-industrija bude uključena. Mi ćemo sada tu da trgujemo, naravno ako narod to dopusti“, rekao je predsednik.Samo fabrika katoda i baterija znači prihod 3,4 milijarde evra godišnje tokom 56 godina.Dodao je i da neće biti tečnog već čvrstog otpada, kojim se daleko lakše i efikasnije upravlja, a otpadni materijal će se reciklirati i koristiti u drugim industrijama.„Ali, o tome će odlučivati građani“, ponovio je Vučić.Pročitajte još:\npolitika, vesti, aleksandar vučić, jadarit, referendum\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je da su nadležni spremni da, po pitanju rudnika za eksploataciju jadarita koju bi gradila kompanija Rio Tinto, sprovedu referendum, u opštinama ili celim okruzima, da bi se videlo šta je to što građani žele.\nTa odluka će se poštovati, rekao je Vučić, ali i istakao da bi građani morali da znaju šta im taj projekat donosi.\nVučić je ukazao da je pred nama period u kom ćemo morati da posvetimo pažnju obnovljivim izvorima energije i „Zelenoj agendi“, ali i da to iskoristimo kao podsticaj za rast ekonomije, a ne kao ideološki razdor, međusobne svađe, odbijanje investitora i rušenje najvitalnijih interesa.\nPo pitanju kritika na račun Rio Tinta, što je projekat važan za Mačvanski okrug, Loznicu, Krupanj i celu Srbiju, Vučić je rekao da se tu radi o licemerju i podsetio da je privredno društvo „Rio Sava eksplorejšn“ stiglo u Srbiju 2002. godine u vreme Zorana Đinđića.\nNabrojao je devet rešenja koja su doneta od 8. juna 2004. godine, sve do onog kojim se izdaju dozvole o bušotinama.\nOn je dodao da je primetno da se godinama nastavlja trend depopulacije u Podrinju, zapadnoj Srbiji, gde živi oko 100.000 ljudi, a taj kraj Srbije mogao bi, dodaje, da napreduje i procveta uz projekat eksploatacije litijuma.\n4 Maj, 14:35\n„Ja neću ništa da namećem, niti će iko išta da nameće. Spremni smo da u skladu sa zakonima sprovedemo i referendum šta je to što građani žele, bilo u gradskim opštinama, ili na nivou okruga. Da vidimo šta narod želi, ali narod mora da bude upoznat o čemu se radi“, rekao je Vučić.\nNavodeći da je litijum nešto bez čega se ne može u ovom trenutku, ali će za 15 godina izgubiti snagu i vrednost koju ima danas, jer će najveće svetske kompanije naučiti kako dopunjavaju baterije, preneo je Tanjug.\n„Mi smo u trci sa vremenom, a Srbija ima značajne istražene rezerve litijuma, koji je neophodan za baterije za električna vozila, industriji koja će zabeležiti ogroman napredak. Govorimo o desetinama milijardi evra“, ukazao je Vučić.\nKako je precizirao, kod Loznice je reč o podzemnom rudniku, površine 300 hektara, gde bi na izgradnji radilo 2.100 radnika, uz oko 1.00 visoko kvalifikovanih radnika.\nPreneo je da zvanične prognoze EK predviđaju da će tržište baterija u biti na nivou 250 milijardi evra godišnje već 2025. godine, a potražnja za litijuma skočiće 20 puta do 2030. godine, a 58 puta do 2050, što je nezabeleženo u rudarskoj industriji.\n„EU radi svoj program i žele da obezbede sirovine za svoje auto-gigante i oni će da traže razgovore sa Srbijom. Oni žele da EU auto-industrija bude uključena. Mi ćemo sada tu da trgujemo, naravno ako narod to dopusti“, rekao je predsednik.\nSamo fabrika katoda i baterija znači prihod 3,4 milijarde evra godišnje tokom 56 godina.\n„Tražićemo da jedan veliki proizvođač električnih vozila dođe u Srbiju. Ako budu radili proizvodnju u Srbiji od oko 450 hiljada vozila godišnje ukupni prihodi bi bili 19,7 milijardi evra godišnje“, rekao je Vučić.\nDodao je i da neće biti tečnog već čvrstog otpada, kojim se daleko lakše i efikasnije upravlja, a otpadni materijal će se reciklirati i koristiti u drugim industrijama.\n„Ali, o tome će odlučivati građani“, ponovio je Vučić.


Internet - od igračke do oružja - Marketing Mreža\nInternet – od igračke do oružja\nPo prvi put ove godine, a sa namerom da se održava svake godine, održana je konferencija Internet dijalog Srbije. Radi se o inicijativi otvorenoj kao mesto za diskusiju o razvoju, upotrebi i upravljanju internetom, a po ugledu na evropske i svetske inicijative ovog tipa. Iz zvaničnog saopštenja povodom konferencije, a koje dolazi od jednog organizatora, Uprave za digitalnu agendu, ideja je da zaključci i preporuke sa ove konferencije budu osnova za dalji razvoj informacionog društva i internet okruženja u Srbiji.\nIrena Posin, pomoćnik ministra u MKIID, na otvaranju konferencije rekla je da su organizatori, Uprava za Digitalnu agendu, Registar nacionalnog internet domena Srbije i DIPLO fondacija želeli da pokrenu dijalog o internetu u Srbiji, jer je vrlo bitno da se i Srbija uključi u globalni dijalog o upravljanju internetu. Državna sekretarka za Digitalnu agendu, Jasna Matić, izdvojila je internet kao treću veliku prekretnicu u razvoju čovečanstva, pored momenata kada su ljudi počeli da komuniciraju pričom, a kasnije pisanjem. On, kao takav fenomen, kaže Matić, izaziva veliku pažnju različitih grupa, a vlade pokušavaju da ga iskoriste za socijalni i ekonomski razvoj. Srbija je, prema njenim rečima, pokušala tako nešto, ali je velika prepreka to što kada je ovaj fenomen počeo da biva sveprisutan Srbija nije učestvovala u njemu, a u većini strateških dokumenata IT se slabo pominje. „Izuzetno je bitno da svi koji se bavimo ovom temom o njoj govorimo što je moguće glasnije“, rekla je Matić.\nIT zahteva, istakla je ona, paralelan razvoj infrastrukture i sadržaja, a sitacija je danas, što se infrastrukture tiče, dramatično drugačija nego pre 3-4 godine. Pitanje upravljanja internetom u celom svetu je aktuelna tema, a današnji skup, kaže Matić, treba da upozna sa problemima i da doprinos temi zaključcima koji se budu izdvojili. Ekspert Saveta Evrope, Yrjo Juhani Lansipuro, govoreći o potrebi za upravljanjem internetom, napravio je paralelu o internetu nekada i sada. Od stvari koju je poželjno imati, do one koja je neophodna; od opcione do kritično važne infrastrukture; od igračke postao je oružje, istakao je on. Stvari su se promenile i internetu je potrebno upravljanje, ali bez suverenog autoriteta.\nDa države imaju sve veći interes da se pozabave ovim stvarima, rekao je i Vladimir Radunović iz DIPLO fondacije, ali da postoje različiti načini kako bi trebalo doći do rešenja o regulaciji to jest uspostavljanju pravila. Jedan od načina mogao se videti na primeru ACTA, za koji se ispostavilo da nije dobar, a nedavno su iz Evropske komisije i zvanično priznali da su potcenili uticaj drugih aktera u ovom procesu, dok je Norveška, na primer, baveći se pitanjima otvorenosti interneta, došla do rešenja da predstavnici korisnika, regulatora, biznis sektora zajedno sklope i potpišu sporazum.\nNebojša Radović, iz ugla internet preduzetnika, rekao je da internet treba da koristimo da budemo globalno konkurentni, jer možemo da naučimo sve što i drugi. Drugi deo konferencije bio je odvojen u tri paralelne sesije, o privatnosti i bezbednosti, širokopojasni internet za sve i panel o bezbednosti i zaštiti dece na internetu, na kom je svog predstavnika imao i Fond B92. Učesnici ovog panela složili su se da je prevencija`ključna, a Biljana Grujić, iz novosadske organizicije Target, rekla je da postoji nekoliko problema, najpre to što skoro sva deca koriste internet, mahom facebook, a da nemaju svest o pojmu društvenih mreža, a da roditelji često ne kontrolišu to što oni rade. Pri tom, ni škole, rekla je ona, u okviru svog plana i programa nemaju društvene mreže.\nPotrebno je da se borba za zaštitu dece na internetu vodi sistematski, što omogućuje program EU koji podrazumeva formiranje centara za bezbedniji internet, a koji će biti formiran i kod nas, rekao je Ivan Jelić ispred Fonda B92. On je istakao i da je greška razdvajati virtuelno od realnog prisustva, jer je virtuelno pristustvo vrlo realno, naročito kad dođe do problema. Mladi misle da su amnestirani u stvarnom životu od toga šta rade na internetu, a to nije tako, rekao je Jelić, ali i naglasio da je važno pravilno profilisati kampanje i naročito važno je ne proizvesti kontraefekat. Problemi kakvi se sreću u Srbiji, mogu se sresti i u regionu, iako su neke od zemalja infrastrukturno ispred nas, rekla je Katarina Anđelković, koordinator projekta Klikni bezbedno iz MKIID, dok je Dušan Stojčević, koji je panelu prisustvovao ispred RNIDS-a, rekao da su deca manje više svuda iste, ali da razliku prave odrasli koji bi trebalo da vode računa.\nZavršna sesija bavila se temom regulative sadržaja, a moderatori ovog panela, Nikola Božić iz Istraživačke stanice Petnica i Vladimir Radunović iz Diplo fondacije, vodili su diskusiju o tome da li smo došli do momenta kada moraju da se uspostave pravila igre na internetu, ali i postavili pitanje ko će ta pravila pisati i da li možemo da verujemo da ih država može regulisati na pravi način. Diskutovalo se i na temu odgovornosti prodajvera sadržaja i internet provajdera, ali i o nelegalnom sadržaju. Među zaključcima našao se i onaj da je neophodan konsenzus u upravljanju internetom, jer države sada primenjuju različita pravila, ali se govorilo i tome da li treba čekati na njega ili primeniti nešto što se pokazalo kao primer dobre prakse. Internet dijalog Srbije trebalo bi da postane praksa, pa rasprave o upravljanu internetom sa nekim novim iskustvima očekujemo i sledeće godine.\nAutor: Jovana Milićević


Politička ubistva u Srbiji od devedesetih\nNakon jučerašnjeg hapšenja osumnjičenih za ubistvo Slavka Ćuruvije i tvrdnje najviših državnih zvaničnika da je motiv za taj zločin bio politički, donosimo hronologiju ubistava u poslednjih petnaestak godina, koja su takođe okvalifikovana kao politička.\n15.01.2014. - 16:47h\n24. OKTOBRA 1997. - Ispred zgrade Beopetrol u Bulevaru Lenjina 113, u Novom Beogradu, oko osam ujtro, ubijen je Zoran Todorović-Kundak (38), tada direktor Beopetrola i generalni sekretar Jugoslovenske levice. Na njega je iz automatskog oružja, najverovatnije heklera ili škorpiona, pucao nepoznati ubica, kako je tada pisano, ne stariji od 30 godina. U Todorovića je ubica ispalio četiri hica, dva u glavu, a u pucnjavi je teško ranjen i Siniša Milenković (35), prema zvaničnoj verziji, vozač komercijalnog direktora iste firme.\n3. OKTOBRA 1999. - Četvorostruko ubistvo na Ibarskoj magistrali, ubijeni pripadnici SPO Veselin Bošković (vozač, brat Draškovićeve supruge Danice), Vušur Rakočević, Dragan Vušurević i Zvonko Osmajlić. Kamion koji je namerno izazvao saobraćajnu nesreću pripadao je Državnoj bezbednosti, a vozač, direktan izvršilac ubistva, bio je pripadnik Jedinice za specijalne operacije. Bivši pripadnici DB Radomir Marković (63), Milorad Ulemek (41), zvani Legija, Nenad Ilić (35) i Branko Berček (33) pravosnažnom presudom kažnjeni su na po 40 godina zatvora. Radomir Marković je, pored ove presude, ranije osuđen i 2007. godine na 15 godina zatvora za ubistvo Ivana Stambolića i atentat u Budvi, drugi pokušaj ubistva Vuka Draškovića. Tadašnji šef beogradske policije i Beogradskog centra DB Branko Đurić i Milan Radonjić oslobođeni su optužbi. Sud je zaključio da Radonjić nije kriv ni odgovoran iako su radnici Beogradskog centra DB-a po njegovom nalogu intenzivirali praćenje Draškovića nekoliko dana pre četvorostrukog ubistva.\n15. JUNA 2000. - Ista grupa izvršilaca opokušala je da ubije Vuka Draškovića u Budvi. Tadasašnji načelnik generalštaba vojske Jugoslavije Nebojša Pavković je obezbedio vozilo, vojne uniforme i smeštaj u kasarni u Tivtu za Ulemeka i njegove saradnike. Dva metka su pogodila Draškovića, jedan u predelu levog uha, a drugi kod desne slepoočnice. Učesnici ovog zločina su pravosnažno osuđeni 2007.\n25. AVGUSTA 2000. - Nestao bivsi predsednik republike Srbije Ivan Stambolic za vreme jutarnje rekreacije u blizini svog stana u Košutnjaku. Razne organizacije vodile su bezuspešnu kampanju pod nazivom "Gde je nestao Ivan Stambolić". Tek za vreme policijske akcije Sablja, 28. marta 2003. pronađeni su njegovi posmrtni ostaci na Fruškoj gori. Sahrana je obavljena 8. aprila na Topčiderskom groblju uz sve državne počasti na insistiranje Vlade Srbije. Njegove ubice, na čelu sa Miloradom Ulemekom Legijom su uhvaćene i osuđene na višegodišnje zatvorske kazne.\n12. MARTA 2003. - U 12.25 sati, u dvorištu zgrade Vlade Srbije atentat na premijera Zorana Đinđića. Legija i bivši potpukovnik DB Zvezdan Jovanović (44) pravosnažno su osuđeni na po 40 godina zatvora zbog ubistva, nakon što je Vrhovni sud odbio žalbe odbrane kao neosnovane. Prema presudi, Legija je organizovao atentat, Jovanović je bio neposredni izvršilac, a obojica su osuđeni i za pokušaj ubistva Milana Veruovića. Motiv atentata je bio zaustavljanje borbe protiv organizovanog kriminala i sprečavanje otkrivanja zločina u kojima su pripadnici grupe bili umešani. Ubistvo premijera Legija je, tada penzionisani komandant JSO (oružane formacije MUP-a Srbije), organizovao u dogovoru sa vođama zemunskog klana, Dušanom Spasojevićem i Miletom Lukovićem. Obojicu vođa „zemunaca“ su pripadnici policije tokom pokušaja hapšenja ubili u selu Meljak kod Beograda, 15 dana nakon atentata.\nU Mašarskoj potvrđeno 408 slučajeva koronavirusa\nUvećao se broj umrlih od koronavirusa u Rusiji\nIzolacija u Italiji: "Apoteka, prodavnica i – odmah kući" VIDEO


Poreski kalendar za septembar 2019. - SamSvojGazda\n5. septembar 2019. – Rok za dostavljanje obaveštenja o zaključenim ugovorima po osnovu estradnih programa u prethodnom mesecu. Obaveštenje se dostavlja na obrascu OZU – Obaveštenje o zaključenim ugovorima o izvođenju estradnog programa zabavne i narodne muzike i drugih zabavnih programa.\n10. septembar 2019 – Rok za podnošenje poreske prijave i plaćanje poreza na premije neživotnih osiguranja za prethodni mesec. Prijava se podnosi na Obrascu PP-PPNO – Poreska prijava poreza na premije neživotnih osiguranja.\n16. septembar 2019 – Rok za plaćanje:\nRok za podnošenje Obrasca PID PDV 1 za avgust mesec ako je u avgustu mesecu ispunjen jedan od kriterijuma za sticanje statusa obveznika PDV koji pretežno vrši promet dobara u inostranstvo.\n30. septembar 2019 – Rok za plaćanje obračunate akcize za period od 01. do 15. septembra 2019.\nRok za obračun i plaćanje poreza i doprinosa na zarade i isplatu neto zarada. Takođe, rok za plaćanje doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za neisplaćene zarade za avgust 2019. godine


Crveni oktobar umesto Esmarka? – Semendria\nCrveni oktobar umesto Esmarka?\n06. mart 2015. PRIVREDA – Izvor: Večernje novosti – Ruska kompanija “Crveni oktobar” vratila se u trku za Železaru u Smederevu, saznaju “Novosti”. Njihov tim juče je bio u Nemanjinoj 11, na razgovorima sa predstavnicima Vlade Srbije. Ovo preduzeće zainteresovano je za aktuelni konkurs za upravljanje srpskom čeličanom, ali i za njenu kupovinu.\nO “Crvenom oktobru” kao potencijalnom strateškom partneru pričalo se mesecima, ali se ova kompanija, na kraju, nije ni prijavila na tender za privatizaciju. U januaru, kada su koverte otvorene, obelodanjena je samo ponuda američke kompanije “Esmark”.\n– Sve firme imaju obavezu da uplate deo depozita za učešće, moraju da potpišu izjavu poverljivosti i preuzmu dokumentaciju – rekao je Sertić. – Imamo više kompanija i to je dobro za proces pregovaranja, i “Esmark” je dobrodošao da bude deo tog procesa. Kada smo pregovarali sa njima, moj utisak je bio da su oni zainteresovani za takvu vrstu upravljanja i ne bih bio iznenađen da se oni nađu na toj listi prijavljenih za takmičenje za profesionalno rukovođenje Železarom.\nPregovori Vlade Srbije sa “Esmarkom” o prodaji čeličane su sredinom februara neuspešno okončani. Prema odluci Vlade, raspisan je tender za izbor menadžmenta koji će upravljati smederevskom kompanijom do okončanja privatizacije.\nTo što se “Esmark” ponovo javlja, ali ovog puta da postavi menadžment u Železari, kao i to što se prijavilo mnogo više kandidata nego na tenderu za privatizaciju, znači da im je mnogo lagodnije da upravljaju firmom nego da ulažu – kaže Ljubodrag Savić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu. – Smatram da nije loše da kompanija prvo uđe u Železaru kao upravljač, a da posle eventualno privatizuje firmu. Tako je došao i “Ju-Es stil” i ostao devet godina. Ne verujem u priče o velikom broju zainteresovanih, jer svaki tender za prodaju čeličane pratile su iste priče, koje su se pokazale kao netačne.\n« Ističe rok za prijavu profesionalne uprave za Železaru\nAzilanti zapucali peške od Makedonije do Smedereva »


Ruski odgovor na pretnje novim sankcijama - Sputnjik Srbija\n05:12 13 Jun 2021\nRuski odgovor na pretnje novim sankcijama\n10:30 02.02.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nKada je pre nekoliko dana ruski premijer Dmitrij Medvedev obećao da će u slučaju isključivanja Rusije iz SWIFT-a Rusija „reagovati bez ograničenja“, on je zapravo najavio antikrizni plan koji se već uveliko ostvaruje.\nU nizu mera koje najavljuje ruska vlada najviše pažnje privukla je spremnost Rusije da odgovori na pretnje njenom platnom sistemu, tj. da u godini koja bi mogla biti teža od prethodne, probleme rešava sopstvenim silama, ne čekajući ničiju pomoć. Stručnjaci kažu da će Rusija krenuti stopama kojima je svojevremneo išla Kina stvarajući sopstvenu ekonomiju daleko manje zavisnu od izvoza, nego što je ruska.\nKao simbol predstojeće samostalnosti upravo je predstavljen prototip kartice budućeg ruskog platnog prometa. Domaća kartica biće, po zamisli njenih autora, maksimalno nezavisna od svih političkih potresa u inostranstvu. Prve provere su uspešno završene, a očekuje se da kartice do kraja godina dobiju klijenti svih ruskih banka.\nZakon je predvideo da se penzije kao i plate onih koji ih dobijaju iz budžeta, obavezno uplaćuju na te kartice, a da svi trgovinski lanci i prodavnice moraju da ih primaju. Stari bankomati će lako biti podešeni, pa za nove kartice neće biti potrebna nova infrastruktura. Korisnici dosadašnjih platnih kartica biće uključeni u domaći procesing centar, koji je od decembra započeo probni rad. Sve finansijske operacije unutar zemlje mogu biti obavljene preko tog sistema. Na taj način niko neće moći da isključi ruske banke iz međunarodnog platnog prometa, kao što je već bilo urađeno nedavno, kada su SAD isključile nekoliko ruskih banaka kojima se bile uvedene sankcije.\nNacionalni platni sistem biće definitivno pušten u rad već ovog proleća.\nKako bi omogućila što veću samostalnost finansijskog sistema Rusije, Centralna banka je već počela da rešava još jedan težak zadatak – stvaranje nezavisnog sistema međubankarskog obaveštavanja unutar zemlje. Takav sistem je već stvoren i od decembra se uvodi u banke. Tokom protekle nedelje, ministri inostranih poslova zemalja članica EU razmatrali su isključivanje Rusije iz svetske međubankarske komunikacije koja nosi skraćeni naziv SWIFT. Takva odluka nije doneta i ako bi se odlučivalo na osnovu ekonomske logike, neće nikad ni biti, između ostalog i zato što je Rusija jedna od najvećih korisnika SWIFT-a. Ipak, iskustvo poslednjih meseci kada je Evropa donosila odluke o sankcijama Rusiji, svesno kažnjavajući i sebe, ne isključuju takvu mogućnost.\nRusija je jedna od najvećih korisnika SWIFT-a\nSWIFT je danas najbrži, najsigurniji sistem za komunikaciju među bankama. To je zaštićena mreža u koju je uključeno više od deset hiljada finansijskih organizacija i banka iz 210 zemalja sveta. Svake godine kroz taj sistem prođe oko 1,8 milijardi poruka o plaćanju. Zbir poruka o plaćanju koje svakodnevno prođu kroz sistem, odnosi se na više od 6 triliona dolara. Više od 600 ruskih banaka su članice sistema\nSistem rada je sličan slanju SMS poruka. Kad pošiljalac koji šalje negde novac, donese taj novac u svoju banku, ona istog trenutka šalje poruku drugoj banci koja je deo sistema, i ova na licu mesta isplaćuje novac primaocu, ne čekajući da joj novac stigne. Ako država u koju novac ide, nije u sistemu SWIFT-a, onda ona mora da traži neku koja jeste i koja je prijateljski prema njoj raspoložena, i da preko nje obavlja sve finansijske transakcije. To, naravno, zahteva više vremena. Kako bi se izbeglo čekanje od nekoliko dana, u okviru Rusije već funkcioniše rezervni sistem, ali će za obavljanje međunarodnih finansijskih transakcija, biti potrebno da se dogovara ili sa svakom bankom posebno, ili da nekoj od drugoj zemlji plati pravo korišćenja njenog SWIFT-a.\nPre dve godine iz SWIFT-a isključen je Iran, što je bilo prvi takav postupak u istoriji postojanja sistema. Ipak, on je uspeo da se organizuje tako što je počeo da da koristi platni sistem Turske.\nRuski stručnjaci, uprkos pretnjama, ne veruju da se mogu naći u poziciji Irana pre svega zato što to nanosi štetu i sistemu, i zapadnim korporacijama koje rade u Rusiji, a koje u slučaju isključenja Rusije iz SWIFT-a ne bi mogli da iznesu svoj novac iz zemlje.\nPretnje koje se gotovo svakodnevno čuju iz Brisela oni nazivaju pritiskom, a kao dokaz pominju činjenicu da je američka rejtinška agencija Standard &Poor’s snizila rejting Rusije sa VVV-, na VV+. Tako je Rusija, iako ima ogromne državne rezerve, iako je količinu zlata prošle godine uvećala za 10 procenata, iako ruske kompanije za poslednjih 10 godina nisu nikad kasnile sa otplatama kredita — proglašena državom koja neće moći da vraća kredite.\nRuski ekonomisti podsećaju da je ovom odlukom agencija Standard&Poor’s Rusiju smestila ispod Bocvane, koja se po nivou BDP nalazi na 114 mestu.\nAnalitičari ovakve ocene smatraju pokušajem zastrašivanja investitora, kako bi ih ubedili da ne ulažu svoj kapital u rusku ekonomiju. Oni podsećaju da su rejtinške agencije svojevremeno dale najviše ocene američkoj hipotekarnoj banci Lehman Brothers, koja je ubrzo nakon toga – bankrotirala.\nO tome da su agencije moćan instrument političkog pritiska govorio je i ruski predsednik Putin, proglasivši zabludom uverenje da su finasije i ekonomija izvan svake politike i zatraživši od vlade da se aktivno suprostavi kriznim pojavama i da traži izlaz iz svih situacija koje mogu nastati.\nPlan borbe protiv krize već je predstavljen parlamentu. On će koštati dva triliona rubalja. Taj novac postoji i tačno je određeno kuda će otići svaki dinar. Među najvažnijim zadacima je očuvanje socijalnih garancija, tj standarda građana. Već od danas biće podignute penzije i plate koje se isplaćuju iz budžeta, a posebno su izdvojena sredstva i za porodice sa mnogo dece.\nPosebna pažnja će biti posvećena agroindustrijskom kompleksu koji će dobiti 54 milijarde kako bi se domaćim proizvodima zamenio uvoz hrane.\nOsnovni zadatak vlade je da stimuliše razvoj realnog sektora ekonomije, kao i da iskoristi činjenicu da je zbog pada rublje ruska roba postala jevtinija i konkurentnija na svetskom tržištu.\nZa podršku realnoj proizvodnji banke će dobiti trilion rubalja. Na spisku prioriteta su, između ostalih, farmaceutska industrija i visokotehnološke industrijske grane. Mali i srednji biznis dobiće kao podršku još 20 milijardi.\nVeliki novac, veliki planovi, ali neke druge budžetske stavke biće smanjene za deset procenata. Pri tome će kontrola trošenja novca, glavna boljka ruske ekonomije, biće strožija nego ikada.\nSankcije protiv Rusije, SWIFT, Standard and Poor’s, Dmitrij Medvedev


Saradnja Đokovićeve akademije i TK "Foča" - Glas Srpske\nSrna 26.07.2021 15:02\nFOČA - Bojan Božović, sportski direktor Teniskog centra "Novak" u Beogradu i vlasnik Teniske akademije "Božović" u Cirihu najavio je saradnju te dvije poznate škole tenisa sa Teniskim klubom "Foča" u kojem se danas upoznao o načinu rada i klupskoj organizaciji.\nVeliki prijatelj Novaka Đokovića najavio je mogućnost stručnog usavršavanja trenera iz Foče u "Novak centru", ali i učešće mladih talenata iz Foče na turnirima u Beogradu.\n"Zato što se moraju poboljšati uslovi rada, da se edukuju treneri i da se omasovi škola tenisa. Talentovane dece ima i bitan je rad, kakav je koncept i kako se deca usmeravaju. Treneri moraju da rade više na sebi, da budu večiti i učitelji i učenici", ističe Božović.\n"Tenis je popularan i poenta je zadržati decu i uz njih edukovati i roditelje, objasniti im kakav je put tenisera. Ovdje se definitivno mora raditi na organizaciji, da se napravi vizija kluba. Iskreno se nadam da će klub dostići potreban nivo, a ja ću dati sve od sebe da ih usmerim, prenesem svoje iskustvo i znanje, a i u mnogim drugim segmentima da pomognem", obećao je Božović.\n"Nema tu velike filozofije. Ako hoćete da uspete i bilo kom segmentu morate dosta da radite da dostignete pun potencijal", kaže Božović.\nBožović je najavio organizovanje turnira u Foči, kako za djecu, tako i za rekreativce, da bi se tenis omasovio i da bi se čulo za TK "Foča".\n"Da bismo to uradili, moramo prvo da sredimo neke najosnovinije stvari u Klubu, da ih sistemski riješimo", naveo je Božović.\n"U Fališima imam porodičnu kuću, koju ću nadam se renovirati", dodao je on.\nPrijateljstvo Bojana Božovića i Novaka Đokovića počelo je još u djetinjstvu, od 12. godine, kada su zajedno igrali u "Partizanu" i reprezentaciji tadašnje Savezne Republike Jugoslavije i osvajali državne i evropske titule u omladinskim kategorijama.\n"U Švajcarskoj sam osnovao akademiju i sad tamo imamo 11 trenera. U međuvremenu me Novak pozvao da pomognem da postavimo akademiju Novak u Beogradu. Sada je to na početku i nadam se da će na proljeće biti Teniska akademija Novak Đoković", kaže Božović.\nOn je poručio da se nada da bi Novak Đoković mogao posjetiti TK "Foča", kada uz pomoć "Novak centra" ovdašnji sportski radnici dostignu potreban nivo rada.\nPredsjednik TK "Foča" Dejan Pavlović kaže da sam dolazak Bojana Božovića znači mnogo za fočanski tenis.\n"Ovo je sigurno početak dobre saradnje. Ono što je nama u prvom momentu neophodno jeste nabavka balon dvorane, gdje bi djeca mogla da treniraju tokom cijele godine, jer ovo nije dovoljno", rekao je Pavlović.\nOn je najavio odlazak jednog od trenera iz Foče na "Novak akademiju" u Beograd.\nTrener u TK "Foča" Srđan Fundup kaže da je završio prvi nivo trenerskog kursa i da se nada da bi uskoro mogao proći i nivo dva.\n"Djeca nam sve više pristižu, tako da su nam potrebni bolji uslovi, više rekvizita, više nastupa na turnirima. Saradnja sa Novak centrom je veliki pomak za naš klub", rekao je Fundup.


Ne izlazite na proteste u Sarajevo, nije bezbedno\nM. K.\t 29. septembra 2016. 07:20\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik pozvao je građane i predstavnike udruženja koji su najavili da će organizovati protest ispred zgrade Suda i Tužilaštva BiH, da iz bezbednosnih razloga, ne dolaze u Sarajevo, prenosi RTRS.\nDodik je juče potvrdio da je jutros dobio poziv za saslušanje od Tužilaštva BiH zbog održavanja referenduma o Danu Republike Srpske.\nOn je ponovio da će se odazvati pozivu i da je spreman da da izjavu Tužilaštvu BiH, ali u nekoj od pravosudnih institucija Srpske i ponovo je istakao da u Sarajevo neće ići.\nPredsednik Srpske je u utorak novinarima u Banjaluci rekao da u Sarajevo nije spreman da ode posle izjava predsedavajućeg Predsedništva BiH, lidera SDA Bakira Izetbegovića koji mu je predvideo sudbinu Moamera Gadafija i Sadama Huseina.\nTrenutak je da se raščiste sva otvorena pitanja u BiH\nIzetbegović “ugasio svetlo” Bosne i Hercegovine\nRS nikada neće biti deo bilo kakve tužbe protiv Srbije\nJasno je da od revizije tužbe neće biti ništa\nOsvrnuvši se na odluku o privremenoj suspenziji glavnog tužioca BiH Gorana Salihovića, Dodik je rekao da to govori o tome koliko su pravosuđe i tužilaštvo u BiH podložni raznim političkim uticajima, pre svih, Izetbegovićeve SDA.\nDodikprotesti u SarajevuSalihović


Završen sastanak u Briselu, Mogerini ohrabrena angažovanjem - Sandžak Haber , Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto Završen sastanak u Briselu, Mogerini ohrabrena angažovanjem\nZavršen sastanak u Briselu, Mogerini ohrabrena angažovanjem\nVisoka predstavnica EU Federika Mogerini izjavila je posle nove runde dijaloga Beograda i Prištine na visokom nivou da iskazana posvećenost i politička volja značajno smanjuju tenzije.\nPosle razgovora s premijerima i predsednicima Srbije i Kosova, Mogerini je rekla da je ohrabrena “konstruktivnim angažovanjem koje su pokazale obe strane”, navodi se u saopštenju njene službe.\nOna je navela da su svi učesnici razgovora potvrdili “svoju punu posvećenost zajedničkom radu u okviru dijaloga” i dodala da će biti nastavljen rad u tom duhu.\n“Dijalog je veoma važan proces za Srbiju i Kosovo, ali i za region i EU. Napredovanje u normalizaciji odnosa je ključno za oboje da sačuvaju mir i napreduju ka EU. To je suštinski za Evropu i regionalnu stabilnost”, rekla je Mogerini.\nSastanak čelnika Srbije i Kosova s Mogerini završio se oko 23 časa, posle pola sata rada.\nMogerini je najpre razgovarala s predsednikom i premijerom Kosova, Hašimom Tačijem i Isom Mustafom, a zatim se odvojeno sastala i s predsednikom i premijerom Srbije, Tomislavom Nikolićem i Aleksandrom Vučićem.\nPrema najavama, čelnici Srbije i Kosova trebalo je da razmotre sprovođenje postignutih dogovora i otvorenih pitanja, među kojima su Zajednica srpskih opština, energetika i pravosuđe.\nNikolić uoči dijaloga: Insistiraćemo na ZSO\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je u Briselu da u nastavku dijaloga s Prištinom očekuje teške razgovore i da će zvanični Beograd insistirati na realizaciji dogovorenog o formiranju Zajednice srpskih opština.\n“Biće ovo teški razgovori, ulazimo u fazu kada je sve teže donositi bilo kakvu odluku, primakli smo se tome da sve sledeće što damo, predstavlja veliki gubitak za Srbiju”, rekao je Nikolić za Radio-Televiziju Srbije.\nNikolić je napomenuo da se insistiranje Beograda zasniva na ZSO koja će obuhvatiti opštine sa srpskom većinom na Kosovu i Metohiji.\nPo njegovim rečima, prioritetni cilj Beograda u dijalogu s Prištinom i uz posredovanje EU je da građani, Srbi žive bezbednije na Kosovu i Metohiji.\n“Postoje pitanja o kojima ne može da se razgovara”, napomenuo je Nikolić\nOn je istakavši da bi država Srbija bilo kakvim popuštanjem po pitanju nezavisnosti Kosova, “najtragični ugrozila svoju državu”.\n“Mi znamo da je svet podeljen po broju država oko nezavisnosti Kosova i Metohije. Bilo kakvim popuštanjem najtragičnije bismo ugrozili svoju državu. Srbija je, čini mi, se sad država koja brani pravo mnogih naroda, pravo na slobodu, na ono što se zove suverenitet”, rekao je on\nPodsetio je da mnoge države sveta imaju iste probleme kao što ih ima Srbija s Kosovom.\n“Niko ne gaji više optimizma u EU i Prištini da bismo mogli da razgovaramo o onome što je bitno za njih, o takozvanoj nezavisnosti Kosova. Albanci i Mogerini žele da pokrenu i pitanje pravosudnog sistema, da se vrate na most u Severnoj Mitrovici, da li to može da opstane ili ne… Mi insistiramo na ZSO, to je naša tema”, rekao je on.\nPo rečima Nikolića, “dogovorili smo nešto (ZSO), a niko ništa ne preduzima, iako znaju da je to što smo dogovorili, pod ingerencijama koje država može da prepusti Prištini”.\n“Sve dalje je klizav led po kojem Srbija ne želi da ide”, naglašava Nikolić.\nNikolić je naveo da se kosovski predsednik Hašim Tači posle prošlog sastanka, održanog pre osam ; dana, nije držao dogovorenog.\n“Gospođa Mogerini nije rekla da se Tači nije držao dogovora. Ako smo se dogovorili, onda on nije trebalo da izigra Vučića koji je nastupao pre njega. Tači ne želi ili ne sme da održi reč”, ocenio je Nikolić.\nPrethodni tekstVIDEO // ZUKORLIĆ PREVEO OBJEKAT BANU-a na fondaciju svoje žene!\nSledeći tekstPoverenik: Ne šaljite JMBG za igru “Uzmi račun i pobedi”


Matijević izneo šokantnu tvrdnju o Miodragu Kostiću: Kupuje šećeranu Senta da bi je zatvorio i nastavio sa monopolom i manipulacijama | WebTribune\nHome U FOKUSU Matijević izneo šokantnu tvrdnju o Miodragu Kostiću: Kupuje šećeranu Senta da bi je zatvorio i nastavio sa monopolom i manipulacijama\nMatijević izneo šokantnu tvrdnju o Miodragu Kostiću: Kupuje šećeranu Senta da bi je zatvorio i nastavio sa monopolom i manipulacijama\nPosted date: мај 27, 2016 In: U FOKUSU\nDozvoliti MK grupi kupovinušećerane “Senta” bilo bi ravno katastrofi, tvrdi direktor agrara u kompaniji “Industrija mesa Matijević” Zoran Matijević.\nVlasnik MK grupe Miodrag Kostić tražio je dozvolu Komisije za zaštitu konkurencije za kupovinu šećerane u Senti.\nMatijević, koji je najveći proizođač šećerne repe, s godišnjom proizvodnjom pet do 10 odsto ukupne proizvodnje, smatra da bi potvrdan odgovor bio ravan katastrofi i to iz više razloga.\n“Prvo, MK grupi nisu potrebni dodatni kapaciteti, kako oni navode, jer već sad u svom vlasništvu imaju tri šećerane koje ne rade – Bač, Sremska Mitrovica i Kovin.\nNjima nije interes ni Senta da radi, već da ode u stečaj, a potom da se iseče u staro gvozđe”, navodi Matijević u pisanoj izjavi, dostavljenoj Tanjugu.\nPreuzimanjem Sente od MK grupe, dodaje on, dobijamo monopol na šećernu industriju, koja je već prepolovljena u odnosu na nekadašnje kapacitete u vreme bivše SFRJ.\n“Žalosno je da spadnemo na proizvodnju samo za sopstvene potrebe. Iako imamo potencijal da radimo 1,3 miliona tona šećera za tržiste bivših republika, Albanije, Rumunije, Bugarske, Grčke, čak i Mađarske ,koja je ostala na jednoj šećerani. Imamo potencijal da radimo tri puta više, jer obradive površine i bogom data klima postoje”, poručuje on.\nNormalno, navodi, to znači rad uz manje marže, ali da se zaposli velika industrija, kao što je industrija šećera, plus još industrije, koje se nastavljaju na šećer i kojima je šećer glavni input.\n“Monopol jednog igrača, koji će to najverovatnije prodati nekoj Nemačkoj ili Francuskoj grupaciji, jer već priče kruže da je posao dogovoren, ti isti će ugasiti sve šećerane u Srbiji, pa ćemo šećer uvoziti iz Francuske ili Nemačke i biće cena duplo veća”, prognozira Matijević.\nTreba naložiti aktiviranje postojećih šećerana, a ne dozvoliti novo gašenje koje će desiti ako dozvolimo monopol jednog čoveka.\n“MK grupa je već monopolista sa tri sećerane i više od 50 odsto tržišta i svojim ponašanjem je dovela do smanjenja proizvodnje šećerne repe, a svoj monopol koristi i danas, pa imamo najveću cenu šećera u regionu”, naveo je Matijević svoj poslednji argument.


NIS-ovi stipendisti iz Srbije najbolji na ruskim fakultetima – NovostiDana.rs\nKroz program „Energija znanja” 18 stipendista NIS-a ove godine diplomiralo je na ruskim univerzitetima i bili su među najboljim studentima, a šestoro akademaca iz Beograda primio je danas gradonačelnik Zoran Radojičić.\n„NIS i Gasprom su odgovorne kompanije koje su obezbedile sredstva i stipendirale mlade ljude iz Srbije. Mi, kao društvo moramo da vodimo računa da uspeesni mladi ljudi ostanu u Srbiji”, naveo je Radojičić.\nIstiče da je NIS društveno odgovorna kompanija koja osim programa „Energija znanja” ima i druge, a obezbeđuje i sredstva za takmičenje naših mladih matematičara na svetskim olimpijadama.\nProgram „Energija znanja” pokrenut je 2012. godine i podrazumeva saradnju sa školama, naučnim društvima, fakultetima i univerzitetima u Srbiji, regionu i Rusiji, kao i individualne programe – stipendiranje studenata.\nZamenik generalnog direktora NIS-a, direktor Funkcije za odnose sa državnim organima i korporativne komunikacije NIS-a Vadim Smirnov istakao je dobru saradnju sa gradom Beogradom i u drugim programima kao što je program „Zajednici zajedno”, gde su obezbeđena sredstva za zdravstvene ustanove u Beogradu.\n„Većina njih su dobili diplome sa odlikovanjem, a to znači da su više od 80 odsto ocena bile najviše ocene. Sistem obrazovanja u Srbiji može da bude ponosan na takve rezultatima”, rekao je Smirnov.\nMeđu stipendistima NIS-a danas je bila i Jovana Karanović koja je završila osnovne studije na Ruskom državnom univerzitetu za naftu i gas „Gupkin” u Moskvi i od septembra biće u redovima kompanije NIS.\n„Za mene status stipendiste NIS bila značajna prekretnica, korak bliže ka ostvarenju cilja. Od septembra počinjemo da radimo u NIS-u i verujem da ćemo imati priliku da primenimo stečeno znanje sa fakulteta, ali i tokom prakse koja je održavana svakog leta u kompaniji”, navela je ona.\nOn se zahvalio NIS-u na stipendiji i što su tokom studija mogli da se posvete nauci ne razlišljajući za praksu i posao.


Ovogodišnji međunarodni susret dece Starog kontinenta biće upriličen na dva načina - deo programa biće održan uživo, različitim radionicama i koncertima na otvorenom, a drugi putem interneta. Svečana završnica i ove jeseni, kao i prethodne, biće u vidu specijalne emisije koja će se 5. oktobra od 18.00 emitovati na RTS 2.\n- Inspirisani stihovima Mike Antića "Ove moje lepše boje" rešili smo da uz "Radost Evrope" oslikamo stvarnost najlepšim bojama radosti, a u tome će glavnu ulogu, naravno, imati deca - kaže za "Novosti", urednica Ivana Tabori Obradović.\n- Ove godine organizovali smo programe za najmlađe koji će se održati uživo od 1. do 3. oktobra na više lokacija, dok će se susret sa prijateljima iz Evrope biti u formi specijalne TV i onlajn emisije. Gledaoci će moći da uživaju uz stvaralaštvo i pozdrave dece iz 15 zemalja - Belorusije, BiH, Crne Gore, Jermenije, Nemačke, Norveške, Rumunije, Rusije, Slovenije, Turske, Ukrajine, Švedske, Kine i prvi put - Andore.\nSvečano otvaranje manifestacije biće 1. oktobra od 12.00 kada počinje karneval predškolaca PU "Dečji dani" od Trga republike kroz centar grada. Mališani će biti u različitim kostimima iz kulture evropskih zemalja koju predstavljaju.\n- Karnevalsku povorku predvodiće artisti na štulama, mažoretkinje i "Bras orkestar" iz Pančeva, dok će se kao predstavnici srpske tradicije pojaviti i najmlađi članovi Umetničkog centra "Talija" u nošnjama. Nakon svečane povorke, na Trgu republike počinje program na bini.\nDrugog dana festivala u Pionirskom parku posetioci će biti u prilici da čuju odabrani repertoar klasičnih, popularnih i folklornih pesama iz evropskih zemalja i Srbije. Ukoliko vremenske prilike dozvole, koncert će se održati u formi muzičkog piknika. A takođe, istog dana biće upriličeni i sportski poligoni, likovne radionice i klovnovska predstava Cica Mice klovnice, a u nedelju, 3. oktobra, besplatne radionice za decu na platou ispred Dečjeg kulturnog centra.\nBEZ EVROPSKIH DRUGARA U SRBIJI\nIAKO po tradiciji mališani iz evropskih zemalja tokom trajanja manifestacije borave u Srbiji, zbog aktuelne epidemiološke situacije njihov dolazak i ove godine će morati da izostane.\n- Prijateljstvo nas i dalje povezuje i želja naših evropskih drugara da dođu u Beograd i dalje postoji i jača je nego ikad pre. Svi čeznemo za novim susretom u Srbiji. Ipak, okolnosti su takve da je gotovo nemoguće organizovati dolazak dece iz više zemlja u Srbiju, kao ni njihov boravak u porodicama uz aktivno učešće škola domaćina. To nas međutim nije sprečilo da osmislimo lep program za našu decu i pružimo im priliku da se lepo provedu, zabave i uče kroz igru i druženje - kaže Ivana.\nBeograd vesti Radost Evrope tradicionalna manifestacija festival na otvorenom