Srem EATON poražen u Bečeju u susretu sa liderom - Sirmiuminfo\nSrem EATON poražen u Bečeju u susretu sa liderom\nBečej, 12. kolo Druge lige “SEVER” za odbojkaše. Nedelja, 23.02.2020., hala SC ”Đorđe Predin-Badža”, Bečej, sudije: Savić I. i Pinter D., delegat Šibul M., gledalaca 60.\nBečej – Srem EATON 3:0 po setovima (25:19,25:19,25:19) 75:57\nOdbojkaši Srema poraženi su u susretu sa liderom Druge lige “SEVER”, ekipom Bečeja. Igra mitrovčana je bila oscilatorna u trenutcima kada se rezultat lomio, pa je mlada ekipa Srema izgorela u želji da priredi iznenađenje kola. Trener mitrovčana Stanislavu Saviću nije bio nezadovoljan onim što je video sinoć u Bečeju, a o tome ima ovakvo mišljenje:\n– “Dan pre našeg meča već se desilo iznenađenje kola u Somboru, gde je domaćin odneo pobedu nad ekipom Dunav Volley-a!? Dva iznenađenja u kolu bi valjda bila previše” – prva je konstatacija trenera mitrovčana – “Otputovali smo u Bečej sa željom da se nadigravamo. Utakmica je bila kvalitetna, mi smo imali dobar pristup tokom celog meča i bili smo motivisani da damo svoj maksimum ali ovaj put prednost iskustva igrača Bečeja u odnosu na Sremovu mladost bila je presudna. Grešili smo u nekim bitnim trenutcima meča, pa tako nismo uspeli u svojoj nameri da se revanširamo Bečeju za jesenji poraz u Mitrovici. Sigurno je na takav ishod uticala i utakmica naših kadeta, odigrana dan pre u subotu protiv ekipe Stražilova, koja je nama veoma bila važna da potvrdimo prolaz u četvrtfinale Prvenstva Vojvodine za kadete, obzirom da startnu postavu našeg seniorskog tima čine čak 4 kadeta u ovom trenutku. U svakom slučaju, verujem das u moji mladi igrači posle sinoćnje utakmice bogatiji za jedno iskustvo, koje će doprineti da u nekim narednim mečevima, bitnim za nas, zabeležimo uspeh.”\nGOK “Srem Eaton”: Đekić lib., Petković R., Foro, Kovačić kap., Đorđić, Milutinović, Lazarević, Stokić, Ljubišić, Jurišić.\nTreneri: Stanislav Savić I Pajić Nenad.


TRAMP NAM JE ODAO PRIZNANJE ZA POTIGNUTE REZULTATE U VREME KORONE! Đurić: Ovo je šansa da izgradimo trajno dobre i bliske odnose sa SAD - Informer\n11:06 Politika 2\nMarko Ðurić | 22. 09. 2020.\nZa Srbiju je veoma važno što je američki specijalni izaslanik Ričard Grenel vrlo brzo posle potpisivanja sporazuma u Vašingtonu došao u Beograd i Prištinu, izjavio je danas direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Ðurić i dodao da predsednik SAD Donald Tramp preko Grenela kreće u munjevito sprovođenje dogovora iz Bele kuće\nMARKO ĐURIĆ BIĆE NOVI AMBASADOR SRBIJE U VAŠINGTONU!\nÐurić je ocenio da je za Srbiju izuzetno značajna izgradnja odnosa sa SAD kroz jačanje ekonomske saradnje i da to stvara šanse da u budućnosti izgradimo trajno dobre i bliske odnose sa SAD.\n''To je nešto što bi ostalo u nasleđe budućim generacijama, da Srbija konačno uz naše tradicionalne prijatelje sa Istoka i iz regiona ima još jedan stub na kome počiva naša stabilnost i državnost'', rekao je Ðurić za TV Hepi.\nNaglasio je da je Srbija u Vašingtonu postigla nekoliko važnih stvari ističući, pre svega, da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić uspeo da skine sa dnevnog reda priču o međusobnom priznanju tzv. Kosova i Srbije.\nTakođe, smatra važnim i to što je Priština, uz pritisak predsednika Trampa, uključena u inicijativu '"mini-šengen" što, kako kaže, garantuje da više neće moći da uvode takse od 100 odsto.\nDodaje da je jedan od rezultata sporazuma i zabrana od godinu dana da se Priština učlanjuje u međunarodne organzacije kao što su Interpol, Unesko, kao i pominjanje manastira i crkava Srpkse pravoslavne crkve i obaveza Prištine da sprovodi zakone i sudske presude koji štite naše svetinje.\n''Predsednik Vučić je izdejstvovao da Priština pred Trampom potpiše obavezu da će da poštuje zakone i sudske presude koje se ponajviše odnose na manastir Visoki Dečani'', naveo je Ðurić.\nVažan rezultat postignut u Vašingtonu je i otvaranje kancelarije američke korporacije DFC, teške oko 60 miliona dolara koja, ističe Ðurić, otvara vrata američkim investitorima.\n''Do sada smo imali investcije iz Nemačke, Italije, Rusije, Kine... dodatno ćemo ekonomski ojačati kao zemlja ako budemo imali velike američke investicije, da ne govorimo o tome da Amerikanci štite stabilnost prostora na kojem investiraju'', rekao je Ðurić.\nPodseća i na bilateralni susret predsednika Vučića i Trampa i ističe da je za Srbiju to bila izuzetna prilika, naročito u okolnostima kada prištinska delegacija nije imala takav sastanak.\n''Sada smo mnogo bliži nego ranije poseti američkog predsednika Srbiji, za naše međusobne odnose bilo bi izuzetno važno da nastavimo da radimo na tome. Konačno se na delu vidi srpski lobi, nema više samo albanaskog lobija, a da Srbija ćuti, sada je i naša zemlja aktivna'', istakao je Ðurić.\nOn je dodao da je predsenik Vučić imao brojne susrete sa svetskim državncima kao što su predsednik Kine Si Ðinping, ruski predsednik Vladimir Putin, nemačka kancelarka Angela Merkel i da je uspeo da izgradi međunarodni kredibilitet predstavnika države koja, kako kaže, sprovodi ono što se dogovori i pouzdan je i stabilan partner.\nDodaje da je Vučić je na čelu države koja je u prethodnih osam godina uspela da napravi izavnredne ekonomske rezultate.\n''I predsednik Tramp nam je odao priznanje za rezultate koje imamo u veme korone, pre svega kada je reč o nezaposlenosti. Podsetiću da Srbiji niko 2012. godine nije davao više od šest meseci do bankrota, morali smo da pozajmljujemo novac da isplaćujemo plate i penzije posle (Dragana) Ðilasa, (Vuka) Jeremića i ostalih koji umanjuju značaj postignutih sporazuma'', zaključio je Ðurić.\nMarko Đurić DFC Beograd SAD Srbija Saradnja direktor kancelarije za KiM Direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju\nTramp ne zna gde se mi nalazimo i da postojimo\nEh nekad me Ovoga i bude žao.


27 godina od pogibije Midhada Hujdura Hujke - Intelektualno\nVrijedi napomenuti da je Midhad Hujdur nekoliko dana prije svoje pogibije rekao tadašnjem mostarskom muftiji Seidu ef. Smajkiću da želi biti ukopan u mostarskim Šehitlucima, a 2. jula 1993. godine u prostorijama mostarskog pozorišta Mostarci klanjana mu je dženaza, nakon čega je ukopan u Šehitlucima, na mezarju gdje je nekoliko dana prije izrazio želju da bude ukopan u slučaju da pogine.\nNa današnji dan, prije 27 godina u borbama za deblokadu Mostara poginuo je Midhad Hujdur Hujka.\nMidhad Hujdur, koji je kao komandandt brigade akciju deblokade Mostara mogao posmatrati sa komandnog mjesta, ipak je odlučio da zajedno sa Esadom Humom preskoči ogradu i uđe u Sjeverni logor kako bi na licu mjesta komandovao zauzimanjem komande HVO-a dok su oko njih padale granate.\nJedna od granata koja je ispaljena sa položaja HVO-a bila je smrtonosna za ovog hrabrog i odlučnog borca i šehida.\nVrijedi napomenuti da je Midhad Hujdur nekoliko dana prije svoje pogibje rekao tadašnjem mostarskom muftiji Seidu ef. Smajkiću da želi biti ukopan u mostarskim Šehitlucima, a 2. jula 1993. godine u prostorijama mostarskog pozorišta Mostarci klanjana mu je dženaza, nakon čega je ukopan u Šehitlucima, na mezarju gdje je nekoliko dana prije izrazio da bude ukopan u slučaju da pogine.\nMidhad Hujdur je rođen 28. decembra 1953. godine, Posthumno su mu dodijeljena odlikovanja “Zlatni ljiljan” i “Orden heroja oslobodilačkog rata” Armije Republike Bosne i Hercegovine.\nTags: Deblokada MostaraHerojiMidhad Hujdur Hujke


HP CE260A crni (black) toner kompatibilni - Toneri i kertridži za ...\nPočetna strana Toneri Toneri HP HP CE260A crni (black) toner kompatibilni\nNaziv proizvoda: HP CE260A kompatibilni univerzalni laser toner\nKapacitet: ~ 8.500 strana (uz 5% popunjenosti - fabrički podatak)\nKompatibilni laser toner HP CE260A (crna / black) dostupan u ponudi web prodavnice tonerdiskont.rs\nTražite kompatibilni toner za HP CE260A (crna / black) ? Ne želite previše novca da potrošite za kupovinu originalne toner kasete?\nImamo rešenje za Vas! Kupite kompatibilni toner za HP štampač, koji ima kapacitet od 8.500 štampanih strana uz 5% popujenosti.\nHP CE260A (crna / black) kompatibilni (ForUse) toner većeg kapaciteta, koji NIJE original (OEM- Original Equipment Manufacturer), nego je NOV kompatibilni od drugog proizvođača. Zemlja porekla: Kina, Proizvođač: Top color,


Radio BIR - Muzej ratnog djetinjstva - Izložba o iskustvu djece izbjeglica iz Sirije\nIzložba o iskustvu djece izbjeglica iz Sirije koja donosi potresna ratna i migrantska svjedočenja iz dječijeg pogleda, bit će otvorena 27. januara u Muzeju ratnog djetinjstva u Sarajevu, potvrdio je za Fenu direktor Muzeja Jasminko Halilović.\nOn navodi da je izložba producirana u saradnji sa četiri partnerske organizacije iz Libana sa kojima su radili sakupljajući predmete, dokumente, svjedočanstva i priče djece izbjeglica iz Sirije koja su privremeni dom našla u Libanu.\nPriprema izložbe u Sarajevu bila je izazovan proces i uposlenici Muzeja su morali biti vrlo pažljivi, ali su zadovoljni rezultatima.\n- Izložbom želimo da potaknemo bolje razumijevanje iskustva te djece u izbjeglištvu. Želimo predstaviti ljudima kroz kakve probleme prolaze, sa čime se tako mali i tako nevini suočavaju. Vjerujem, s obzirom na migrantsku krizu u Evropi i svijetu, te kod nas, da takva izložba može doprinijeti boljem razumijevanju izbjeglica, a posebno djece izbjeglica - istakao je Halilović.\nImajući u vidu velika migracijska kretanja, izbjeglice iz ratom zahvaćenih područja, pored već preživljenih trauma od granata, bombardiranja, gubitka života najmilijih - članova porodica, komšija i prijatelja, tokom dugog puta ka slobodi stigmatizirani su i diskriminirani.\nU sedam dana, koliko će trajati, posjetitelji izložbe mogu vidjeti što im djeca svojim crtežima, igračkama, osmijesima, strahu i bolu u očima, suzama, ali i svojom djetinjom radoznalošću poručuju.\nNakon Sarajeva, izložba će gostovati u Bejrutu i Libanu te gradovima Evrope.\nDio izložbe je 19. augusta prošle godine bio postavljen na Trgu djece Sarajeva u okviru izložbe "Mir pripada svima".\nU Historijskom muzeju BiH izložba 'Mi izbjeglice' posvećena migracijama\nMore in this category: « Simboličan olimpijski Paviljon info turističkog centra uskoro na Bjelašnici Hoše komerc obilježava 40 godina poslovanja »


Na to upozoravaju iz sindikata i zdravstvenih ustanova širom RS, uz poruku da se, u ovom pogledu, ne može i ne sme praviti nikakva razlika između radnika, piše Srpskainfo.\nZa isplatu je potrebno oko 2,8 miliona KM, što znači da je reč o oko 5.500 radnika.\nS obzirom na to da u našem zdravstvu ima skoro 14.500 radnika, za isplatu jednokratne pomoći, kad se izuzme Banjaluka, neophodno je obezbediti otprilike 4,5 miliona KM.\nBilo kako bilo, svi su stava da ovde ne sme biti diskriminacije, te da se ne sme desiti da Banjaluka ostane usamljen primer podrške onima koji su već skoro dve godine u koštacu sa koronom.\n– Naime, svi zdravstveni radnici su dali veliki i nemerljiv doprinos u vreme pandemije kovida 19, ne štedeći ni sebe, ni svoje porodice da bi zaštitili stanovništvo – naglasili su iz ove zdravstvene ustanove.\nNaglašavaju da bi u celu priču trebalo da se uključi i država, te da pomogne opštinama i gradovima koji sami ne mogu da iznesu ovaj trošak.\n– U svakom slučaju, diskriminacija je da pojedini lekari dobiju pomoć, a drugi ne. Niko ne može da porekne da, na primer, doktor iz Trebinja, Prijedora, Gradiške, nije jednak svom kolegi iz Banjaluke – ističe za Srpskainfo predsednik ovog sindikata Miodrag Femić.\nUpozorava da su različiti aršini u nagrađivanju, u stvari, namerno raslojavanje među medicinskim radnicima\n– U zdravstvu svi zaposleni rade u približno istim uslovima, a neki čak i gorim, nego u Banjaluci. Zato svima treba dati pomoć. Međutim, to ne treba da rade lokalne zajednice, nego država, jer je tako svugde u svetu. Naime, mnoge lokalne zajednice nemaju toliko novca, da mogu ovo da ispoštuju, pa država treba da im nadomesti novac da bi mogli da podrže svoje zdravstvene radnike. Voleo bih da je Banjaluka početak talasa u kojem će biti nagrađeni i radnicu u ostalim lokalnim zajednicama, ali sam prilično pesimističan. Ne verujem da će država bilo šta preduzeti povodom toga – poručuje Femić.\nU Sindikatu zdravstva i socijalne zaštite RS pozdravljaju svaku vrstu pomoći radnicima u zdravstvu, uz naglasak da u ovoj priči treba da budu nagrađeni svi.\n– Bez obzira na to odakle su, svi oni su dali svoj doprinos u pandemiji. Davno je bio mart prošle godine, kada su se zaposleni u zdravstvu suočili sa problemima koje izaziva korona virus. Takođe, pomoć treba da dobiju i zdravstveni radnici zaposleni u ustanovama socijalne zaštite – ističe za Srpskainfo predsednik ovog sindikata Nikola Crnčević.\nPrema njegovim rečima, bez obzira na to od koga dolazi, radnicima u zdravstvu je svaka pomoć dragocena.\n– Svima će dobro doći 500 KM, što nije malo, a to je i potvrda da njihov rad i trud nisu nezapaženi – kaže Crnčević i dodaje da se nada da je isplata pomoći u Banjaluci početak talasa, u kojem će biti nagrađeni i zaposleni u zdravstvu iz ostalih opština i gradova u Srpskoj.\nTrenutno nema sličnih inicijativa u drugim lokalnim zajednicama u Srpskoj, ali predsednik Saveza opština i gradova RS Ljubiša Ćosić ubeđen je da će se i ostale opštine voditi primerom Banjaluke. Za ovu godinu je već kasno, ali iduća bi mogla biti obećavajuća.\n– Drago mi je da Banjaluka, kao najveći grad, ima takav finansijski potencijal u budžetu da podrži zdravstvene radnike. Siguran sam da će i druge lokalne zajednice slediti ovaj primer, ali bojim se da je jako teško takvu podršku organizovati u ovoj godini, jer su sve pozicije u budžetu finansijski gotovo istrošene. Ali, moguće je da će ovo biti okidač i podstrek opštinama za 2022. godinu, imajući u vidu da se situacija sa koronom i dalje nastavlja i da zdravstveni radnici zaista ulažu veliki napor – kaže Ćosić.\nOn podseća da sve lokalne zajednice poslednjih pola godine beleže povećane prihode od PDV-a u svojim budžetima.\n– Ove godine smo imali situaciju da su, od juna do novembra, bili povećani prihodi od PDV-a i ako se nastavi taj trend i u idućoj godini, sigurno će biti prostora da se razmišlja o novčanoj podršci medicinarima. Ubeđen sam da će određene lokalne zajednice to uraditi iduće godine, kao i da će sama Vlada RS pomoći – ocenio je Ćosić.\nIz Ministarstva zdravlja RS do zaključenja ovog broja nisu odgovorili da li Vlada RS, u saradnji sa lokalnim zajednicama, namerava isplatiti novčanu pomoć i ostalim radnicima u zdravstvu u Srpskoj.\nPodsetimo, zaposleni u zdravstvu u Srpskoj su u aprilu prošle godine iz republičkog budžeta dobili po 1.000 KM, kao nagradu za doprinos u borbi protiv korona virusa.\nOnda je, u aprilu ove godine, Skupština grada Banjaluka na predlog skupštinske većine donela odluku o isplati jednokratne novčane pomoći svim zaposlenima u zdravstvu na teritoriji grada, u iznosu od po 500 KM. Gradonačelnik Draško Stanivuković je na Ustavnom sudu RS zatražio ocenu ustavnosti i zakonitosti ove odluke, ali je njegova apelacija odbačena, pa je Grad u obavezi da radnicima u zdravstvu isplati jednokratnu naknadu. To znači isplatu čak i zaposlenima u republičkim zdravstvenim ustanovama koje rade na području Banjaluke.\nSkupštinsku većinu u Banjaluci, koja je predložila jednokartnu pomoć medicinarima, čine stranke koje imaju republičku i vlast u većini opština u Srpskoj.\nSami pomažemo radnike\nU Bolnici Gradiška, koja ima oko 400 radnika, ističu da sami nastoje nagraditi svoje zaposlene koliko im finansijska situacija to dozvoljava.\n– Bolnica pokušava da stimuliše radnike, barem one na kovid odeljenju, u skladu sa novčanim mogućnostima koje imamo. Svakog meseca određeni fond se usmerava za interne nagrade, ali svakako da očekujemo od šire društvene zajednice da i ona pomogne našim radnicima – kaže direktor Rajko Dodik.\nPodseća da je opština Gradiška, na početku pandemije, pomagala zdravstveni sektor u nabavci zaštitnih opreme i medicinskih aparata, ali da novčanih pomoći radnicima do sada nije bilo.


Рубрика: Политика, Актуелно, Србија, Друштво Аутор: S. R пута прочитано Датум: 18.04.2010 Одштампај\nProšle su već mnoge godine od kada su iz Podujeva i okoline proterane gotovo sve Srpske porodice. One su činile većinu srpskog stanovništva\nu Repi, Bajgori, Krpimeju, Palatni, Tačevcu, Livadici, Batlavi, Turskom Merdaru i drugim selima u ovoj opštini. Sada još samo u selu Medrigovac, na krajnjem istoku uz administrativnu liniju sa Kosmetom opstaje svega desetak srpskih porodica.\nSrpski deo predstavnika vlasti ove Kosovske opštine, u leto 1999. godine, izbegao je u Kuršumliju, kao i više hiljada stanovnika ovog dela Kosmeta.Ovde je organizovan rad opštine Podujevo, sa skoro svim službama, pa i sa rukovodećim ljudima. Na izborima 2008. godine, koje je raspisala vlada Srbije, sa više od 70 odsto glasova pobedila je Srpska lista (SRS, SPS). Ona je dobila 25 odborničkih mesta, a opozicija 14.\nObren Anđelković je tada izabran velikom većinom za predsednika opštine Podujevo. Neko se, međutim, setio da ova lista nema zakonom propisani broj žena sa odborničkim mandatima, pa je ona svedena na 21, jedan je odbornik umro, a mandati predsednika i zamenika su „ugašeni”, pošto su izabrani na pomenute funkcije. Tako je Srpska lista ostala sa 18, a opozicija (SDP Nebojše Čovića) dobila je 17 odbornika.\nNa srpsku Novu godinu, na zahtev opozicionih odbornika, zakazana je vanredna sednica SO Podujevo, sa jedinom tačkom dnevnog reda – izglasavanje nepoverenja predsedniku i zameniku Skupštine. Po tvrđenju Anđelkovića, na sednici je prisustvovalo 18 odbornika pozicije i 17 opozicije.\nPredsednik opštine Podujevo Obren Anđelković (SPS) već dva dana sedi na predsedničkoj stolici, nakon što je novoizabrano rukovodstvo prekjuče upalo u kancelariju i zauzelo stolice drugih funkcionera. Primopredaja vlasti još nije obavljena pošto se ove dve grupe međusobno ne priznaju, a preksinoć su se i fizički sukobile. Uprava opštine Podujevo izmeštena je u Kuršumliji, u kancelariji tamošnjeg komunalnog preduzeća.A zbog incidenta do kojeg je došlo kako portal Novinar.de saznaje reagovala je policija.\nNa nedavno održanoj sednici Skupštine opštine Podujevo odbornici su izglasali nepoverenje celokupnom rukovodstvu na čelu sa predsednikom opštine Obrenom Anđelkovićem i imenovali novo rukovodstvo sa novim predsednikom Ivicom Markovićem (Socijaldemokratska partija Nebojše Čovića). Anđelković, međutim, ne priznaje smenjivanje jer smatra da je nezakonito. Prema njegovim rečima, prilikom glasanja uvažen je glas nekadašnjeg odbornika SRS kome je aktivirana blanko ostavka pošto je prešao u opoziciju.\n-Oni su na sednici Skupštine opštine falsifikovali jedan glas, prekršili poslovnik i nelegalno su se sami postavili na čelu opštine. Išao sam jutros na kratko kući da se odmorim i da jedem, ali me je zamenio moj zamenik, koji je sedeo na mojoj stolici, dok se ja nisam vratio. Neću dopustiti da bilo ko sedne na moju stolicu i sam sebe proglasi predsednikom – kazao je juče Anđelković.\nNovoizabrani predsednik opštine Ivica Marković kaže da ni oni neće izlaziti iz prostorija sve dok im se ne preda vlast i dok im Ministarstvo za Kosovo i Metohiju ne odgovori na dopis. Obe strane poslale su dopis Ministarstvu za Kosovo i Metohiju sa zahtevom da im se obezbedi neometan rad. Predstavnici obe grupe noć su proveli u kancelariji raspravljajući ko je legalna vlast.\nMeđutim, kako u kancelariji postoje samo dva radna stola i manji broj stolica koji odgovara broju zaposlenih, oni nisu imali gde da sednu. Stolice su u toku dana zauzimane kako je ko ustajao, pa je u jednom trenutku došlo i do fizičkog obračuna između Markovića i dosadašnjeg predsednika Skupštine Milovana Tončića. Marković kaže da je iskoristio priliku i zauzeo stolicu predsednika Skupštine i da ga je Tončić tada udario pokušavajući da ga pomeri sa svoje stolice. Nakon policijske intervencije, Marković je prebačen u Dom zdravlja, gde mu je ukazana lekarska pomoć, ali se ponovo vratio u opštinu i zauzeo stolicu predsednika Skupštine.\nJuče su na posao došli i ostali funkcioneri, pa su u kancelariji za jednim stolom dva predsednika opštine, dvojica predsednika Skupštine, njihovi zamenici i članovi opštinskog veća obe garniture.\nI dok se oni svađaju oko mesta predsednika građani sa Kosmeta koji godinama žive na ivici egzistencije trpe gladni i žedni .\n« « Претходне вести: Sahranjen biskup Jozef Homajer\nНаредне вести: “Suspendovana mudrost, ugroženo jedinstvo crkve” » »


BalkanMagazin :: Avgustovska oluja na berzama - uvod u novu finansijsku krizu?\nAvgustovska oluja na berzama - uvod u novu finansijsku krizu?\nsreda, 26. avgust 2015 12:21\nSlabiji rezultati od očekivanih kineske privrede i iznenadna devalvacija juana doveli do “crnog ponedeljka” na kineskim i svetskim berzama. Stručnjaci upozoravaju da bi krah berze mogao ukazivati na novu finansijsku krizu i apeluju na FED da odustane od povećanja kamatnih stopa\n(foto, Pad na kineskoj berzi prelio se u ceo svet - berza u Šangaju u ponedeljak)\nJoš jedan početak radne sedmice dobio je naziv “crni ponedeljak” nakon što je 24. avgusta iz Kine krenula oluja koja je počistila berze širom sveta. Kompozitni indeks berze u Šangaju pao je 8,5 odsto što je najveći pad od 2007. godine, a četvrodnevni pad na kinskim berzama od 22 odsto je najveće smanjenje vrednosti akcija još od 1996. godine. Više od 700 akcija kompanija palo je za više od 10 odsto što je limit na šangajskoj berzi, a među njima i PetroKina najveća kineska kompanija.\nUbrzo nakon vesti iz Šangaja krenula je rasprodaja na azijskim berzama gde je australijska berza zabeležila najveći pad od velike krize 2009. godine, a tokijski Nikkei indeks je pao za četiri odsto, kao i indeks berze u Mumbaju u Indiji.\nNa Londonskoj berzi u "crni ponedeljak" nestalo je 74 milijarde funti\n“Isparilo” tri hiljade millijardi dolara\nPanika se prenela na Evropu. Evropski indeks FTSE Eurofirst pao je za 5,4 odsto što znači da je sa evropskih berzi “oduvana” vrednost od 450 milijardi evra. Gubitak na londonskoj berzi bio je 74 milijarde funti nakon pada FTSE 100 indeksa.\nNa njujorškoj berzi zabeležena je najveća rasprodaja u poslednje četiri godine. Indeks Dow Jones je smanjen za 588 poena, mada je na početku trgovanja bio oboren za čak 1.000 poena. Poređenja radi, kada se desio originalni “crni ponedeljak” 1987. godine ovaj indeks je smanjen za 508 poena, samo što je to tada iznosilo 22 odsto, a sada tek nešto više od pet odsto. Ostali indeksi kao što su S&P 500 i Nasdaq izgubili su 10 odsto vrednosti u odnosu na nedavno zabeležene najveće vrednosti u ovoj godini.\nSve u svemu procenjuje se da je u ponedeljak počišćeno oko tri biliona (tri hiljade milijardi) dolara sa svetskih berzi. Pad na berzama akcija pratio je i pad cena na berzama resursa, pa je cena nafte pala za šest odsto, platina 3,5 odsto, a Blumbergov indeks resursa dotakao je najnižu tačku u poslednjih 16 godina.\nTrgovci na njujorškoj berzi u ponedeljak: šta znači ovoliki pad vrednosti akcija?\nRat valuta ili nova velika kriza?\nPitanje svih pitanja, među brokerima, bankarima, ekonomistima ali i vladama, je da li je ovo samo trenutna korekcija kineske berze, budući da je i nakon smanjenja od čak 32 odsto od 12. juna indeks šangajske berze i dalje indeks sa najboljim učinkom tokom prethodne godine na svetu, ili se radi o uvodu u novu globalnu finansijsku krizu? Kao objašnjenje za pad berze, stručnjaci navode slabe rezultate kineske ekonomije. Prema podacima Blumberga kineski privredni rast u julu je usporio na 6,6 odsto sa 7,4 odsto u istom mesecu prošle godine. Industrijska proizvodnja je sa devet odsto prošle godine pala na šest odsto a maloprodaja je blizu najnižeg nivoa od 2006. Glavni pokretač kineske privrede - izvoz je porastao u julu 8,3 odsto naspram 14,4 odsto godinu ranije.\nMeđutim, na usporavanje kineske privrede mnogi upozoravaju već mesecima. Ono što je bilo konkretan uzrok kontrakcije na berzi je neočekivana devalvacija juana od strane kineske centralne banke u odnosu na dolar za oko dva (najviše od 1994. godien) odsto što je u međunarodnim finansijskim krugovima shvaćeno kao poziv na rat valuta. Iako je kineska centralna banka objasnila da je namera bila da se se kurs juana formira tržišno kako bi kineska nacionalna valuta ušla u korpu valuta koje čine specijalna prava vučenja, obračunsku valutu MMF-a, ostatak sveta je to shvatio kao nameru kineske vlade da podrži svoj izvoz.\nOd 11. avgusta, kada se devalvacija desila, počela su kolebanja na tržištima u usponu, da bi sve eskaliralo dve nedelje kasnije.\nPre samo nepunih dva meseca na kineskim berzama se već desio jedan šok kada je 26. juna indeks berze u Šangaju pao za sedam odsto nakon šest meseci snažnog rasta (tzv. bull market). Kineska vlada je reagovala snažno, isključila određeni broj kompanija sa berze i naredila državnim kompanijama da kupuju akcije kako bi zasutavila pad, što je koštalo više od 100 milijardi dolara. Mnogi su ocenili ovu reakciju preteranom jer kapitalizacija kineskih berzi čini tek mali deo kineske privrede.\nOvoga puta, nakon “crnog ponedeljka”, izostala je intervencija kineskih vlasti, dozvoljeno je da se cene akcija same koriguju, a tek u utorak je centralna banka reagovala snižavanjem kamatne stope na 4,6 odsto i smanjenjem obavezne rezerve na zajmove banaka. Smanjenje kamatne stope znači jeftiniji novac za koji centralna banka očekuje da će delom završiti i na berzi kupovinom akcija.\nOva vest je došla kasno za kineske berze pošto je i u utorak indeks šangajske berze pao za 7,6 odsto, ali su evropske berze završile trgovanje u plusu od tri do četiri odsto.\nLorens Samers kao rešenje predlaže rast investicija\nMagloviti berzanski signali\nDa li je ovo početak nove velike krize?, bivši ministar finansija SAD upozorava da bi i ovo mogao biti znak kao što se desilo i 1997, 1998, 2007. i 2008. godine. On upozorava na ulogu Federalnih rezervi SAD koji su najavili povećanje kamatnih stopa u septembru budući da su ocenili da se američka privreda oporavila. Sa niskom cenom nafte, usporavanjem kineske ekonomije i slomom berzi Samers, koji je bio najozbiljniji konkurent za predsednika FED-a sadašnjoj predsednici Dženet Jelen, ocenjuje da su se stekli svi uslovi da se odustane od povećanja kamatnih stopa. Umesto toga on za rešenje problema stagnacije predlaže rast investicija.\nNobelovac Pol Krugman ističe u svojoj kolumni u Njujork tajmsu da niko ne zna šta će doneti krah berze. Iako mnogi ekonomsiti tvrde da berza predviđa dešavanja u realnoj ekonomiji, još niko nije uspeo da u realnom vremenu predvidi šta će biti na osnovu berzanskih fluktuacija.\nPovećanje kamatnih stopa FED-a uticalo bi na dodatno jačanje dolara i na povlačenje kapitala iz zemalja u usponu ka američkom finansijkom tržištu što bi dodatno produbilo probleme sa kojima se suočavaju.\nKriza 2008. godine počela je kao finansijska kriza u SAD izazvana drugorazrednim hipotekarnim obveznicama, da bi se, kada je taj balon pukao, preselila u Evropu u vidu dužničke krize gde je izazvala dvostruku recesiju. Tek što se Evropa malo stabilizovala balon se presilo na tržišta u usponu i pre svega Kinu. Krugman predviđa da je jak dolar sledeći balon koji će puknuti u Americi. On takođe tvrdi da problem nije državna potrošnja i dug, ali da političari i bankari sa Vol strita to ne žele da vide.\nPol Krugman ističe da niko ne zna šta će doneti krah berze\nKineski dug i posledice po Srbiju\nS druge strane Kenet Rogof, profesor sa Harvarda i autor knjige “Ovog puta je drugačija”, koja skenira finansijske krize poslednjih osamsto godina, tvrdi da ni u onoj iz 2008, a ni ovoj kineskoj nema ništa novo. On tvrdi da je problem Kine ogroman unutrašnji dug koji je sa sedam biliona dolara u 2007. godini skočio na 28 biliona dolara u 2014. što je 282 odsto kineskog BDP-a. On ističe da je problem povezanost Kine sa svetom i da baš sada tu povezanost procenjuju bankari i berzanski eksperti, pokušavajući da utvrde kakav će efekat imati na ostatak sveta. Rogof kaže da bi se ipak kladio na to da će Kina sa svojim ogromnim rezervama uspeti da izbegne veliku krizu koja bi se proširila na ostatak sveta.\nKenet Rogof sa Harvarda kladi se da će Kina izbeći veliku krizu\nKada se radi o Srbiji efekat sloma svetskih tržišta kapitala u ponedeljak kod nas se jedva osetio. Kako ističe ekonomista Vajs brokera Nenad Gujaničić Beleks, indeks Beogradske berze je pao za oko jedan odsto i u ponedeljak i u utorak, ali pri toliko malim prometima da to teško može biti merodavno za bilo šta.\n“Na velikim berzama kada dođe do pada, onda svi žele da prodaju i mnogo je veći promet nego u redovnim uslovima. Kod nas se malo osetilo dešavanje iz insotranstva jer našu berzu drže uglavnom strani investitori, ali sa prometima na najboljim akcijama kao što su NIS ili Aerodrom od po 10-15.000 evra to nije merodavno”, objašnjava Gujaničić.\nDa li će se “crni ponedeljak” odraziti na našu privredu treba sačekati i videti da li će doći do krize na globalnom nivou, jer kako kaže Gujaničić pitanje je da li je ovo znak usporavanja kineske ekonomije ili samo trenutne teškoće ili je postepeno usporavanje ili balon koji je spreman da pukne.\n“Videli smo 2008. godine da naša privreda zavisi od kretanja u svetu. Sada je ekonomija toliko globalizovana da svaki šok utiče na druge ekonomije”, kaže on, a kineska je posebno značajna jer je najveći svetski potrošač mnogih resursa.


VUČIĆ PREUZIMA TRIBINU PARTIZANA: Hitni Sastanak Sa Navijačem, Razbio Prozor U Predsedništvu\nVelika propaganda laži Aleksandra Vučića nije čekala mnogo da bi krenula u preuzimanje južne tribine Partizana. Dovoljno je bilo da samo jednom prodefiluje sportskom halom horski ona poznata Vučiću pederu i da obaveštajna služba zajedno sa Vučićem krenu u novo preuzimanje južne tribine.\nNakon utakmice srpski predsednik je razbio prozor u predsedništvu posle odgledanog video klipa na kojem je imao priliku šta da vidi, tačnije da čuje.\nKako Slavija info nezvanično saznaje diktator se već dva puta sastao sa Đorđe Prelićem navijaču Partizana koji je optužen za ubistvo Brisa Tatona, kada je nesrećni Francuz zapeo skočio i sam se ubio, da bi ga nesrećni režim Borisa Tadića zbog straha od Francuske proglasio ubijenim a srpski omladinu poslao u zatvor na višegodišnje robije.\nVučić traži pouzdane igrače, oni koji mogu da satru glasača, da ga zaplaše pa ako treba i da ga ubiju, to je ono što SNS traži od svog novog potencijalnog saradnika\nInsajderske informacije govore o tome da je tiranin Aleksandar ponudio SVE, samo da se sa tribine nikada više ne čuje Vučiću Pederu. O detaljima pregovora ćemo vas blagovremeno obaveštavati i o tome da li će južna tribina prepustiti svoju slobodu naprednjačkim kerovima, kojima je cilj samo zatiranje istine i da cela Srbija ne sazna gorku istinu, a to je da nam je predsednik peder.\nPrethodni tekstPROFA UTERAO VUČIĆU: Munuo mu, ceo Tviter se smeje, Vučić plače, boli ga! (VIDEO)\nSledeći tekstPOLITIČAR OBJAVIO IZ OSVETE: Evo kako je Vučić umešan u posao sa drogom, uzima reket


Patrijarh miri Dodika i Bosića\n2 Nov 2015 - 19:27\nLideri dve najveće stranke u RS pokušaće da nađu zajednički jezik na sastanku u Bijeljini pod okriljem SPC. Tragaće se za miminumom saglasnosti o zaštiti nacionalnih interesa\nNova pravila u Vladi Republike Srpske: Mini-suknje i kožne pantalone idu u istoriju\n2 Nov 2015 - 15:11\nZaposleni u Vladi RS dobili su nedavno novi pravilnik o oblačenju koji će, sasvim sigurno, posebno teško pasti pripadnicama ljepšeg pola naviknutim da na posao dolaze u garderobi koja u dobroj mjeri otkriva njihove fizičke atribute!\n2 Nov 2015 - 12:46\nNepoznati počinioci prelijepili su preko metalne zastava Republike Srpske na vrhu Maglića, najviše planine Republike Srpske i BiH, sa jedne strane zastavu BiH, a sa druge strane su po srpskoj trobojci sprejom nacrtali grb sa obrisima ljiljana.\nČavić: Dodik bi novac uzeo i od samog đavola\n2 Nov 2015 - 09:21\nUkupni dug Republike Srpske na kraju 2014. godine iznosio je 4,9 milijardi maraka i predstavljao je 57,5 posto bruto društvenog proizvoda, a prema Zakonu o zaduživanju, dugu i garancijama RS, granica zaduživanja ne smije prijeći 60 posto BDP-a.\nSNSD: Opozicija priziva na crnogorski scenario\n1 Nov 2015 - 21:22\nOpozicija priziva haos, kakav je prije nekoliko dana bio na ulicama Crne Gore. Bar se tako da zaključiti iz najava koje se ovih dana mogu čuti, poručuje to SNSD-ov poslanik i potpredsjednik partije Marko Vidaković.\nDodik: Specijalna policija RS među najboljima u regionu\n1 Nov 2015 - 14:40\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da se Specijalna brigada policije Republike Srpske i policija Srpske u cjelini ubrajaju među najbolje bezbjednosne agencije u BiH i regionu.


Zgrada Komandno-obrazovnog centra u Krčagovu postaje deo kovid sistema - OGLASNA TABLA - INFO\n14 јула, 2020 14 јула, 2020 0133\n„Uz saglasnost Vlade, Ministarstva zdravlja, Republičkog kriznog štaba našli smo najbolje rešenje za dodatne kapacitete kada je u pitanju lečenje građana Užica i Zlatiborskog okruga, a to je zgrada Komandno-nastavnog centra u Krčagovu, koju smo rekonstruisali uz pomoć Ministarstva privrede. U ovoj zgradi se može obezbediti dodatni prostor za lečenje građana od kovida-19. Verujemo da ćemo uz dodatne kapacitete na lokaciji ove zgrade obezbediti dovoljno prostora za dane koji slede, izazove koji slede i da na najbolji način sačuvamo zdravlje Užičana i građana Zlatiborskog okruga.“\nDa bi pomogli sami sebi, da bi sačuvali svoje zdravlje i zdravlje naših najmilijih i da bi obezbedili zdravstvenim radnicima da mogu da izdrže pritiske pod kojima smo, moramo se i dalje pridržavati disciplinovano svih mera kako bi smo zaustavili ovaj negativan razvoj događaja. Zahvaljujem se Užičanima koji su disciplinovani i pridržavaju se svih zabrana i mera koje su donete od strane Vlade Srbije, Republičkog kriznog štaba, Štaba za vanredne situacije grada Užica“ istakao je Petković.\nDirektor Zdravstvenog centra Miloš Božović istakao je da epidemiloška situacija nije nimalo zavidna na celom Zlatiborskom okrugu.\nDirektor Božović apelovao je na građane da se ponašaju u skladu sa preporukama stručnog tima i da se pridržavaju predloženih mera.


Sardone: Srbi na Kosmetu neprekidno na nišanu albanske većine - Trebevic.net\nFoto izvor: tickmedia/antonkrasniqi\nItalijanski poslanik u Evropskom parlamentu Silvija Sardone izjavila je da prilikom boravka na Kosovu i Metohiji nije vidjela nijednu suštinsku mjeru zaštite ljudskih prava pripadnika manjina koji su mahom hrišćani, a da su Srbi na Kosovu i Metohiji neprekidno na nišanu albanske većine.\n– Mislim da je situacija na Kosovu i Metohiji istinski teška i moja je briga da o tome ozbiljno razmišlja što prije i Evropa – poručila je Sardoneova.\nOna je za današnje “Večernje novosti” rekla da je u Evropskom parlamentu jasno postavila pitanje kakva je strategija EU za Kosovo i Metohiju, kako će da brane hrišćanske i evropske vrijednosti i prava Srba koji su neprekidno na nišanu albanske većine, pale im kuće, pljačkaju imanja, onemogućavaju da se zaposle i normalno žive.\nSardoneova, koja je poslanik iz stranke Liga Matea Salvinija, rekla je da je, kada su tokom vanrednog stanja zbog virusa korona na Kosovu i Metohiji učestali vandalski napadi u srpskim enklavama, zatražila od EU i italijanske vlade da sarađuju u operaciji sa Kforom kako bi otišli da zaštite ta sela gdje je situacija najrizičnija.\n– Nije prihvatljivo da se u Evropi događaju takve stvari jednom civilizovanom, golorukom narodu, i da policija nikada ne uspijeva da pronađe krivce. Zato sam zatražila i da Kfor nadzire istrage policije, kako bi se provjerila korektna procedura njenog rada – rekla je Sardoneova.\nOna je navela da, kada je bila u zvaničnoj misiji EU, u oktobru 2019. godine radi nadgledanja izbora na Kosmetu nije vidjela da postoji ijedna suštinska mjera zaštite ljudskih prava manjina koji su mahom hrišćani.


EP o Srbiji: Pozabavite se ruskim medijima i uticajem Kine, priznajte genocid\nSrbija se podseća na obavezu postepenog usklađivanja sa spoljnom politikom EU, a vlasti Srbije pozivaju se i da „osude govor mržnje, negiranja ratnih zločina i poricanje genocida u Srebrenici“\nVladimir Bilčik, izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju, u svom izveštaju o kom danas raspravlja Evropski parlament, navodi „posebnu zabrinutost zbog dezinformacija iz Kremlja koje se distribuišu preko Sputnjika Srbija i drugih aktera“. Vlasti Srbije se pozivaju da „preispitaju aranžmane koju to omogućavaju“.\nPoziv za „preispitivanje aranžmana“ Bilčik obrazlaže time da bi se tako „smanjile dezinformacije i pojačali napori protiv takvih kampanja čiji je broj porastao od početka pandemije COVID-19“.\nU izveštaju se „izražava zabrinutost zbog rastuće zavisnosti Srbije od vojne opreme i tehnologije iz Kine, kao i bliske političke i vojne saradnje sa Rusijom, uključujući kontinuirano rusko prisustvo u Nišu“.\nNormalizacija sa Prištinom preduslov za pristupanje EU\nU dokumentu sačinjenom na osnovu Izveštaja EK o Srbiji, ukazuje se, takođe, da je „normalizacija odnosa i za Srbiju i za Kosovo prioritet i preduslov za pristupanje EU“ i da je ključna za obezbeđivanje stabilnosti i napretka u širem regionu. U predlogu rezolucije se poziva na „aktivno i konstruktivno angažovanje u dijalogu uz posredovanje EU radi postizanja sveobuhvatnog, održivog i pravno obavezujućeg sporazuma u skladu sa međunarodnim pravom“.\nKada je reč o dijalogu, takođe se podvlači poziv na punu primenu svih već postignutih sporazuma uključujući uspostavljanje Asocijacije/Zajednice srpskih opština, bez odlaganja. Spoljnopolitička služba EU (EEAS) poziva se da uspostavi mehanizam za nadgledanje i verifikaciju primene svih do sada postignutih sporazuma i da o tome periodično izveštava EP kao i da pruži punu podršku specijalnom predstavniku EU u dijalogu Beograda i Prištine Miroslavu Lajčaku.\nSrbija se podseća na obavezu postepenog usklađivanja sa spoljnom politikom EU, a vlasti Srbije pozivaju se i da „osude govor mržnje, negiranja ratnih zločina i poricanje genocida u Srebrenici“.\nU Bilčikovoj rezoluciji ponavlja se važnost postepenog usklađivanja srpske sa zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU, kao uslov za proces pristupanja, ali i izražava zabrinutost zbog stope usklađenosti Srbije koja je najniža u regionu. Primećuje se da neki zvaničnici i neki političari i dalje povremeno daju izjave koje dovode u pitanje spoljnopolitičku orijentaciju Srbije i izražava zabrinutost i „zbog ponovljene podrške Srbije Rusiji u Generalnoj skupštini UN po pitanju aneksije Krima“.\nBojkot izbora, Skupština, istrage o Krušiku, Jovanjici…\nIstovremeno se pozdravljaju inicijalne mere za međupartijski dijalog sa Narodnom skupštinom, uz posredovanje Evropskog parlamenta, koji će „uključiti sve relevantne aktere i proevropske snage u Srbiji sa ciljem da se unaprede politička klima u zemlji i poverenje širom političkog spektra“.\nU predloženom tekstu se naglašava i „važnost regionalne saradnje po pitanju ratnih zločina i u istrazi slučajeva nestalih osoba, uključujući pojačane napore u priznavanju i sprovođenju sudskih presuda o ratnim zločinima, istraživanju grobnih mesta, odbacivanju govora mržnje i veličanja ratnih zločinaca kao i na pružanju pomoći domaćim tužiocima u privođenju počinilaca pravdi“.\nIzvor Sputnjik, 25. mart 2021.\nPreporučujemoVladimir BilčikEvropska UnijaEUizveštaj EPSrbija


Prohodan put ka Subotici - Sombor portal\nPočetna Sombor Prohodan put ka Subotici\nProhodan put ka Subotici\nOgraničenje brzine na deonici između Alekse Šantića i Svetozar Miletića 50 kilometara na sat. Vozila se na deonici od Svetozar Miletića do Sombora propuštaju neizmenično.\nPutevi Srbije su saopštili da je nakon obustave zbog radova na rehabilitaciji na državnom putu I B reda (broj 12), na deonici od gotovo 11,8 kilometara. od izlaza iz naseljenog mesta Aleksa Šantić do ulaza u naseljeno mesto Svetozar Miletić izmenjen režim saobraćaja. Brzina kretanja vozila ograničena je na 50 km/h.\nOdgovorni podsećaju da je alternativni putni pravac – državni put II A reda (broj 105), Bajmok – Pačir – Stara Moravica – Bački Sokolac, državni put II A reda broj 106, Krivaja – Gornja Rogatica – Telečka – Kljajićevo i državni put II B reda broj 304 Čonoplja – Svetozar Miletić.\nJavno preduzeće zaduženo za održavanje puteva obelodanilo je i da se na istom ovom putu, uporedo odvijaju i radovi na deonici Svetozar Miletić – Sombor, koji će trajati do početka oktobra. – U periodu od 7 do 16 časova, izvodiće se radovi na sanaciji oštećenog kolovoza na državnom putu I B reda (broj 12), na deonici Svetozar Miletić – Sombor u dužini od deset kilometara.\nU toku izvođenja radova saobraćaj će se odvijati naizmeničnim propuštanjem vozila – objavili su nadležni.\nUčesnicima u saobraćaju, na ovim deonicima, upućen je apel da poštuju saobraćajna signalizacija i da prilagode brzina kretanja u zoni radova.\nPrethodniPosadi Svoj Hlad\nSledećiSAVET ZA BEZBEDNOST SAOBRAĆAJA URUČIO POKLONE VRTIĆIMA


Tagovi: Ana Popović, Arsenal fest, Dub FX, Kragujevac\n“Volim da mešam sve žanrove, kao džez, rege, hiphop, sambu, dramenbejs, dabstep… šta god da osećam u tom trenutku. To je lepota mog nastupa”, poručuje Bendžamin (Benjamin) Stanford, koji je pod firmom Dub FX poslednjih godina prodao stotine hiljada primeraka albuma i stigao do preko 150 miliona pregleda na jutjubu. Stanfordu, koji je počeo kao ulični muzičar a stigao je da prodrma brojne velike festivale širom sveta, potrebno je veoma malo da privuče pažnju publike – samo glas, FX pedala i “lup” (loop) mašina. Ali su zato rezultati spektakularni što se može čuti u Dub FX hitovima “Flow”, “Love Someone”, “No Rest For The Wicked”, “Soothe Your Pain”…\n“Ana Popović je jedna opaka gitaristkinja”, odavno je ustvrdio legendarni Brus Springstin (Bruce Springsteen) za muzičarku rođenu u Beogradu, koja je danas nastanjena u Los Anđelesu i delila je bine sa veličinama kakve su B.B. King, Joe Bonamassa i Gary Clark Jr, a sada konačno prvi put dolazi u Kragujevac. Čuvena upravo po moćnim živim nastupima, Popović sa svojim pratećim bendom neumorno krstari po velikim svetskim festivalima, a na Arsenal dolazi u trenutku dok promoviše aktuelni trostruki album “Trilogy” (2016), njeno najambicioznije ostvarenje do sada, fascinantnu kolekciju 23 bluz, džez i fank stvari.\nArsenal se tradicionalno održava u fantastičnim prostorima na otvorenom u “Kneževom arsenalu”, bivšoj fabrici naoružanja iz 19. veka, i u zelenilom bogatoj “Zastavinoj bašti”, kao i u obližnjoj rustičnoj “Čaurnici”.


Polovni Volvo BM ostala oprema za utovarivače i kopače oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivredna oprema i mašine > Utovar i kopanje > Ostala oprema za utovarivače i kopače > Volvo BM\nPolovna Volvo BM ostala oprema za utovarivače i kopače na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih Volvo BM ostala oprema za utovarivače i kopače mašina za prodaju. Možete sortirati polovne Volvo BM ostala oprema za utovarivače i kopače po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Volvo BM ostala oprema za utovarivače i kopače u odeljku Brendovi.\n2012 4.457 h\nOvde je kompletna lista polovnih Volvo BM ostala oprema za utovarivače i kopače za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Volvo BM ostala oprema za utovarivače i kopače koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Volvo BM ostala oprema za utovarivače i kopače i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Predstavljeno rešenje za pružni prelaz u Resniku - Gradjevinarstvo.rs\nRešenje za obezbeđivanje pružnog prelaza na devet koloseka koji dele naselje Ljubiša Jelenković u Resniku na dva dela i projekat izgradnje fekalne kanalizacije za to naselje predstavljen je žiteljima tog mesta, saopšteno je iz Opštine Rakovica.\nZboru građana su, osim stanovnika tog naselja, prisustvovali i direktor "Železnice Srbije" Dragoljub Simonović, predsednik GO Rakovica Milosav Miličković, i v.d. direktora JKP "Beogradski vodovod i kanalizacija" Svetozar Veselinović. Za bezbedni prelazak preko pruge predviđena je izgradnja pasarele ili pothodnika dužine oko 75 metara, dodaje se u saopštenju.\n- Došli smo do rešenja problema da iz kredita "Evropske banke za obnovu i razvoj", kada budemo remontovali ovaj deo pruge, ubacimo i pothodnik ili pasarelu. Nakon završetka projektne dokumentacije i raspisivanja tendera za izvođače radova, sa radovima bi mogli da počnemo u drugoj polivini naredne godine – rekao je Simonović i dodao da je realnije da se na lokaciji sagradi pothodnik.\nPredsednik opštine Rakovica Milosav Miličković rekao je da je briga o građanima prioritet te opštine, kao i da je, osim rešenja za bezbedan prelazak preko pružnih koloseka predstavljen i projekat izgradnje fekalne kanalizacije.\n- Danas sam imao zadovoljstvo da, zajedno sa direktorom "Železnica Srbije" i direktorom JKP "BVK", održim zbor sa građanima. U ovom naselju živi više od 1.500 stanovnika koji imaju dva velika problema. Opština Rakovica je na zahtev naših građana inicirala rešavanje problema. Danas smo imali priliku da im predstavimo dva rešenja za bezbedan prelazak preko pružnih koloseka koji dele ovo naselje, dok smo saopštili i radosnu vest da je urađen Projekat fekalne kanalizacije za ovo naselje – rekao je Miličković.\nVršilac dužnosti direktora JKP "Beogradski vodovod i kanalizacija", Svetozar Veselinović naveo je da je u saradnji sa Opštinom Rakovica, za manje od mesec dana gotov projekat fekalne kanalizacije.\n- Što se nas tiče projekat je gotov, mi se nadamo da ćemo brzo dobiti dozvolu, a ona neće biti prepreka da počnu radovi tokom ovog proleća. Mislimo da će ovo naselje biti pokriveno kanalizacijom na proleće sledeće godine, što znači da radovi ne bi trebalo da traju duže od godinu dana – rekao je Veselinović i dodao da će ukupna vrednost radova biti oko 180 miliona dinara.\nMostovi pešački i za laki saobraćaj Postavljanje vodovodnih i kanalizacionih instalacija i sanitarne opreme Sanacija i rekonstrukcija


Održana Prva čukarička gulašijada | GO Čukarica\nU organizaciji Turističko-sportske organizacije Čukarica, a u saradnji sa Mikološko-gljivarskim savezom Srbije, u subotu, na Adi Ciganliji, održana je Prva čukarička gulašijada, pod nazivom “Gljivarska trpeza”.\nManifestaciju je otvorio predsednik opštine Čukarica Srđan Kolarić koji je pozdravio učesnike i posetioce i poželeo im dobrodošlicu na prvu Čukaričku gulašijadu. „ Posle popularne Roštiljijade, koja nas okuplja već deceniju na ovom mestu, naša Turistička organizacija osmislila je još jednu gastronomsku manifestaciju, uz podršku Mikološkog društva Srbije, na kojoj učestvuju poznavaoci gljiva iz cele Srbije. Gulašijada će biti jedinstvena po mnogo čemu, a pre svega po tome što će nas naučiti da i u našem nepostrednom okruženju na Adi Ciganliji ima čak 250 vrsta gljiva, saznaćemo kako da prepoznamo jestive gljive, ali i kako da pripremimo specijalitete, posebno gulaš od gljiva“, rekao je predsednik poželevši takmičarima puno uspeha, a posetiocima dobar provod i druženje.\nOtvaranju je prisustvovao i direktor Turističko-sportske organizacije Radomir Živojinović i predstavnici Mikološko-gljivarskog saveza Srbije.\nStručni žiri Visoke hotelijerske škole, svojim istančanim ukusom, ocenio je da prvo i drugo mesto u gljivarskom kotliću pripadne ekipama iz Gljivarskog društva “Niš” iz Niša, dok je treće mesto pripalo Gljivarskom društvu “Ljubomir Vuksanović” iz Banje Koviljače.


FK Partizan organizuje internacionalne fudbalske kampove\nFK Partizan će i po treći uzastopni put organizovati internacionalne fudbalske kampove preko leta.\nCrno-beli su sa ovom akcijom počeli 2009. godine i omladinskoj školi su priključili 10 polaznika kampa kroz koji je do sada prošlo oko 800 dečaka iz celog sveta.\nZa sve male polaznike organizovan je niz aktivnosti uključujući i brojne nagrade i iznenađenja, a svi će dobiti i opremu crno-belih i godišnju ulaznicu za narednu sezonu.\n"Partizanova omladinska škola je prepoznatljiva u celom svetu i u njoj su ponikli mnogi veliki fudbalski asovi. Cilj ove akcije nije samo selektiranje talentovanih dečaka, već druženje i njihov razvoj", rekao je koordinator za sportska pitanja crno-belih Albert Nađ.\nZamenik kapitena Partizana Saša Ilić preporučio je mladima da dođu u kampove crno-belih.\n"U Partizanu sam od 1988. godine i imao sam sreće da radim sa vrhunskim stručnjacima. Preporučio bih svim klincima da dodju u ove kampove, jer se neće pokajati", rekao je Ilić.\nInternacionalni fudbalski kampovi


NAJAVLJUJE SE IZRADA NOVOG ZAKONA O ZAŠTITI POTROŠAČA: NOVA JAVNA RASPRAVA ćE POčETI TOKOM SEPTEMBRA, A TREBALO BI DA SE ZAVRšI DO POLOVINE OKTOBRA, DOK ćE PREDLOG NOVOG ZAKONA O ZAšTITI POTROšAčA U SKUPšTINSKU PROCEDURU UćI DO KRAJA 2013. GODINE\nMinistarstvo spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija izradiće Nacrt novog Zakona o zaštiti potrošaca, jer se tokom javne rasprave o Nacrtu Zakona o izmenama i dopunama važećeg Zakona o zaštiti potrošača pokazalo da je potrebno izmeniti veći broj članova nego što je prihvatljivo za proces izmena i dopuna.\n- nadležnosti za nadzor i ovlašćenja nadležnih inspekcijskih organa,\nkaže za Paragraf 9. septembra pomoćnica ministra spoljne i unutrašnja trgovine i telekomunikacija Ljiljana Stanković.\nOna dodaje da da je opšti cilj delotvornije sprovođenje Zakona o zaštiti potrošača, efikasnija i funkcionalnija zaštita prava i interesa potrošača, kako bi se obezbedila potpuna usklađenost sa potrošačkim pravom Evropske unije, uspostavljanje novog celovitijeg institucionalnog sistema, a što bi doprinelo potpunijoj i kvalitetnijoj zaštiti potrošača kao ekonomski slabije strana.\nTokom perioda primene važećeg Zakona o zaštiti potrošača ("Sl. glasnik RS", br. 73/2010), pojašnjava Stanković, pokazalo se da su ovlašćenja odgovarajućih inspektora, iako brojna, ipak nedovoljna. U skladu sa predloženim izmenama proširena su odgovarajuća ovlašćenja inspekcijskih organa (npr. inspektor proverava da li je trgovac uredno i o roku isporučio robu potrošaču, vrši diskriminaciju potrošača, omogućava potrošaču da prisustvuje proveri utvrđivanja nesaobraznosti i dr.). Proširenje ovlašćenja umnogome će doprineti delotvornijoj i efikasnijoj zaštiti potrošača.\nPomoćnica ministra ističe da se prilikom izrade novih rešenja, vodilo računa da se za svaku odredbu propiše prekršajna sankcija ukoliko je to pravno moguće i ukoliko je celishodno. Pored odredaba koje su sada važećim zakonom bile sankcionisane, biće predviđeno predviđa da će trgovac biti sankcionisan i u sledećim situacijama:\n- ukoliko naplaćuje dodatne troškove koje nije ugovorio prilikom zaključenja ugovora (npr. poštanski troškovi i troškove transporta i isporuke),\n- ukoliko ne isporuči robu o roku koji je ugovoren i dr.\nTakođe, posebna pažnja posvećena je sankcionisanju nepoštovanja predugovornog obaveštavanja potrošača, kako kod redovne prodaje u prodajnom objektu trgovca, tako i kod prodaje na daljinu i van poslovnih prostorija, pa će tako biti sankcionisano neuručivanje obrasca za jednostrani raskid ugovora zaključenih na daljinu i van poslovnih prostorija, nevraćanje novca potrošaču najkasnije o roku od 30 dana od kada je potrošač izjavio da raskida ugovor zaključen na daljinu ili ugovora zaključenog van poslovnih prostorija. Takođe, trgovac će biti kažnjen ukoliko daje netačna obaveštenja ili na drugi način dovodi ili preti da dovede prosečnog potrošača u zabludu u pogledu postojanja i osnovnih obeležja proizvoda, kao i ukoliko navodi prosečnog potrošača da donese ekonomsku odluku koju inače ne bi doneo.\nIz Ministarstva spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija napominju da je sada jasnije precizirana i definisana obaveza trgovaca u pogledu predugovornog obaveštavanja potrošača, ukoliko informacije nisu očigledne iz konteksta, a sve u cilju donošenja racionalnih ekonomskih odluka potrošača. Predugovorno obaveštavanje se takođe primenjuje i na ugovore o snabdevanju vodom, gasom ili električnom energijom kada oni nisu ponuđeni za prodaju u ograničenoj količini ili unapred određenoj količini, ili na ugovore o centralnom grejanju ili o isporuci digitalnog sadržaja koji se ne isporučuje na trajnom nosaču zapisa.\nOsim navedenog, doslednije ostvarivanje prava iz ugovora biće znatno olakšano preciznijim i jasnije definisanim pravima i obavezama kako trgovaca tako i potrošača i poboljšanjem vansudske zaštite potrošača. Pored toga, preciznim definisanjem nosilaca zaštite potrošača, a pre svega preciznim navođenjem odgovarajućih ministarstava koja će preko svojih inspektora sprovoditi ovaj Zakon, uvođenjem šireg opsega nadzora inspekcijskih organa, proširenjem kaznenih odredaba, umnogome će biti olakšano ostvarivanje prava iz ugovora.\nDa bi se obezbedila potpuna usklađenost sa potrošačkim pravom Evropske unije kao i sveobuhvatnija i celishodnija zaštita potrošača u Republici Srbiji, pomoćnica ministra navodi da su uvedeni novi pojmovi:\n- tehnička roba.\nPojam "garancija", zamenjen je pojmom "komercijalna garancija", kako bi se pored obezbeđivanja potpune usklađenosti sa pravom Evropske unije, postigla jasna distinkcija u odnosu na pojam saobraznosti, koji se u širokoj upotrebi često naziva i "zakonska garancija". S tim u vezi definisan je i pojam "davalac garancije", s obzirom na to da se tim izrazom obuhvataju sva lica koja se mogu pojaviti u ulozi davaoca garancije, bilo da su to trgovci, bilo sami proizvođači. Kada je u pitanju nepoštena poslovna praksa privrednih subjekata prema potrošačima uvedeni su pojmovi kodeks ponašanja i tvorac kodeksa.\nStanković dodaje da su značajne novine u vezi sa isporukom robe pravila za dostavu robe na adresu potrošača, zatim da isporuka nije uredna ukoliko je dostava izvršena ostavljanjem robe ispred vrata kuće ili stana potrošača, kao i obaveza trgovca da na računu napiše rok isporuke. U slučaju da trgovac ne ispuni svoju obavezu i odbije da isporuči robu ili je ne isporuči u ugovorenom roku, potrošač ima pravo da raskine ugovor sa trgovcem, a trgovac se obavezuje da potrošaču vrati uplaćene novčane iznose sa pripadajućom kamatom. Kod isporuke trgovac je obavezan da isporuči robu i preda dokumenta koja se na nju odnose u maksimalnom roku isporuke od 30 dana. Pomoćnica ministra napominje da je nepoštovanje ovih odredaba prekršajno sankcionisano. S obzirom na raspon novčane kazne koja može biti izrečena u prekršajnom postupku, ovakva odredba će sigurno imati preventivno dejstvo, odnosno doprineće smanjivanju broja žalbi potrošača koje se odnose na neisporučivanje robe, odnosno nevraćanje novca o roku, smatra Stanković.\nOna dodaje da je detaljnije i preciznije definisan i pojam saobraznosti robe, kao i da je isključena mogućnost da se odgovornost trgovca za nedostatak saobraznosti ugovorom ograniči ili isključi i pojašnjava da je trgovac dužan da isporuči robu koja je saobrazna ugovoru, pre svega u pogledu količine, kvaliteta i vrste, na način predviđen ugovorom. Takođe, trgovac je odgovoran i za nesaobraznost nastalu zbog nepravilnog pakovanja, nepravilne instalacije ili montaže, kao i kada je nepravilna instalacija ili montaža robe posledica nedostatka u uputstvu koje je predato potrošaču radi samostalne instalacije ili montaže. Značajna novina je mogućnost potrošača da prisustvuje proveri utvrđivanja nesaobraznosti robe koju vrši trgovac, uz istovremeno propisivanje obaveze trgovca da potrošaču to i omogući.\nVeoma bitan predlog, koji omogućava potrošaču značajnije viši nivo zaštite, tiče se situacije pojave nesaobraznosti u prvih šest meseci, kada potrošač može da bira između zahteva da se nesaobraznost otkloni zamenom za novi proizvod, odgovarajućim umanjenjem cene ili da izjavi da raskida ugovor. U ovom slučaju otklanjanje nesaobraznosti opravkom bilo bi moguće samo uz izričitu saglasnost potrošača. Uvođenje ove odredbe onemogućiće nametanje opravke potrošaču u prvih 6 meseci, što će dovesti do mnogo manjeg broja nezadovoljnih potrošača, ističe pomoćnica ministra.\nUvodi se i nova obaveza trgovca da uz prodatu robu potrošaču preda prateću dokumentaciju i to naročito:\n- uputstvo za montažu,\n- a kod prodaje tehničke robe i spisak ovlašćenih servisera sa teritorije Republike Srbije.\nStanković pojašnjava da svi navedeni dokumenti moraju biti napisani jasno i čitljivo na srpskom jeziku, čime se obezbeđuje viši nivo zaštite potrošača kod kupovine pojedinih kategorija proizvoda.\nPojam ugroženog potrošača dobija širi obim i odnosi se na pribavljanje i korišćenje svih roba i usluga, a ne samo na usluge od opšteg ekonomskog interesa. Ugroženi potrošač je potrošač koji zbog svog ekonomskog ili društvenog položaja, uslova života, posebnih potreba ili drugih teških ličnih prilika pribavlja robu ili koristi uslugu pod naročito otežanim uslovima ili je u tome onemogućen. Ako u domaćinstvu postoji ugroženi potrošač zbog uzrasta, hendikepa ili bolesti, nije dozvoljena obustava usluge grejanja ili snabdevanja električnom energijom ili gasom kojima se potrošač snabdeva radi grejanja tokom grejne sezone.\nKonkretnu korist, smatra Stanković, potrošači će imati kada je u pitanju postupak reklamacije, vođenje knjige reklamacija od strane trgovca i rokova za rešavanje reklamacija. Predlaže se da se rok u kome trgovac odgovara potrošaču na izjavljenu reklamaciju skrati sa 15 na osam dana. Na novi način se uređuju obaveze trgovca u slučaju uništenja, gubitka ili oštećenja predmeta datog na opravku, ali se propisuje da nemogućnost potrošača da dostavi ambalažu robe ne može biti uslov za rešavanje reklamacije, niti razlog za odbijanje otklanjanja nesaobraznosti. Takođe, predloženo je da trgovac vodi evidenciju primljenih reklamacija u obliku ukoričene knjige ili u elektronskom obliku i da je čuva najmanje dve godine od dana podnošenja reklamacija potrošača.\nU Ministrastvu spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija navode da će nova javna rasprava početi tokom septembra, a trebalo bi da se završi do polovine oktobra, dok će novi Predlog zakona o zaštiti potrošača u skupštinsku proceduru ući do kraja 2013. godine.\nIzvor: Redakcija, 11.9.2013.


Pritisak Junajted medija i SBB-a na nezavisne institucije | Novine Toronto\nKompanije Junajted medija (United Media) i SBB, koje posluju u okviru Junajted grupe, nastavljaju da vrše pritisak na nezavisne institucije i prejudiciraju odluku Komisije za zaštitu konkurencije o dozvoljenosti poslovne saradnje između Telenora i Telekoma Srbija, ocenio je danas Telekom.\nTaj mobilni operator se oglasio posle objave Junajted medija i SBB-a da su podneli krivičnu prijavu protiv Telekoma i Telenora, kao i protiv odgovornih u tim kompanijama, zbog "zaključenja restriktivnog sporazuma kojim bi podelili tržište i sa njega potisnuli SBB".\n"Postavlja se jasno pitanje zašto se sada, nakon skoro tri meseca i u trenutku kada ističe rok za nadležnu Komisiju za zaštitu konkurencije da donese svoju odluku, podnosi ova volšebna krivična prijava", navodi se u saopštenju Telekoma Srbija.\nTelekom tvrdi da je reč o nastavku propagandne kampanje protiv uvođenja slobodne utakmice, koja za cilj ima da SBB ostane nezakonito dominantan igrač na tržištu, što, kako ukazuje, "pokazuje i činjenica da navodna krivična prijava koju spominju nema nikakvo pravno utemeljenje, jer ovi ugovori još nisu ni stupili na snagu, niti to po zakonu mogu bez odobrenja Komisije".\nU saopštenju je navedeno da je predložena saradnja Telenora i Telekoma urađena u skladu sa najboljim evropskim standardima i podrazumeva iznajmljivanje Telekomove optičke infrastrukture Telenoru i distribuciju sadržaja, po komercijalnim i potpuno neekskluzivnim uslovima.\nUkoliko tu saradnju odobri Komisija za zaštitu konkurencije to će, po oceni Telekoma, doprinetiliberalizaciji tržišta, od čega će korist imati potrošači.


Muslin: Naš cilj je da dođemo do tri boda\nsubota, 10 jun 2017 12:00\tGacik Ivica\n- "Treba da odigramo svih 90 minuta maksimalno, na našem nivou. Ukoliko tako bude odmah se vidi rezultat. Tako je bilo i na prethodnim utakmicama", rekao je Muslin.\nSelektor srpske reprezentacije Slavoljub Muslin rekao je da je svestan kvaliteta Velsa, ali je ocenio da je njegova ekipa najkvalitetnija u grupi\nShodno tome, selektor je istakao i da veruje da će 'Orlovi' izboriti direktan plasman na Svetsko prvenstvo.\n- "Imamo kvaliteta da dobijemo sve, što smo i pokazali. Nismo izgubili ni jedan meč od početka i sada sve zavisi od nas. Mislim da smo najkvalitetnija ekipa u ovoj grupi, imamo dobre igrače... Bitno je da ne pravimo individualne greške, da ih eliminišemo, da budemo još efikasniji. Ne zavisi sve samo od nas zato što smo prvi u grupi i što imamo tu malu zalihu, već po kvalitetu, po igri i mogućnostima. Mislim da možemo da završimo prvi u grupi", rekao je Muslin novinarima u Staroj Pazovi.\n- "Znamo da imamo jakog protivnika koji ima iskustva u ovakvim utakmicama. Znamo za njihov rezultat Na Evropskom prvenstvu, ali i mi imamo adute i kvalitet, što smo pokazali u prvih pet utakmica. Mislim da nije slučajnost što smo na prvom mestu i uradićemo sve da ostanemo na njemu", rekao je on.\n- "Spremali smo se s velikom željom. Dobro smo odradili pripreme i dobro se spremili za sutrašnjeg protivnika. Spremni smo i siguran sam da ćemo pred nadam se punim stadionom odigrati kako treba. Naš cilj je da dodjemo do tri boda koji su nam neophodni za plasman u Rusiju", rekao je Muslin.\n- "Svakako se mnogo toga promenilo, poboljšalo. Imamo neke naše stvari koje su sigurne, bolju igru, čvršću, dobru organizaciju koja može da bude još bolja. I kada je rezultat bio loš, verovali sm oda možemo, što se pokazalo i protiv Gruzije, Velsa i Irske. Mogu da osetim na svakom okupljanju da je sve bolje. Nadam se da ćemo nastaviti da napredujemo", rekao je Muslin.\nSrbija je prva na tabeli sa 11 bodova, koliko ima i Republika Irska, uz lošiju gol razliku, dok je Vels treći sa sedam.


Stabilno stanje povrijeđenog mašinovođe Željeznica RS – Haber.ba\nStabilno stanje povrijeđenog mašinovođe Željeznica RS\nNakon stabilizacije općeg stanja, pacijent je iz Urgentnog centra premješten u Kliniku za bolesti uha, grla i nosa, gdje će ostati na daljem praćenju i liječenju.\nZdravstveno stanje mašinovođe Željeznica RS, koji je zadobio povrede glave i lica prilikom iskakanja voza, sinoć kod Čelinca, za sada je stabilno, potvrđeno je iz banjalučke bolnice.\nPo riječima dežurnog ljekara Klinike za bolesti uha, grla i nosa Unverzitetskog kliničkog centra Republike Srpske Dalibora Vranješa, mašinovođa inicijala R.S. (35) zadobio je frakturu nosa i povrede lica i hirurški je zbrinut.\nPrilikom naleta putničkog voza, koji je sobraćao na relaciji Doboj – Banja Luka, na odron koji se nalazio na pruzi, povrijeđen je mašinovođa Željeznica Republike Srpske, te je abulantnim kolima hitne pomoći prevezen u Klinički centar u Banjoj Luci, prenosi “Fena”.\nTeme:Jošanica, mašinovođa, nesreća, Željeznice RS


Erdogan: „Njujork tajms“ se meša u turske poslove - 25.05.2015, Sputnik Srbija\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan optužio je danas američki list „Njujork tajms“ da se svojim komentarima meša u unutrašnje stvari njegove zemlje. 25.05.2015, Sputnik Srbija\n17:50 25.05.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan optužio je danas američki list „Njujork tajms“ da se svojim komentarima meša u unutrašnje stvari njegove zemlje.\nErdogan je za jedan tekst u prošlonedeljnom broju tog nedeljnika rekao da se u njemu „bukvalno daju naređenja Sjedinjenim Državama“.\n„Kao list, treba da znate gde je vaše mesto“, rekao je Erdogan u govoru u Istanbulu koji je prenosila turska televizija.\n„Vi se mešate u unutrašnje stvari Turske pišući nešto poput ovoga. Objavljivanjem takvog teksta, vi ste prešli preko granice slobode“, rekao je on.\nU tekstu koji je „Njujork tajms“ objavio u izdanju od petka, pod naslovom „Tamni oblaci nad Turskom“, kritikuje se Erdoganova vladavina i njegovo razračunavanje sa turskim medijima.\nU tekstu se piše o napadima Erdogana na Medijsku grupu Dogan koja poseduje list „Hurijet“ i to zbog načina pisanja o smrtnoj kazni koja je izrečena bivšem predsedniku Egipta Muhamedu Morsiju. „SAD i Turska i njeni NATO saveznici treba da mu kažu (Erdoganu) da se okrene sa tog destruktivnog puta“, piše u tekstu u „Njujork tajmsu“.\nZabrinutost u tom smislu, pojačana je prethodnih meseci, navodi AFP, oko prava medija u Turskoj, a uz nekoliko sudskih postupaka započetih protiv nekoliko novinara pod optužbom da su vređali Erdogana.\nPolitičke tenzije su povećane u Turskoj uoči izbora 7. juna na kojima se vladajuća partija AKP bori da zadrži dominaciju u zemlji otkako je prvi put došla na vlast 2002. godine. Pored toga, suosnivač te stranke Erdogan hoće da promenom ustava dobije veća izvršna ovlašćenja, navodi AFP.


Olimpija Milano i Barselona za imaginarnu nadu - Meridianbet Vesti\nKošarka Author:\tNikola Lalović - 23/02/2017\nDeluje da će nekoliko timova voditi borbu osmo mesto na tabeli u Evroligi, a Olimpija Milano i Barselona se teško mogu nadati nastavku takmičenja.\nTim Jasmina Repeše je cele sezone bio u očajnoj formi, ali je u jednom trenutku uspeo da zabeleži nekoliko pobeda i vrati nadu da može da nastavi takmičenje i posle prvog dela. Protiv Efesa su vodili ceo meč, ali su na kraju Turci preokrenuli i deluje da je to kraj nada za Olimpiju da igra Top 8.\nIpak sada u Milano dolazi Barselona i pobeda uz neke povoljne rezultate bi možda mogla da donese minimalnu nadu da je čudo moguće.\nSa druge strane Barselona nije imala ni uspone ni padove u formi, oni konstatno igraju ispod proseka i muče se. Imaju pobedu više od Olimpije i tri manje od Efesa koji trenutno drži to famozno osmo mesto.\nKatalonci su sada možda i u najgorem trenutku sezone, pošto su zaređali četiri poraza. Pre te serije su i imali šanse za Top 8, sada ako izgube u Italiji verovatno se i definitivno opraštaju od snova o Top 8.\nUprkos nešto slabijem učinku, deluje da je motivacija Italijana mnogo veća. Olimpija Milano želi još malo da se nada i svim silama će juriti ovu pobedu.\nVerujemo da su se oporavili od šoka koji im se desio kada su poraženi od Efesa u prošlom kolu i da su sada spremni za trijumf po kvoti 1,62.\nBarselona je sa druge strane u ozbiljnoj dubiozi i teško da mogu da se izvuku. Do kraja sezone će se verovatno više koncentrisati na rekosntrukciju tima i špansko prvenstvo. Za njih je Evroliga gotova priča.\nTags:Barselona, Evroliga, Olimpija Milano\nPresela mu pita: Golman Satona se najeo pa ostao bez posla\nEvroliga: Zvezda zadala domaći, Baskonija i Efes “odgovaraju“ u petak!


Tramp i Klinton rade na jedinstvu svojih stranaka\nVerovatni presednički kandidati Demokratske odnosno Republikanske stranke, Hilari Klinton i Donald Tramp\nU američkoj predsedničkoj trci, verovatni kandidati Hilari Klinton i Donald Tramp su sada fokusirani na ujedinjenje u okviru svojih stranaka pred nacionalne stranačke konvencije narednog meseca. Medjutim, negativne političke posledice nakon nedavne tragedije i masovnog ubistva u Orlandu komplikuju Trampova nastojanja da okupi Republikance oko svoje kandidature.\nPosle pucnjave u Orlandu, Donald Tramp je krenuo u napad i krivi i predsednika Baraka Obamu i demokratsku kandidatkinju Hilari Klinton za politiku koja je olakšala teroristima da ciljaju na Amerikance:\n"Mi nećemo dozvoliti ljudima da nas iskorišćavaju. Ići ćemo u bisokop. Leteti avionima. Vodićemo život onako kako treba da ga vodimo.”\nMedjutim, Tramp je predložio da se muslimanima zabrani ulazak u SAD i ta oštra retorika je otudjila republikanske lidere poput senatora Miča MeKonela.\n“Imamo puno nerešenih pitanja i moj savet našem kandidatu bi bio da počne da priča o tim pitanjima do kojih je američkom narodum stalo i da to počne odmah.”\nMnogi drugi republikanci se nisu oglasili, zabrinuti da bi bilo kakvo javno protivljenje Trampu razgnevilo njegove sledbenike, kaže analitičar Norm Ornstin.\n“Ako kritikujete Trampa otudjićete neke specifične segmente republikanske biračke baze, a oni su vam potrebni na izborima koji će ionako biti teški. Ako podržite Trampa onda ste zatočeni njegovim političkim stavovima.”\nKontroverza oko Trampa i njegovih komentara je dala materijala njegovoj verovatnoj protivkandidatkinji na predsedničkim izborima Hilari Klinton:\n“Zabrana ulaska muslimanima ne bi zaustavila ovaj napad. Niti će to postići zid. Stoga nijedna od nesmotrenih ideja Donalda Trampa ne bi spasila nijedan život u Orlandu.”\nHilari Klinton radi na ujedinjenju sopstvene stranke i ima nameru da pridobije rivala Bernija Sandersa i njegove sledbenike posle duge i ponekad ogorčene kampanje na primarnim izborima.\n“Borićemo se što je moguće jače da stvorimo Demorkatsku stranku koja predstavlja radničke porodice i ljude koji imaju male plate u ovoj zemlji.”, kaže Sanders.\nHilari Klinton se takodje oslanja na predsednika Obamu da pomogne u ujedinjenju stranke, kaže analitičar Džon Fortije.\n“Mada ima otrova izmedju delova stranke trenutno postoji dobar osećaj da će to verovatno da se slegne i da će Demokratska stranka biti relativno ujedinjena.”\nNajnovije ankete ukazuju da Hilari Klinton povećava vodjstvo nad Trampom posle napada u Orlandu i njegovih kontroverznih komentara.


"Sistem sa 'prozorima' funkcioniše... Savezi su odgovorni za otkaze igrača" - BIGportal.ba\nSeptembar 17, 2019 Septembar 17, 2019 07\nOn je govorio o mnogim temama, ali je centar pažnje bio problem sa igranjem, odnosno neigranjem najvećih zvezda svetske košarke na smotri najboljih nacionalnih košarkaških timova.\n“To je problem koji svaki savez mora sam da reši, naročito američki i kanadski. Naša uloga je prilično delikatna, naš posao nije da sklapamo ekipe timova. Mi moramo da postavimo binu, da napravimo jednake uslove za sve timove, a svaki savez ima svoj način za odnos za igračima. Bilo je mnogo diskusije oko američkog tima. Mislim da bi američka košarka trebalo da analizira tu situaciju, a potom da razgovaramo, u vezi sa nekim uslovima koje smo postavili za ovaj turnir. Moram da kažem ovo, kada igrači na startu odluče da igraju, onda se sve zna. Mi verujemo da se ovde radi o nečemu što nema veze sa turnirom. Naravno, svaki igrač ima svoje razloge, ali je važno reći da smo se mi trudili da poboljšamo uslove za igrače. Da, putovanja između gradova su bila izazov, ali sam ja lično posetio hotele i mesta na kojima igrači borave. Dakle, individualna je stvar da li je neka ekipa imala nekog igrača ili nije. Ne zaboravimo da je gotovo svaki tim, osim SAD i Kanade, imao gotovo sve svoje NBA igrače“, rekao je Zagklis.\nPrvi čovek FIBA je u tom delu propustio da navede da brojne reprezentacije nisu čak ni stigle do Kine jer u kvalifikacijama nisu mogle da računaju na svoje najbolje igrače.\nSistem “prozora” je prema Žagklisu, sistem koji “radi”.\n“Dizajnirali smo novi sistem za četvorogodišnji krug. Testirali smo prvu polovinu i zadovoljni smo. Uticaj kvalifikacija na zemlje koje su ih igrale je veoma pozitivan. Glavna poruka je da su nam potrebne domaće utakmice za nacionalne timove. Prilagođavanja, naravno, mogu da se dogode pošto napravimo evaluaciju prvog ciklusa. Već ste videli da smo prebacili kontinentalne kvalifikacije u februar, a ne u novembar. To je prilagođavanje koje je napravljeno posle konsultacija sa savezima i ligama”, dodao je Zagklis.\nMnoge reprezentacije su negodovale zbog velikog broja putovanja tokom Svetskog kupa, ali prvi čovek FIBA ističe da ovo nije prvi put da se takmičenje organizovalo u više gradova.\n“Prvi put su utakmice igrane simultano u različitim gradovima. Transferi timova su bili izazov i o tome ćemo razgovarati”, istakao je.\nOn je istakao i da je širenje Svetskog kupa na 32 reprezentacije “prirodna evolucija”.\n“Moramo da damo ostatku sveta priliku da uhvati priključak. Čak 80 reprezentacija je igralo u kvalifikacijama… Kalenadar ne može sve da učini srećnima, datumi turnira su stvar kompromisa. Za sada ne planiramo da promenimo vreme održavanja Svetskog kupa 2023. godine, ali ćemo razgovarati o svemu“, rekao je.\n“Poljska i Češka su bile u četvrtfinalu? Jesu… Nacionalni timovi moraju da imaju kontinuitet i program. Te ekipe su pokazale kako se košarka širi na nova tržišta“, dodao je Zagklis.\nGovorio je i o kontroverznoj odluci sudija koja je izbacila Litvaniju iz takmičenja.\n“Sudije su pripremljene na najbolji način, FIBA je mnogo investirala u njihove treninge. Naravno, greške su deo igara, ali greške imaju i posledice. Zato posle svake utakmice se oglašavamo i priznajemo greške, zato su trojica arbitara suspendovani…“, dodao je.\nOn je istakao i da FIBA namerava da izgradi još bolji Svetski kup, ali ne kako bi “oštetila” Olimpijske igre, za koje kaže da su najvažniji sportski događaj na svetu.\nKontaveit se razbolela, Benčićeva bez borbe u četvrtom kolu\nEkip: Jović je konkurencija Benzemi


Migranti kod Međunarodnog mosta između Meksika i SAD u Del Riju u Teksasu 16. septembra 2021.\nČak 10.000 migranata, od kojih su mnogi došli iz Haitija, trenutno boravi u improvizovanom kampu ispod mosta koji spaja SAD i Meksiko, blizu Del Ria u Teksasu. Broj migranata raste, kažu zvaničnici na terenu.\nVisoki zvaničnik granične patrole u sektoru Del Rio, Jon Anfinsen, izjavio je za Washington Post: "Trudimo se očajnički da upotrijebimo sve resurse koji su na raspolaganju ali ovo je logistička noćna mora."\n"Dovodimo agente iz svih delova zemlje da pomognu ali neće moći da dođu danas i samo se trudimo da držimo glavu iznad vode", rekao je.\nPrema Reutersu, uslovi ispod mosta su "sumorni", migranti imaju male zalihe hrane i vode a temperature su veoma visoke.\nGranična služba saopštila je da je povećala broj svojih radnika u tom području i da se migrantima dostavljaju voda, peškiri i poljski toaleti, dok čekaju da budu odvedeni u ustanove gdje se obrađuju imigracione prijave.\nGradonačelnik Del Rija, demokrata Bruno Lozano, u četvrtak je na Twitteru napisao da je prebrojano više od 10.000 migranata i zatražio federalnu pomoć, ističući da broj migranata ispod mosta raste.\n"Predsjedniče Biden, da li ste obaviješteni o krizi koja je u toku?", napisao je.\nSituacija predstavlja novi izazov za predsjednika Joea Bidena, koji je ukinuo neke dijelove restriktivne imigracione politike bivšeg predsjednika Donalda Trumpa. Do sada neviđeno velike grupe migranata pokušale su da iz Meksika uđu u SAD ove godine.\nViše od 195.000 migranata uhapšeno je na granici sa Meksikom u augustu, prema vladinim podacima koji su objavljeni u srijedu.\nBidenova administracija krivi Trumpa za veliki priliv migranata, navodeći da im je smanjio legalne načine da emigriraju u SAD.\nDio informacija u izvještaju preuzet je od agencije Reuters.\nSAD ukinule dva stroga propisa o azilu


U augustu pad industrijske proizvodnje u FBiH – Biznis.ba\nNaslovnaBiHU augustu pad industrijske proizvodnje u FBiH\nobjavljeno 26. sep 2019. u 10:10\nPrema pokazateljima Federalnog zavoda za statitiku, u augustu u odnosu na juli 2019. godine, Intermedijarni proizvodi manji su za 10,3 posto, Trajni proizvodi za široku potrošnju za 9,4, Kapitalni proizvodi za 7,1, Netrajni proizvodi za široku potrošnju za 5,7, a Energija je manja za 3,8 posto.\nNa godišnjem nivou, u augustu 2019. u odnosu na august prošle godine, Trajni proizvodi za široku potrošnju veći su za 8,4 posto. Intermedijarni proizvodi manji su za 14,2 posto, Energija je manja za 10,9 posto, Kapitalni proizvodi manji su za 9,4 i Netrajni proizvodi za široku potrošnju manji su za 6,6 posto.\nPrema područjima KD BiH, desezonirana industrijska proizvodnja u augustu u odnosu na juli 2019. godine porasla je u Proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom i plinom za 2,6 posto. U Vađenju ruda i kamena manja je za 10,4 i u Prerađivačkoj industriji manja je za 7,7 posto.\nNa godišnjem nivou, u augustu 2019. u odnosu na isti mjesec 2018. godine, industrijska proizvodnja u Vađenju ruda i kamena manja je za 10,8 posto, u Prerađivačkoj industriji za 10,1 i u Proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom i plinom za 9,8 posto.


POČINJE PRIMENA ZAKONA O INSPEKCIJSKOM NADZORU\nNapisano 30 jul 2015 .\nNa konferenciji za novinare u Vladi Srbije održanoj 30. jula 2015. godine, potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički saopštila je da od danas počinje primena Zakona o inspekcijskom nadzoru nad neregistrovanim subjektima, kao i poslodavcima kod kojih radnici rade "na crno".\nUdovički je podsetila na to da su zakonom koji je usvojen u aprilu predviđena ovlašćenja i dužnost svake inspekcije da u svojoj oblasti obavlja nadzor nad neregistrovanim subjektima i primenjuje prinudne inspekcijske upravne mere.\nTakođe, kako je dodala, obaveza svih inspekcija jeste da reaguju kada primete da se nelegalno radi i u onim oblastima koje nisu u njihovoj nadležnosti, što je odredba zakona koja će stupiti na snagu za dva meseca.\nZakonom su, kako je dodala, predviđene i kazne u iznosu od 50.000 do 2.000.000 dinara.\nOna je dalje istakla da očekuju da će na taj način biti povećan nivo zakonitosti i bezbednosti poslovanja i postupanja u svim oblastima.\nUdovički je ponovila da prethodnih godina nije u dovoljnoj meri ulagano u oblast inspekcijskog nadzora i da naša zemlja ima nedovoljan broj inspektora. Saopštila je da je Vlada formirala Komisiju za koordinaciju rada inspekcija i da je pripremljen nacrt akcionog plana o tome kako da se inspekcije ojačaju, pri čemu će se ulagati u obuke, koordinaciju, unapređenje kapaciteta i slično.\nEURO grupni SMS osiguranje Tirol transport i logistika vođenje evidencije o radnom vremenu vozača Brussels kamion bez vozača Ministarstvo finansija Portugal


Nikšić i Cvijanović održali satanak: Jedinstvena lista, cjenovnik i postupci kontrole na granici - Klix.ba\nBiH Nikšić i Cvijanović održali satanak: Jedinstvena lista, cjenovnik i postupci kontrole na granici\nNikšić i Cvijanović održali satanak: Jedinstvena lista, cjenovnik i postupci kontrole na granici\n15.1.2014. u 17:02\nŽeljka Cvijanović MMF Nermin Nikšić\nPredstavnici vlada Republike Srpske i Federacije BiH, koje su predvodili premijeri Željka Cvijanović i Nermin Nikšić, dogovorili su danas u Sarajevu da će biti donesena jedinstvena usaglašena lista, jedinstven cjenovnik i jedinstven postupak kontrole proizvoda na granici BiH.\nPremijerka RS Željka Cvijanović istakla je da je zadovoljna današnjim dogovorom kojim će na granici BiH biti prihvaćena rješenja inspektora Republike Srpske.\n"Ovom instrukcijom otvaraju se vrata za donošenje sistemskog rješenja kojim će na isti način biti tretirana ova oblast i kada je riječ o postupku, kontroli, cjenovniku i listi proizvoda", navela je Cvijanovićeva.\nPrema njenim riječima, ovo je prvi korak koji je neophodan da bi se u ovoj oblasti funkcionisalo na odgovarajući način.\nPremijer FBiH Nermin Nikšić rekao je da je dogovoreno i da ministar trgovine FBiH Milorad Bahilj donese novu instrukciju kojom će nadležne upoznati o današnjem dogovoru entitetskih vlada.\n"Ovaj dogovor će nakon mjesec dana usaglašavanja biti poslat Savjetu ministara BiH koji treba da u skladu sa svojim ovlaštenjima donese podzakonske akte u ovoj oblasti", rekao je Nikšić.\nNaglasio je da su otklonjene dileme vezane za projekt Južni tok te da će Vlada FBiH u toku današnjeg dana ili sutra dobiti kompletan elaborat o kojem će se izjasniti i uputiti mišljenje Vijeću ministara BiH.\nNikšić je kazao da je na sastanku dogovoreno davanje uputstva direktoru Elektroprenosa BiH za pokretanje realizacije prvih investicija u elektroenergetsku mrežu BiH, vrijednih oko 10 miliona KM.\n"Također, usaglašeno je da ćemo imati jedinstven pristup prema Misiji MMF-a prema BiH i nadamo se da će do kraja mjeseca biti odobrena tranša koju smo trebali dobiti krajem 2013.", rekao je Nikšić.\nSastanku su prisustvovali i ministar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija, ministar trgovine i turizma RS Maida Ibrišagić-Hrstić i vršilac dužnosti direktora Inspektorata Republike Srpske Zoran Mikanović.\nIspred Vlade FBiH prisustvovao je i ministar trgovine Milorad Bahilj, zatim direktor Federalne uprave za inspekcijske poslove Ibrahim Tirak i dva predstavnika Inspektorata Brčko distrikta.\nFederalni ministar trgovine Milorad Bahilj krajem prošle godine donio je odluku o visini i načinu plaćanja naknade za pokriće troškova kontrole kvaliteta određenih proizvoda pri uvozu i izvozu, u kojoj je navedeno da se na "teritoriji FBiH može prodavati isključivo roba koju je pregledao federalni carinski inspektor".


Đukanović: Proces ujedinjenja Evrope ostaće nezavršen ukoliko zemlje Balkana ne budu integrisane u EU\nĐukanović je naveo da su zemlje zapadnog Balkana stale na evropski put i ocijenio da ih je neophodno dodatno ohrabriti, predočavajući Briselu nove mehanizme podsticaja. Đukanović je saopštio da je sve učesnike Foruma upoznao sa svojim viđenjem stvaranja uslova za bržu evropsku integraciju regiona, a prva poruka je bila da moraju biti završeni neki nedovršeni procesi u regionu.\n»Ukazao sam, prije svega, na potrebu da se brzo, ali kvalitetno, rješavanje odnosa između Crne Gore i Srbije. U tom kontekstu izložio sam poznati stav o superiornosti ideje nezavisnosti i međunarodno-pravnog subjektiviteta za članice državne zajednice«, rekao je Đukanović.\nOn je nagovijestio i namjeru da, već na proljeće sljedeće godine, u periodu od početka februara do kraja aprila, na demokratskom referendumu, organizovanom prema evropskim standardima, građanima Crne Gore ponudi da opredijele njen budući državni status.\nPredsjednik crnogorskog parlamenta Ranko Krivokapić ocijenio je da Balkan ide u pravcu stabilizacije, kroz rješenje statusa Crne Gore i Kosova. On smatra da organizovanje Foruma, poput zagrebačkog, daje doprinos zajedničkoj spoznaji i olakšavanju puta ka EU zemljama zapadnog Balkana.\nKoordinator Pokreta za crnogorsku nezavisnost Branko Lukovac ocijenio je da bi posljedice odbacivanja Ustava Evropske unije mogle biti dalekosežnije i naglasio kako strahuje da bi istovremeno mogao biti usporen i prijem novih zemalja, pa i Crne Gore. On je istakao da u uslovima takvog razvoja, nesigurna u pogledu jasne perspektive i brže integracije preostalih balkanskih zemalja, EU više ne bi mogla računati na snagu i autoritet sa kojima je do sada nastupala. Prema njegovim riječima, realno je očekivati da se, nakon svega, EU više okrene sebi i suočavanju sa razlozima rastućeg nepovjerenja javnosti u Francuskoj i Holandiji, a vjerovatno i nizu drugih zemalja.


Inak – Primer odgovornog preduzeća iz Bosilegrada – Smart kolektiv\nInak – Primer odgovornog preduzeća iz Bosilegrada\nHome|Aktuelnosti|Inak – Primer odgovornog preduzeća iz Bosilegrada\nKristina Djuric2021-09-14T17:56:14+00:0014 септембра, 2021|\nIz brdsko planinskog poručja sa krajnjeg jugoistoka Srbije i dugo nerazvijene opštine Bosilegrad, upoznajte preduzeće Inak, koje proizvodi elemente za palete, palete, rezanu građu i razne elemente za nameštaj. Od svog osnivanja 2006. godine proizvodnja preduzeća se stalno proširuje, broj zaposlenih se povećava i uvode se novi proizvodi – brojni elementi za nameštaj. Od 2019. godine preduzeće Inak je počelo sa proizvodnjom peleta od piljevine i okrajaka, koji se stvaraju prilikom rezanja drveta. Iskorišćavanjem peleta kao ekološkog goriva zaokržuje se ceo proces proizvodnje i time preduzeće uspešno rešava problem sa drvenim otpadom.\nSvoje proizvode Inak prodaje velikim sistemima iz Srbije, kao i inostranim kupcima iz Makedonije i Grčke, dok rezanu građu prodaju građevinskim firmama, a pelet domaćinstvima. Sa svim akterima imaju dugogodišnju saradnju i kako navode, svake godine dogovaraju saradnju za narednu godinu. Pored korišćenja sopstvenog otpada od rezanja drvene mase, preduzeće Inak isti otkupljuje i od drugih pilana u njihovom kraju, pomažući i njima da se reše otpada na najbolji mogući način.\nUspešno poslovanje jednog ovakvog lokalnog preduzeća u udaljenoj i nerazvijenoj opštini Bosilegrad, od višestrukog je značaja kako za lokalno stanovništvo tako i za čitavu zajednicu. Preduzeće Inak doprinosi lokalnom ekonomskom razvoju, obezbeđujući zaposlenje za 55 osoba u Bosilegradu, od kojih 30% pripada ugroženim kategorijama, dok na sezonskim poslovima zapošljavaju preko 50 pripadnika romske populacije. Oživljavanjem drvne industrije u jako nerazvijenoj sredini, preduzeće Inak uspelo je da spreči iseljavanje mnogih porodica, pružeći im mesto za stalno zaposlenje, dok poseban naglasak stavljaju na važnost zapošljavanja i žena u ovoj industriji.\n„Sve vise zapošljavamo žene u preduzeću. U početku smo imali samo jednu zaposlenu osobu ženskog pola, a trenutno zapošljavamo 8 veoma vrednih žena, koje su uključene u sam proizvodni proces, ali i u organizacionu i rukovodeću strukturu preduzeća. Smatram da je veoma važno zapošljavati žene, jer u mestu u kojem žene nađu posao, formiraće se i cela porodica i svi će ostati u toj sredini, dok u suprotnom, kada nema posla dolazi do većeg iseljavanja i migracija što za posledicu ima još veću nerazvijenost sredina”, kaže Nevenka Kostadinova, zamenica direktora preduzeća Inak.\nPored direktnog zapošljavanja ljudi, Inak u svom lancu nabavke ima preko 60 malih lokalnih poljoprivrednih gazdinstava, čime obezbeđuju kako njihovu egzistenciju, tako i egzistenciju njihovih porodica. Na taj način kooperanti-lokalna poljoprivredna gazdinstva i njihovi članovi porodica dobijaju priliku za posao i prodaju, jer im je seča i iskorišćavanje sopstvenih šuma jedini izvor prihoda. Pre nekoliko godina, Inak je krenuo i sa gajenjem sadnica topole, koje daju gratis svojim kooperantima, kako bi mogli da obnavljaju svoje šume i zasade. Takođe, siromašnim, bolesnim i sugrađanima koji nisu u mogućnosti da kupe ogrev preduzeće konstantno pomaže besplatnim doniranjem drva za ogrev u zimskom periodu.\nKljučni planovi za dalji rast Inaka jesu proširenje proizvodnje, posebno drvenog peleta čija je potražnja u porastu od strane domaćinstava i institucija, što bi omogućilo preduzeću i veći izvoz u inostranstvu. Proširivanjem proizvodnje i povećanjem obima posla stvoriće se uslovi i za nova zapošljavanja, kako u direktnoj proizvodnji preduzeća, tako i na poslovima pripreme i dotura sirovina od strane poljoprivrednih gazdinstava. Na taj način pružiće se mogućnost malim pilanama da i one zapošljavaju veći broj radnika.\nZnačaj preduzeća Inak za lokalnu zajednicu prepoznat je i u okviru programa Podrška mikro, malim i srednjim preduzećima sa snažnim pozitivnim uticajem na lokalne zajednice, u okviru kojeg je preduzeće od Kraljevine Norveške dobilo bespovratna sredstva za nabavku toplovodnog kotla kojim će se povećati kapacitet sušenja i smanjiti emisija štetnih čestica u atmosferu. Kroz povećanje proizvodnog kapaciteta i potrebe za sirovinom stvoriće se uslovi za poslovni razvoj preduzeća i otvaranje novih radnih mesta za mlade i druge teže zapošljive grupe u opštini Bosilegrad, dok će kroz deljenje opreme sa svojim dobavljačima i male pilane dobiti priliku da elemente koje izrade osuše u sušari preduzeća.\n„Smatram da su preduzetnici najvažniji za svoje lokalne zajednice i ključni za njihov opstanak, kako kroz zapošljavanje, tako i kroz indirektnu podršku sugrađanima. Drvo će kao sirovina biti sve značajnije u budućnosti, stoga želimo da radimo na pošumljavanju i fokusiramo se i na važnost ekološkog faktora šuma, naših prečišćivača vazduha. Naša namera je da svojim poslovanjem oživimo Bosilegrad”, rekla je Nevenka.\nInak je jedno od deset preduzeća koja učestvuju u programu „Podrška mikro, malim i srednjim preduzećima sa snažnim pozitivnim uticajem na lokalne zajednice”, koji je usmeren na pružanje stručne i finansijske podrške preduzećima koja posluju u manje razvijenim opštinama i pozitivno doprinose razvoju svojih lokalnih zajednica.\nProgram realizuje Smart Kolektiv, u partnerstvu sa udruženjima Proaktiv iz Niša i Putevima preduzetništva iz Novog Sada. Program se sprovodi u okviru projekta „Norveška za vas – Srbija” koji finansira Kraljevina Norveška a sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS).


Psovanje je zdravo, smatra ukrajinska ministarka zdravlja – RTV Doboj\nPsovanje je zdravo, smatra ukrajinska ministarka zdravlja\nBilo da izražavamo olakšanje ili frustraciju, psovke su sastavni dio jezika. Uljana Suprina, vršilac dužnosti ministra zdravlja u Ukrajini, smatra da su psovke dobre za zdravlje i da psovanje ukazuje na čvrste veze i „dobre emocionalne kontakte“ među ljudima.\nDoktorka Suprina je ovaj komentar objavila kao odgovor na predloženi zakon koji je podnijela poslanica Olga Bohomolec kojim se zahtijeva da se javnim ličnostima zabrani psovanje u medijima i na javnim skupovima.\nSvoje mišljenje o predloženom zakonu ministarka zdravlja je iznijela na svom nalogu na „Fejsbuku“\nU prijedlogu zakona se zahtijeva kazna za psovanje na televiziji ili javnim mestima u iznosu od oko 40 evra.\nObjava koju je ministarka podijelila na svom nalogu na Fejsbuku odmah je izazvala veliko interesovanje i podršku.\nU najpopularnijem komentaru na njenu objavu, kaže se da je gospođa Bohomolec vjerovatno opsovala kada je videla ministarkinu izjavu.\nUprkos tome što bi se zakon odnosio samo na javne ličnosti, a ne na obične ljude, na društvenim mrežama su se mnogi šalili kako će im se život promijeniti iz korjena. Mnogi se pitaju kako će ubuduće uopšte moći da razgovaraju o životu u Ukrajini, ako se ovaj zakon uvede.\nDrugi su pak, predlagali da se obezbijede posebna mjesta na kojima će ljudi moći da psuju. Jedan novinar je predložio da se u kancelarijama uvedu posebne sobe za psovanje i da se u restoranima, kao što postoje odvojene zone za pušače i nepušače, da se doda i zona za psovanje.\nPrijedlog zakona o zabrani psovanja na javnom mestu trenutno se razmatra na parlamentarnom odboru.\nFoto: facebook.com/Ulana Suprun\nDOBOJ: Pucnjava u Vidovdanskoj ulici (FOTO)


Protest u Beogradu, 15. jun\nOd građanskih protesta „1 od 5 miliona“ širom Srbije, na kojima se u zimskim mesecima, okupljalo i više hiljada ljudi, ostale su, osim Beograda gde je broj okupljenih znatno smanjen, tribine.\n„Često sam šetao u Novom Sadu dok sam osećao da postoji neka energija koja je sposobna da stvari kanališe u vidu, ako ništa drugo, zahteva za promenu režima“, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) politikolog iz Novog Sada Duško Radosavljević, koji je u nekim manjim mestima i govorio na protestima.\n„Prestao sam da dolazim kada sam video da se energija troši na besciljno tumaranje i hodanje za partijskim vođama, odnosno kada sam video da se prostor protesta smanjuje na polje zahteva političkih partija jer smatram da je mnogo veća lista zahteva za promenama u društvu i političkom sistemu od zahteva koje su političke partije ispostavile“, navodi Radosavljević.\nKada su se opozicioni lideri popeli na binu na velikom protestu 13. aprila u Beogradu, izneti su zahtevi za formiranje zajedničke komisije vlasti i opozicije za definisanje fer izbornih uslova, izbor novog sastava Regulatornog tela za elektronske medije i izbor tehničkog i uređivačkog tima javnih servisa.\nUbrzo je, u maju, formirana „Slobodna zona“ kada je ispred Predsedništva Srbije u Beogradu postavljen šator gde su čitane „slobodne vesti“, organizovane izložbe, tribine, razgovori građana sa liderima opozicije, pa održana i jedna pozorišna predstava. Tada je predsednik Demokratske stanke (DS) Zoran Lutovac izjavio da „Slobodna zona“, nije alternativa protestima i šetnjama, niti rasipanje energije, već dopunsko sredstvo pritiska na aktuelnu vlast. Ubrzo je „Slobodna zona’ krenula da se seli iz grada u grad.\n’Slobodna zona’ ispod Vučićevog prozora\nIstovremeno, protesti jenjavaju, i osim u Beogradu, protesnih šetnji nema.\n„Ljudi sami određuju oblik svog bunta i protesti su prilagođeni letnjem periodu. Ja ne mislim da su oni nešto drastično zamrli u Beogradu, nastavljaju se svake subote i nastaviće se. Siguran sam da će na jesen to biti brojnije i snažnije“, kaže za RSE Borko Stefanović, jedan od lidera opozicionog Saveza za Srbiju (SzS), čije je prebijanje u Kruševcu u novembru, uoči održavanja tribine ovog saveza, bilo povod za početak građanskih protesta, koji su se iz Beograda proširili na gradove širom Srbije.\n'Političke stranke nisu uspele da institucionalizuju proteste'\n„U nekim gradovima se održavaju tribine zato što ljudi u tim gradovima imaju potrebu da razgovaraju, da iznesu svoje mišljenje o određenim temama, to već ima formu neke vrste otvorenih građanskih protesta u tim sredinama i mislim da je to jako dobro“, navodi Stefanović.\nSa nekoliko hiljada građana, koliko se okupljalo u Kragujevcu, gradu u centralnoj Srbiji, kada su protesti počeli 5. januara, sada se taj broj sveo na nekoliko desetina. Od kraja juna, zbog visokih temperatura i slabog odziva građana, promenjena je forma pa nema protesnih šetnji i obraćanja javnih ličnosti, već malobrojni građani imaju priliku da na Đačkom trgu razgovaraju sa lokalnim liderima opozicionih stranaka. Istovremeno je neformalna grupa građana „Kragujevac slobodno“ započela seriju tribina.\n„Mislim da je dobro da postoji što više događaja, da li su to tribine ili okrugli stolovi, da se što više različitih mišljenja suprotstavi, da se otvori debata u društvu“, kaže Kragujevčanka Jovanka Nikolić.\n„Meni se čini da su u jednom trenutku političke partije, koje nisu u početku organizovale proteste, pokušale to da iskoriste kao način da se približe građanima. Međutim, očigledno je da nisu uspele da institucionalizuju te proteste. S druge strane, nezadovoljstvo je jako veliko. Mi imamo urbanističke probleme, probleme sa budžetom, ogromnim dugovima, naše ulice su u mraku. Građani su nezadovoljni, ali nije se još uvek iskristalisao niko u Kragujevcu ko može da artikuliše to nezadovoljstvo građana“, navodi Nikolić.\nProtest u Kragujevcu (arhivska fotografija)\nStaša Pavlović iz Organizacionog odbora protesta "1 od 5 miliona" u Kragujevcu očekuje da će se od septembra ponovo šetati.\n„Nećemo se ponašati kao što se ponašaju oni (vlast, prim. aut.), pa prebrojavati koliko ljudi dolazi na protest. Rekli smo da ćemo ostati uporni i da ćemo izlaziti i održavati proteste, i u ime onih koji nikada nisu dolazili ili su se umorili, pa prestali da dolaze“, kaže Pavlović.\n'Tribine kao širenje delokruga borbe protiv režima'\nU međuvremenu se neformalna grupa intelektualaca okupila pod imenom „Samoodbrana“ kako bi se, prema rečima nekih od članova grupe, branili od autoritarnog režima. Među njima su akademik Dušan Teodorović, arhitekta Dragoljub Bakić, bivša predsednica Vrhovnog suda Srbije Vida Petrović Škero… Prva tribina „Samoodbrane“ održana je 8. jula u Kragujevcu.\n„Obraćamo se opoziciono nastrojenim građanima, svima onima koji su, ne samo za smenu Aleksandra Vučića, nego i za promenu sistema“, rekla je za RSE Suzana Đorđević iz grupe "Kragujevac slobodno".\n„Bilo je potrebno proširiti delokrug aktivnosti u borbi protiv režima. Zato smo i krenuli sa organizovanjem tribina gde građani mogu da razgovaraju sa intelektualcima, dokazanim profesionalcima u svojim poslovima i sa stranačkim funkcionerima i gde nema zabranjenih pitanja niti zabranjenih tema“, objašnjava Đorđević.\nProtesti u Požegi, opštini u zapadnoj Srbiji, počeli su mnogo ranije nego u ostalim gradovima. Nezadovoljni radom lokalne vlasti građani su započeli proteste u februaru 2018. godine.\n'U Požegi su izvršene samo kozmetičke promene.'\n- Slađan Kojadinović\n„’Inicijativa za Požegu’ je trenutno prekinula proteste a razlog je što smo jedan cilj ostvarili. Kompletno požeško rukovodstvo na čelu sa predsednikom opštine je bilo uhapšeno, došlo je do smene vlasti. Ali suštinski su izvršene samo kozmetičke promene“, kaže Slađan Kojadinović iz „Inicijative za Požegu“.\n„Trenutno u Požegi održavamo ’Otvorena vrata’ svake subote i javne tribine, razgovaramo sa građanima šta dalje raditi što ne znači da se tokom septembra nećemo vratiti na proteste“, navodi Kojadinović.\nU maju su predsednik opštine Požega Milan Božić, predsednica skupštine opštine Zorica Mitrović i načelnik opštinske uprave Velimir Maksić, iz redova Srpske napredne stranke, uhapšeni zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo zloupotreba službenog položaja. Oni su po isteku 30 dana pritvora pušteni da se brane sa slobode. Novo rukovodstvo u Požegi čine Srpska napredna stranka, Socijalistička partija Srbije i njihovi koalicioni partneri.\nI Valjevo je jedan od gradova, u zapadnoj Srbiji, u kome se sa protesta prešlo na tribine.\n„Jedan od razloga je bio i taj što su mnogi ljudi koji rade u javnim službama bili pod pritiskom, prozivanjem, slikani su, snimani i na neki način im je davano do znanja da se nerado gleda na njihovo učešće na protestima i da bi eventualno mogli da imaju određene posledice“, rekao je Duško Rakić, iz Demokratske stranke u Valjevu.\n'Protesti se ukinuli sami od sebe'\nProtesti su zastali i ukinuli su se sami od sebe, primećuje politikolog Duško Radosavljević. On kaže da letnji odmori dođu kao izgovor i za vlast i za opoziciju da se nešto prekine u trenutku kada više ne ide dobro.\n„Ni ovo što imamo u Beogradu nisu protesti. To su kreativne radionice, to je osmišljavanje neke političke igrarije. Ali to nisu protesti, to je više neko puvanje vatre“, ocenjuje Radosavljević.\nOn misli da je to zbog toga što za promenu režima treba da se stvara mnogo širi front oslobođenja od ovog režima, ali i od politike u Srbiji koja produkuje ovakve režime.\n'Treba da se menja politički kod.'\n- Duško Radosavljević\n„Prosta zamena političke elite drugom elitom ne bi bila dovoljna. Očigledno da treba da se menja politički kod“, napominje Radosavljević.\nZa tribine misli da su dobra stvar, da građanski, opozicioni mislioci krenu po gradovima da razgovaraju sa građanima.\n„Mislim da bi to više donelo nego mitinzi na kojima se troje-četvoro ljudi ’izviče’ a posle toga se prošeta, i jako se dobro osećate posle te šetnje, ali nemate utisak da ste spremili i izbrusili neku političku opciju. U razgovorima sa građanima mislim da bi se došlo malo bliže do birača koji još uvek sa popriličnom dozom neverice gleda u one koji bi trebalo da budu izvršioci promena u Srbiji“, zaključuje Radosavljević.\nProtesti, koji su trajali oko pola godine, uzdrmali su vlast Srpske napredne stranke i po ocenama mnogih doveli do nekih ostavki i smena na lokalnom nivou, poput Požege ili ostavke predsednika beogradske opštine Grocka Dragoljuba Simonovića koji je optužen da je naložio paljenje kuće novinara Milana Jovanovića.\nMeđutim, ti protesti nisu doveli do nekih suštinskih promena ili načina vladanja, niti ispunjavanja zahteva opozicije, poput rada na stvaranju fer izbornih uslova, omogućavanja nezavisnosti rada kontrolnih tela, stvaranja uslova za povratak opozicije u parlament, otvorenosti javnih servisa za opoziciju.\nTakođe, ni opozicija nije prihvatila poziv predsednice parlamenta Maje Gojković na dogovor o daljem radu parlamenta i poboljšanju procedura, koji je ona uputila sredinom aprila. Opozicioni predstavnici su odgovorili da nemaju šta da razgovaraju sa Majom Gojković čiju smenu traže i dok ona ne reaguje na uvrede koje poslanici vladajuće Srpske napredne stranke i lider Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj upućuju poslanicima opozicije.