Zvizdić: Pravo referendumsko pitanje je - želite li sigurnost za svoju djecu?\nNe mislim da je iko spreman da evropski put i slobodu dovodi u pitanje: Denis Zvizdić\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić u ponedjeljak je u Briselu razgovarao sa zvaničnicima Evropske unije o evropskoj budućnosti Bosne i Hercegovine. Kako je saopšteno, Vijeće za opšte poslove unije 20. septembra daće zadatak Evropskoj komisiji da počne pripremati upitnik za BiH.\nSve ovo se dešava u svjetlu nestabilnih prilika uz BiH, odnosno najavom Republike Srpske da će 25. septembra održati referendum o Danu tog bosanskohercegovačkog entiteta.\nU iščekivanju reakcije Visokog predstavnika o tome, Denis Zvizdić kaže kako će pobijediti evropski put BiH, a ne podjele unutar nje, te da bi građani trebali izlaziti na referendume koji se tiču njihovog boljeg ekonomskog i socijalnog statusa.\nRSE: Razgovarali ste sa evropskim zvaničnicima - visokom predstavnicom EU Federicom Mogherini i evropskim komesarom za proširenje Johanesom Hahnom. Koji su rezultati razgovora?\nZvizdić: Utisci su izuzetno pozitivni, jer sam ja iz Bosne i Hercegovine donio dobre vijesti, činjenicu da je Bosna i Hercegovina realizirala sva tri uvjeta iz naše evropske agende. Riječ je o jednoj poruci koja, bez obzira na aktuelnu političku situaciju u Bosni i Hercegovini, dolazi iz ove zemlje, koja je zadržala evropski put kao svoj najvažniji vanjsko-politički prioritet.\nRSE: Zna li se kada će biti razmotrena aplikacija za članstvo BIH u Evropsku uniju?\nZvizdić: Aplikacija za članstvo će biti razmotrena 20. septembra i tada ćemo ići na zaključak da se pripremi upitnik.\nRSE: Prenijeli ste da je Vijeće ministara BiH provelo 55 odsto mjera iz reformske agende, kao i da je broj zaposlenih porastao za 20 hiljada.\nZvizdić: Mi smo kao Vijeće ministara definirali 34 mjere iz reformske agende, od kojih je do sada realizirano 19, dok su nivoi entiteta realizirali više od 33 odsto svojih obaveza. Provedba takvih reformi je donijela do rasta svih vitalnih ekonomskih parametara. GDP je u 2015. rastao po stopi od 3,1 odsto, kao i broj novouposlenih. Svi mi u Bosni i Hercegovini bi trebali i dalje da budemo potpuno posvećeni evropskom putu i ekonomskom razvoju, regionalnoj stabilnosti, i da napustimo imaginarne ideje poput referenduma i sličnih aktivnosti.\nRSE: Kad pominjete referendum, i o tome je bilo riječi. Gospodin Hahn je rekao kako je njegovo razumijevanje referenduma da on može imati konsultativni karakter, ali da je važno da se to pitanje riješi. Znači li to da on referendum odobrava?\nObavezno ispoštovati odluku Ustavnog suda BiH: Denis Zvizdić i Johanes Hahn u Briselu\nZvizdić: Ne mislim da njegova izjava ide u tom pravcu. Naprotiv, gospodin Hahn je rekao da je obavezno ispoštovati odluku Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, jer su odluke obavezujuće, i to je stav svih sa kojima sam razgovarao u Briselu. Referendumske aktivnosti koje znače povećanje tenzija, ugrožavanje svega postignutog i snažnog evropskog puta, ne podržava niko praktično, niti u Evropskoj uniji, niti u regionu.\nRSE: Evropski predstavnici su rekli da evropski put podrazumijeva i promjenu ponašanja svih nivoa vlasti. U tom kontekstu, koliko ovakve političke neprilike utiču na rad Vijeća ministara i provođenje reformskog puta?\nZvizdić: Aktuelan politička situacija nije ugrozila rad Vijeća ministara, radimo na realizaciji tih prioriteta i do kraja mandata ćemo ostati posvećeni tim prioritetima, jer su ta pitanja važna za Bosnu i Hercegovinu, a ne pitanja koja se postavljaju kroz razne referendumske i druge aktivnosti. Prava pitanja za građane Bosne i Hercegovine trebaju da budu- da li želite evropski put, da li želite nove investicije, da li želite sigurnost za svoju djecu, bolje obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, nova radna mjesta, a ne referendumska pitanja koja vode podizanju nacionalnih i drugih tenzija.\nRSE: Mnogi posljednjih dana pominju nove oružane sukobe, a Vi planirate evropski put. Šta građani mogu očekivati u narednom periodu?\nZvizdić: Mislim da su proevropske i probosanskohercegovačke snage mnogo jače od onih koje bi nas svojom retrogradnom politikom vratili u situaciju obnovljenih nacionalnih ili bilo kojih drugih tenzija. Građani Bosne i Hercegovine su svjesni evropske perspektive Bosne i Hercegovine, tako da takve ideje neće više naići na plodno tlo. Ne mislim da je iko spreman da evropski put i ekonomski razvoj, slobodu koju u ovom trenutku svi uživamo, teritorijalni integritet i suverenitet dovodi u pitanje. Sigurno će pobijediti evropska perspektiva Bosne i Hercegovine.\nPredizborne igre u BiH: Oni bi 'da ratuju'\nŠta će poduzeti Inzko?\nNema podrške, nema ni protivljenja Beograda referendumu


"Korupcija - ružna i štetna pojava po kosovsko društvo" - Radio Kontakt Plus\n19:59, 07.12.2019Izvor: RTK 2\nPravosudni sistem na Kosovu i dalje se suočava sa brojnim izazovima, a borba protiv korupcije je na prvom mestu, rečeno je na devetoj konferenciji o pravosuđu u organizaciji Sudskog saveta Kosova. Pravosuđe je ogledalo društva, smatra advokat Dejan A. Vasić.\nVeliki broj nerešenih slučajeva, neopravdano odlaganje ili otkazivanje saslušanja, poništavanje odluka, oduzimanje imovine - samo su deo problema sa kojima se suočava pravosudni sistem na Kosovu, rečeno je tokom konferencije o dostignućima i izazovima pravosudnog sistema tokom 2019. godine.\nSamo nezavisno pravosuđe može da brani demokratske vrednosti od političkih interesa i sudije treba da budu spremne da ne padnu pod uticaj, smatra predsednik kosovskog Vrhovnog suda Enver Peci.\n„Jedan od glavnih problema sa kojim se danas suočava pravosudni sistem je borba protiv korupcije, ružna i krajnje štetna pojava za državu i društvo na Kosovu u celini. Ona ometa razvoj zemlje, ozbiljno narušava mir i socijalnu sigurnost, promoviše samovolju, nepravedno polarizuje društvo, značajno toleriše kršenja osnovnih ljudskih prava i sloboda. S tim u vezi, dosadašnji rezultati nisu zadovoljavajući i potrebni su konkretni rezultati”, smatra Peci.\nMeđutim, predsedavajući Sudskog saveta Kosova, Skender Čočaj ističe da se godina za nama može smatrati uspešnom za pravosudni sistem, jer je došlo do pozitivnih pomaka.\n„Tokom ove godine svedoci smo brojnih izmena u zakonodavstvu, uključujući Zakon o Sudskom savetu, Zakon o Sudovima i Zakon o disciplinskoj odgovornosti sudija i tužilaca. Ovim promenama nametnuta je potreba za posvećenošću Sudskog saveta Kosova u izdavanju podzakonskih akata, za šta smo doneli niz propisa i doneli važne odluke u cilju obezbeđivanja pravilnog funkcionisanja pravosudnog sistema” rekao je Čočaj.\nVršilac dužnosti kosovskog ministra pravde Abeljard Tahiri, smatra da je pravosuđe na Kosovu u poslednje dve godine poprimilo novu dimenziju.\n“Broj sudija po glavi stanovnika dostigao je gotovo evropski standard. Danas se o budžetu pravosuđa ne govori kao o trošku, već investiciji. Broj stručnih saradnika se povećao i nastaviće da raste u budućnosti. Danas sudije na Kosovu primaju dostojanstvenije plate”, naglasio je Tahiri.\nOcenjujući pravosuđe, ali i integraciju pravosuđa na severu Kosova, advokat Dejan A. Vasić navodi da je pravosuđe ogledalo društva.\n“Pravosuđe na Kosovu isto je onakvo kakvo nam je i društvo. Odgovor na vaše drugo pitanje, kako ocenjujem pravosuđe na severu Kosova, nakon integrisanja radnika srpskog pravosuđa u pravosudni sistem Kosova stvorena je dobra atmosfera i sud koji je otvoren na, osnovni i apelacioni, mislim da svoj posao rade na zadovoljavajući način, a očekujem da to bude još bolje u vremenu koji sledi”, rekao je Vasić.\nŠef OEBS-a Jan Bratu, napominje da su u demokratskom društvu nezavisnost i transparentnost sudstva kamen temeljac vladavine zakona.\n“Ono što vidimo su stalna odlaganja suđenja, neadekvatno sastavljene optužnice, nedovoljan broj kvalifikovanih prevodilaca, nepoštovanje proceduralnih rokova. To ne kažemo kako bismo prstom upirali u krivce, već kako bismo pronašli nedostatke ali i mogućnosti za njihovo rešavanje”, naveo je Bratu.\nNa konferenciji su govorili i šef Odeljenja za vladavinu prava pri Kancelariji EU na Kosovu Cezari Mičalcuk kao i sudija Vrhovnog suda Albanije Maksim Koku koji je predstavio izazove pravosuđa u toj zemlji.\nKonferenciju “Dostignuća i izazovi pravosuđa 2019.”, organizovao je Sudski savet Kosova uz podršku misije OEBS-a na Kosovu.


U Novom Sadu, u hotelu „Stari krovovi“, održana je 13. sednica Izvršnog odbora Fudbalskog saveza Vojvodine kojom je predsedavao predsednik FSV Dragan Simović.\nPored usvajanja zapisnika sa prethodnih sednica Izvršnog odbora i Sekretarijata usvojeni su i izveštaji takmičarskih, sudijskih i disciplinskih organa za jesenji deo takmičarske 2018./19. sezone. Takođe, usvojeni su izveštaji o učešću Amaterske reprezentacije Vojvodine na UEFA Region kupu u Nemačkoj i izveštaj sa održanih kurseva za UEFA „B“ i Nacionalnu „C“ licencu. Doneta je i odluka o održavanju Kampa talentovanih sudija.\nGeneralni sekretar FSV Miodrag Cvijić je, između ostalog, informisao skup da će 26. decembra 2018. godine u hotelu „Sheraton“ u Novom Sadu biti održan, sada već tradicionalni, Novogodišnji koktel na kojem će biti uručena priznanja najuspešnijim pojedincima i ekipama za ostvarene rezultate u 2018. godini.\nVojvođanska fudbalska liga „Jug“ – 26. kolo\nVojvođanska fudbalska liga „Istok“- 26. kolo\nSrpska liga VOJVODINA – 30. kolo\nVojvođanska fudbalska liga „Sever“ – 27. kolo


Poker Srbija: 888poker Stigao Na Treće Mesto Online Poker Soba Po Saobraćaju\n888poker Stigao Na Treće Mesto Online Poker Soba Po Saobraćaju\nPo prvi put u online keš igrama 888poker se našao na trećem mestu i pomerio FullTilt na četvrtu poziciju. Prema najnovijim podacima PokerScout-a, 888poker u poslednjih sedam dana ima veći prosečan broj istovremenih igrača od FullTilt-a. Pre manje od tri meseca Pokerfuse je objavio da 888poker napreduje i da je stigao do četvrtog mesta među poker sajtovima, što je njegov najveći uspeh do tada. Od tog trenutka saobraćaj na 888poker je porastao za još 5% u odnosu na tržišni trend.\nKada je FullTilt pokrenut krajem 2012. godine, debitovao je na poziciji broj dva, znatno iza neprikosnovenog PokerStars-a ali sa velikom prednošću u odnosu na ostatak konkurencije. Međutim, usledio je pad saobraćaja na FullTilt-u koji je iznad prosečnog pada saobraćaja na ostalim poker sajtovima na tržištu. Nakon što je četiri puta menjao poziciju sa iPoker-om, prošle nedelje je sa trećeg mesta pao na četvrto.\n888poker može da se pohvali impresivnim rastom u kvartalnim finansijskim izveštajima, a i dalje razvija svoju platformu: njegov Mac client je u fazi beta testiranja, nedavno je proširio svoje mobilne aplikacije a razvija i nove proizvode. Fulltilt poker trenutno pokreće uspešnu miniFTOPS seriju poker turnira što može privremeno da udalji igrače od keš stolova.\nOva poker soba takođe nudi i "Take 2" promociju sa duplim VIP poenima i dva keš bonusa od $5. Iako je ova promocija atraktivna, možda neće biti dovoljna da pomogne FullTilt-u da se vrati na treću poziciju među poker sajtovima.


Samit lidera EU: 'Fokusiraćemo se na sposobnost da sami oblikujemo svoju sudbinu'\nIzvor: B92, 01.Okt.2020, 05:44\nSamit lidera EU: "Fokusiraćemo se na sposobnost da sami oblikujemo svoju sudbinu"\nBrisel -- Lideri EU 27 sastaće se danas i sutra na vanrednom samitu u Briselu kako bi razmotrilli spoljnu i bezbednosnu politiku, ali i jačanje ekonomske politike EU.\n"Fokusiraćemo se na mesto Evrope u svetu i našu sposobnost da sami oblikujemo svoju sudbinu", poručio je predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel.\nSamit EU 27 počinje u 15 časova raspravom o odnosima EU i Kine i sardanji na rešavanju glavnih globalnih izazova poput pandemije COVID 19 >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << i klimatskih promena.\nEU naglašava da će u odnosima sa Pekingom nastaviti da promoviše evropske vrednosti i standarde, kao i da insistira na uravnoteženijim i recipročnijim ekonomskim odnosima.\nKonsenzus oko EU sankcija trenutno blikira Kipar koji svoj pristanak uslovljava sankcijam protiv Turske zbog njenog delovanja u istočnom Mediteranu.\n"Naš cilj je stvoriti prostor za konstruktivan dijalog s Turskom radi postizanja stabilnosti i sigurnosti u čitavom regionu i osigurati puno poštovanje suvereniteta i suverenih prava svih država članica EU. To će biti moguće samo ako se Turska konstruktivno angažuje. Sve opcije ostaju na stolu za odbranu legitimnih interesa EU i njenih država članica", navodi se u Briselu.\nNa kraju samita EU 27 u Briselu lideri će razmeniti informacije o pregovorima sa Ujedinjenim Kraljevstvom koji bi trebalo da budu gotovi do kraja ove godine kako bi novi i uređeni odnosi dve starne stupili na snagu 1. janura 2021. godine.


Osnovano Društvo srpskih domaćina - Ozon Media\nOsnovano Društvo srpskih domaćina\nSremska Mitrovica – Na Cveti, 21. aprila u Sremskoj Mitrovici je osnovan Gradski odbor Društva srpskih domaćina (GrO DSD).\nOsnivačkoj skupštini je prisustvovao predsednik Upravnog odbora Društva srpskih domaćina, narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić i potpredsednik Društva Slobodan Erić, glavni i odgovorni urednik časopisa Geopolitika, kao i nekoliko desetina članova udruženja iz Sremske Mitrovice i okolnih sela.\nProfesor dr Miladin Ševarlić se obratio skupu, iznevši osnovne ciljeve i načela Društva kojima se ono rukovodi u svom radu, dok je gospodin Slobodan Erić govorio o duhovnoj vertikali srpskog naroda u turbulentnim vremenima kroz koja prolazimo.\nNa Osnivačkoj skupštini GrO DSD jednoglasno su izabrani tročlani Upravni odbor (predsednik Miroslav Smrzilić, potpredsednik Mikica Ilić i sekretar Zoran Đorđević) i Nadzorni odbor (predsednik Dejan Popović i članovi Aleksandar Čereković i Zlatan Milovančević).\nPredsedniku GrO Društva srpskih domaćina Sremska Mitrovica Miroslavu Smrziliću profesor Ševarlić je svečano uručio zastavu Društva, dok je članovima sremskomitrovačkog odbora podelio značke Društva srpskih domaćina i poželeo im uspešan i plodan rad.\nNovoizabrani predsednik Gradskog odbora DSD Miroslav Smrzlić je izneo plan i program budućih aktivnosti udruženja, među kojima je prioritet zalaganje za obnovu nacionalnih, ekonomskih, socijalnih, kulturnih i istorijskih vrednosti, potvrđivanje duhovnog i kulturnog identiteta, potsticanje preduzetništva, privrednog i ekonomskog napretka srpskog domaćina, kao i negovanje porodičnih i duhovnih vrednosti srpskog naroda.\nTakođe je prezentovan plan pokloničkog putovanja na Кajmakčalan, Zejtinlik, Solun, Bitolj, Udovo, Polikastron i druga spomen obeležja iz Prvog svetskog rata u organizaciji Gradskog odbora Društva srpskih domaćina Sremska Mitrovica i Udruženja građana Cerski marš iz Šapca, koji će biti realizovan od 13. do 15. septembra ove godine. Tom prilikom su pozvani svi zainteresovani građani da se priključe ovom hodočašću na sveta mesta slavne srpske istorije, koja su omeđena grobovima srpskih div-junaka iz Velikog rata.


Projekat sa Svjetskom bankom predstavlja zajednički projekat Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove Republike Srpske i Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove Federacije BiH, uz aktivno učešće entitetskih Ministarstava pravde.\nČlanovi timova učesnika u projektu su vodili cjelodnevne aktivne razgovore sa predstavnicima Svjetske banke, kako bi se na sveobuhvatan način razradili detalji novog projekta.\nNa završnom sastanku održanom danas u prostorijama Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove, a kome je prisustvovao i direktor Federalne geodetske uprave Željko Obradović zajedno sa svojim saradnicima, usaglašeno je da će projekat imati tri komponente, i to:\n1. Razvoj i unapređenje podataka o nepokretnostima,\n2. Razvoj i unapređenje infrastrukture evidencija o nepokretnostima i\n3. Razvoj i unapređenje politika, institucionalni razvoje i upravljanje projektom.\nProces razvoja podataka o nepokretnostima podrazumijevaće premjer nepokretnosti i registraciju evidencija prava na nepokretnostima, ažuriranje podataka o nepokretnostima, te harmonizaciju evidencija prava o nepokretnostima.\nDruga komponenta projekta obuhvata poboljšanje uslova rada i modernizaciju procesa rada, unapređenje informatičkih tehnologija i tehničke opreme za premjer, kao i skeniranje dokumentaciju u cilju kreiranja digitalne arhive.\nTreća komponenta se odnosi na tehničku podršku, institucionalni razvoj kroz održivost i upravljanje, jačanje kapaciteta i edukacija, kao i na operativnu podršku.\nNovi projekat će omogućiti da se na brži, efikasniji i moderniji način izvrši ažuriranje evidencije o nepokretnostima i prava na njima, kreira pouzdana i tačna baza podataka, kao i izvrši harmonizacija evidencija u skladu sa standardima Evropske unije i preporukama Evropske komisije, a što će u konačnosti omogućiti kvalitetniju pravnu sigurnost i stabilnost građanima, te će na značajan način doprinijeti bržem i progresivnijem razvoju Republike Srpske.\nTakođe, veliko interesovanje za rad i napredak Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove je pokazao predsjedavajući Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, gospodin Nikola Špirić. Direktor Geodetske uprave dr Tihomir Gligorić je u srijedu 15.11.2011. godine upriličio sastanak sa Nikolom Špirićem i Gavinom Aldingtonom, na kome su razmijenjena brojna mišljenja i iskustva. Predsjedavajući Savjeta ministara je dao otvorenu podršku Geodetskoj upravi u pravcu njene modernizacije, te naporima za harmonizaciju evidencija o nekretninama, a naročito je iskazao zadovoljstvo da je Svjetska banka prepoznala Geodetsku upravu kao jednu od najznačajnijih institucija za razvoj Republike Srpske i Bosne i Hercegovine.


Atletski klub spreman za prijem novih članova - Srbobran Danas\nAtletski klub spreman za prijem novih članova\nSrbobranski Atletski Klub (SAK) je prateći mere i preporuke Vlade Republike Srbije kao i Atletskog Saveza Srbije, a povodom situacije sa virusom COVID-19, redovno održavao treninge na svom terenu na Rajčuru, a sad je spreman i za prijem novi članova koji su voljni da se upoznaju sa lepotama „Kraljice sportova“.\nNa juče održanom treningu, na travnatim stazama Rajčura, zatekli smo mlade atletičare u zagrevanju pod nadzorom trenera i predsednika kluba, Paška Imreta. On je bio raspoložen da kaže par reči o trenažnom procesu u predstojećem periodu.\n„U skladu sa početkom školske godine učinili smo treninge češćim na našoj atletskoj stazi, tako da se sada održavaju svakog ponedeljka, utorka, četvrka i petka, i to za mlađi uzrast od 17:00 do 18:00, a za stariji uzrast od 18:00 do 19:00 časova. Momentalno imamo dve grupe, odnosno oko 50 mladih, koji redovno dolaze na treninge. Najmlađi među njima ima 5, a nastariji 16 godina. Ove godine zbog pandemije smo učestvovali na svega 5 takmičenja, između ostalih na pokrajinskom i republičkom, a zbirka trofeja kluba ja postala bogatija za još dve medalje. U proteklom periodu, zahvaljujući podršci lokalne samouprave, učešća na takmičenjima kao i sportska oprema bili su potpuno besplatni. Mladi atletičari već su dobili termine održavanja treninga za zimski period, tako da će u sportskoj hali OŠ ‘J.J.Zmaj’ imati treninge sredom od 21:00 do 22:00 časa, subotom od 12:30 do 13:30, dok u velikoj Hali imaju termin svakog petka od 16:30 do 17:45. U pomenutim terminima očekujemo svu decu koja su zainteresovana za ovaj divan sport“, poručio ja Imre.\n23. oktobra 2020., 09:17


Održana prva redovna sednica Upravnog odobra FK ,,Svrljig'' - FK Svrljig\nTelefon: 062 88 09 099\nOdržana prva redovna sednica Upravnog odobra FK ,,Svrljig“\nDanas je održana prva redovna sednica Upravnog odbora Fudbalskog kluba Svrljig na kojoj su članovi razmatrali rad i funkcionisanje kluba, situacije na prethodnom meču u Azbresnici, dosadašnje aktivnosti Kluba, stanje u ligi i finansijske situacije u Klubu.\nSednicu je otvorio predsednik Kluba Aleksandar Mentović, a o tačkama i dnevnom redu Upravni odbor obavestio je član Marko Miladinović. Na početku su svi upoznati sa novom Upravom i njihovim daljim zalaganjem.\nNa današnjoj sednici izabran je još jedan član UO FK ,,Svrljig“ Ivana Stojanović, preduzetnica iz Svrljiga, tako da su sva mesta u Upravi popunjena i Klub može krenuti sa intenzivnim radom na boljitku i borbi za viši rang.\nUprava se osvrnula i na prethodni meč u Azbresnici gde je FK ,,Svrljig“ izgubio 4:1. Članovi UO FK ,,Svrljig“ Vukašin Petrović i Nenad Ilijić govorili su više o timskom radu, samoj utakmici i zalaganju na terenu. Predsednik Kluba Aleksandar Mentović zaključio je da su svrljiški fudbaleri morali da daju svoj maksimum, bez obzira na hendikep zbog odsustva više od sedam prvotimaca koji su bili sprečeni da igraju ovaj meč. Međutim, on je istakao da su na utakmici u Azbresnici nastupili najmlađi igrači iz Kluba i da su imali šansu da se pokažu.\nO dosadašnjim aktivnostima Kluba govorio je dugogodišnji sekretar Slađan Stojadinović. On je izneo svoja zapažanja, konstatacije, pohvale i primedbe, rekavši da će nastaviti da pomaže Upravi i igračima, odnosno Klubu kako bi se što pre povratio stari sjaj našeg tima.\nUpravni odbor je na prvoj sednici razmatrao stanje u ligi i raspravljao o problemu koji je zadesio naš Klub ispadanjem iz lige za vreme pandemije koronavirusa. Rečeno je da su napravljene nedopustive greške koje su nas koštale ispadanja, ali da to ne treba obeshrabriti ni Upravu ni igrače i da već sutra moramo da krenemo u nove pobede.\nTakođe, razmatrano je i finansijsko stanje u Klubu, kao i finansijski bilans od 2018. do 2020. godine. Prikazani su planovi budžeta i njihovo izvršenje, pa je povodom toga jednoglasno odlučeno da se formira tročlana komisija koja ima rok od 90 dana, počevši od 12. aprila, da izvrši reviziju utroška sredstava i to predstavi Upravi, a Uprava kasnije Skupštini kluba.\nRazmatrala se i određena satisfakcija igrača kada su u pitanju dobri rezultati, ali je zaključeno da je prerano razgovarati o tome znajući sa kakvim finansijskim stanjem se susrela nova Uprava u Klubu.\nRečeno je da je pre izbora aktuelne Uprave, u 2021. godini, utrošeno 200.000 dinara od budžetskih sredstava, te da će i ona biti obuhvaćena revizijom koja će biti izvršena u narednom periodu. FK ,,Svrljig“ je od Opštine za takmičenje dobio 800.000 dinara u prvoj fazi, a da se očekuje da do kraja godine bude raspisan još jedan sportski konkurs koji će pomoći da se teška kriza prevaziđe.\nPod tačkom Razno dogovoreno je da FK ,,Svrljig“ u saradnji sa Crvenim krstom Svrljig i Transfuzijom krvi Niš organizuje akciju dobrovoljnog davanja krvi gde će u toj akciji učestvovati igrači, uprava, navijači i ostali dobrotvori.\nČlan UO FK ,,Svrljig“ Marko Miladinović rekao je da je Uprava napravila izuzetnu saradnju sa Javnim komunalnim stambenim preduzećem ,,Svrljig“ Svrljig, tako da je danas uvaljan teren, dogovorena je nabavka prihrana za stadion koja će se koristiti za osveživanje terena, kao i popravka ventila na glavnom vodu koji nedostaje nekoliko godina. Takođe, Miladinović je poručio da se i predsednik Opštine Svrljig Miroslav Marković aktivno uključio da pomogne Klubu, znajući da je i sam profesor fizičkog vaspitanja i ljubitelj sporta.\nPredsednik Marković je obavestio nadležne da što pre izvrše sanaciju krova na kojem fale kapci i gde redovno posle svake kiše prokišnjava u svlačionicama, rekao je Miladinović.\nMiladinović je istakao da je upoznao predsednika Opštine sa problemom nedostatka kanti za smeće, ali i sa lošim stanjem ograde, te da će se to razmatrati kako bi se rešilo do kraja kalendarske godine.\nNenad Ranđelović, član UO FK ,,Svrljig“, rekao je da podržava borbu protiv dalje degradacije Kluba, u takmičarskom, ali i ekonomskom smislu. On je poručio da i sam vidi da se ozbiljno radi na tome.\nRanđelović je rekao da je potrebno jačati Školu fudbala kroz omasovljavanje i da treba podstaći decu školskog uzrasta da se bave fudbalom kroz razne promocije, ali i ulaganjem u infrastrukturu, konkretno izgradnjem pomoćnih terena sa veštačkom travom i sl.\nBitno je ulaganje u znanje, a za to je potrebno naći kvalitetnog trenera koji će biti posvećen u radu sa decom, rekao je Ranđelović.\nOn je pod tačkom razno govorio i priključivanju ljudi koji žele iskreno da pomognu klubu, kako fizičkih, tako i pravnih lica.\nBilo je reči i o stavljanju u funkciji bunara koji se nalazi pored Upravne zgrade, a koji će znatno uštedeti troškove za vodu, a i rasteretiti vodovodnu mrežu u letnjim danima.\nPredsednik Kluba Aleksandar Mentović upoznao je članove Uprave da je FK ,,Svrljig“ dobio svoj sajt i da je to donacija firme ,,Simple Look“ iz Svrljiga i kao takav predat je na korišćenje klubu. Takođe, obavestio je sve da su preduzete sve propisane mere zaštite od koronavirusa, da su nabavljene zaštitne maske za lice, dezinfekciona sredstva i jasno istaknuta uputstva i mere koje se moraju poštovati u dvorištu i prostorijama FK ,,Svrljig“.\nDogovoreno je da se na sajtu u odeljku Dokumentacija javno objavi utrošak svih sredstava iz plana za tekuću godinu, te da će to biti praksa Uprave FK ,,Svrljig“ u mandatu od 4 godine.\nfk svrljig, upravni odbor\nPrevPrethodnaSednica Upravnog odbora zakzana za petak\nSledećaFK ,,Svrljig“ pobedio prvoplasirani ,,Doljevac“Next\nTaskovići – FK Svrljig 1:2\nBorac (A) – FK Svrljig 1:1\nNaisus 1977 – FK Svrljig 1:2\nFK Svrljig – Baličevac 8:1\nWeb portal donirao ❤ SimpleLook


Stoltenberg: Crnoj Gori je mesto u NATO paktu - Nova Borba\nJens Stoltenberg/ Foto: nato.int\nStoltenberg: Crnoj Gori je mesto u NATO paktu\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg još jednom je naglasio da pridruživanje Crne Gore NATO-u nema nikakve veze sa Rusijom, već da Crna Gora, kao nezavisna zemlja, sama određuje svoj put.\nGeneralni sekretar NATO-a rekao je da veruje da će parlamenti svih 28 zemalja - članica tog pakta ratifikovati pristupni protokol za prijem Crne Gore u NATO. Prema njegovim rečima, to predstavlja jedan od poslednjih koraka pred formalno priljučenje Alijansi.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg još jednom je naglasio da pridruživanje Crne Gore NATO-u nema nikakve veze sa Rusijom, već da Crna Gora, kao nezavisna zemlja, sama određuje svoj put.\n"Osnovno pravo svake nezavisne zemlje je da odabere svoje puteve, uključujući i u kakve bezbednosne dogovore želi biti uključena. Dakle, ovo je pitanje između Crne Gore i 28 članica NATO-a", rekao je Stoltenberg u norveškom Trondhajmu, gde je zasedao odbor Alijanse.\nNa pitanje da li je iznenađen stavom Rusije koja negoduje zbog toga što je Crna Gora na samom ulazu u NATO, Stoltenberg je rekao: "Mi Crnoj Gori želimo dobrodošlicu, a ova dobrodošlica nije režirana protiv bilo koga, pa tako ni protiv Rusije".


Čileanska vlada odustala je od podizanja cena prevoza zbog već desetodnevnih protesta koji su postali nasilni i proširili se na dvadesetak gradova. Odluku o tome je saopštio predsednik Čilea Sebastijan Pinera, preneo je AP.\nPredsednik je pre dva dana proglasio vanredno stanje u glavnom gradu zemlje Santjagu posle nereda u kojima su mnoge zgrade u centru grada bile zapaljene i gradski metro blokiran. On je obećao da će odgovorni za nasilje platiti za svoja dela, navodi AP.\nProtesti su počeli u ponedeljak, ali su se potom proširili na dvadesetak gradova gde nezadovoljni protestuju ne samo protiv cena prevoza, već i cena struje, vode i lekova. Za sada nije jasno da li će povlačenje odluke o poskupljenju prevoza uticati na prekid protesta.\nU međuvremenu, vlasti su saopštile da su u neredima povređeni 156 policajaca i 11 civila, a da je više od 300 ljudi uhapšeno.\nRojters navodi da je Čile jedna od najbogatijih država Latinske Amerike, ali, istovremeno, i jedna od onih u kojima su najveće socijalne nejednakosti.\nNezadovoljstvo zbog visoke cene života u Santjagu jedna je od glavnih političkih tema, kao i zahtevi za reforme počev od poreza i cene rad do penzionog sistema.\nPolicajci obezbeđuju javni prevoz u Atini\nDAN NAKON NASILNIH PROTESTA Predsednik gruzijskog parlamenta podneo ostavku\nNeredi pre VELIKOG PROTESTA opozicije: Zapaljena statua i kulturni centar, SUKOBI u nekoliko gradova


Skandal u Italiji: Političari uzeli pomoć - Glas Srpske\nSkandal u Italiji: Političari uzeli pomoć\nRIM - Pet članova italijanskog parlamenta i još oko 2.000 gradonacelnika, predsednika regiona, članova regionalnih vlada uzeli su bonus od 600 evra koje je italijanska vlada odobrila kao pomoć onima koji su zbog Covida19 i karantina imali probleme u poslu, piše dnevnik "Republika".\n"Sramno", napisao je vođa Demokratske partirje Nikola Zingareti, a predsednik donjeg doma parlamenta Roberto Fiko je objavio da "članovi parlamenta kao predstavnici naroda imaju i moralne obaveze, a ne samo zakonske".\nMinistar inostranih poslova Luiđi di Majo je rekao da "funkcioneri koji su uzeli bonus moraju vratiti novac, izviniti se Italijanima i podneti ostavku".\nŠef stranke Liga Mateo Salvini je zatražio je da "ko god od parlamentaraca je to uradio, mora odmah da bude smenjen", a šef parlamentarne grupe Pokreta Pet zvezdica Vito Krimi rekao je da je potez "odvratan i nedopustiv".\nImena pet parlamentaraca nisu poznata, ali su prema pisanju medija zna se da su trojica članovi stranke Liga, jedan je član Pokreta Pet zvezdica, a jedan član partije Matea Rencija "Italija Viva".\nAli na društvenim mrežama je već pokrenuta akcija i peticija da se saopšte njihova imena. Šef parlamentarne grupe "Liberi e Uguali"Federiko Formaro je rekao "da je ispravno da Italijani saznaju imena parlamentaraca koji su uzeli bonus, oni koji su to uradili moraju se suočiti sa odgovornošću", rekao je Formaro.\nBjelorusija: Na protestima uhapšeno najmanje 53 ljudi\n27. 09. 2020 17:45\nVelika Britanija: Uhapšen muškarac u vezi sa ubistvom policajca\n27. 09. 2020 17:30\nU Moskvi se srušio se nadzemni pješački prelaz, povrijeđena 51 osoba\n27. 09. 2020 17:29\nNagorno-Karabah: Poginulo 16 vojnika, Azerbejdžan proglasio ratno stanje\n27. 09. 2020 17:25\nTenkovska borba Jermenije i Azerbejdžana: Prvi snimci sukoba u Nagorno-Karabahu\n27. 09. 2020 14:46\nLavrov: Moskva spremna da posreduje radi stabilizacije u Nagorno-Karabahu\n27. 09. 2020 14:14\nPredsjednik Azerbejdžana: Ima ranjenih i među civilima i vojnicima, odgovorićemo\n27. 09. 2020 12:45\nJermenija proglasila ratno stanje, objavljena opšta mobilizacija\n27. 09. 2020 09:19\nNovi sukobi oko Nagorno-Karabaha, Azerbejdžan pokrenuo ofanzivu\n27. 09. 2020 08:54\n27. 09. 2020 08:29\n27. 09. 2020 07:18\n26. 09. 2020 20:08\nNapadač sarađuje sa policijom, meta bio "Šarli ebdo"\nSZO upozorava: Broj umrlih u pandemiji mogao bi dostići dva miliona\n26. 09. 2020 14:29


Knjigovodstvene usluge - Oglasi Crna Gora\nSvi 1-25 od 27\nKnjigovodstvo i finansijska pomoć /\nOglasi za knigovođstvene, pravne i finansijske usluge u Crnoj Gori. Pogledajte oglase za ekonomiste za mala preduzeća, finansijsko savetovanje, računovođu, pravne usluge, poslovne i marketinške usluge i mnoge druge. Pronađite uslugu koja vam je potrebna na Mojtrg.me.\n23 jul 12:21 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Berane\n06 dec. 20:48 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Andrijevica\nPERSONAL LOAN OFFER BETWEEN INDIVIDUALS\n05 dec. 09:09 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\n22 nov. 14:20 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Bijelo Polje\n02 sept. 08:36 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\nOtkup kompanija u blokadi, likvidaciji\n21 jul 12:00 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Tivat\nIskustvo je na našoj strani!\n10 jun 11:37 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Tivat\nAccounting and legal service\n25 jan. 11:52 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Bijelo Polje\n28 mart 14:07 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\n07 sept. 12:26 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Nikšić\n25 avg. 18:54 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\n12 jun 12:54 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\n22 jan. 11:39 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Danilovgrad\n04 nov. 20:29 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\n22 maj 10:29 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Bar\nKnjigovodstvene usluge i konsalting\n21 feb. 10:28 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\nKnjigovodsvo i poresko savjetovanje\n03 feb. 17:29 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\nKnjigovodstvo / Racunovodstvo\n23 jan. 17:43 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\nRegistracija preduzeca,racunovodstvene usluge\n09 dec. 12:43 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\n21 nov. 22:42 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\nBesplatne usluge registracije preduzeca\n24 sept. 00:03 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\nKnjigovodstvena agencija "Infolab"\n17 sept. 23:42 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\nBesplatni finansijski i kreditni savjeti\n13 sept. 10:45 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\n11 sept. 13:37 Knjigovodstvo i finansijska pomoć , Podgorica\nRegistracija preduzeća, radne dozvole\nDa li su vam potrebne finansijske ili pravne usluge? Nalazite se u pravoj kategoriji, pogledajte oglase i pronađite finansijske usluge, računovođu ili pravne usluge.\nOglasi za usluge računovodje, pravnika ili ekonomiste - Crna Gora\nDa li tražite nekoga ko bi upravljao vašim finansijama ili se bavio pravnim pitanjima? Mojtrg.me je prava platforma za vas. Pogledajte oglase za ekonomiste za mala preduzeća, finansijsko savetovanje, računovođu, pravne usluge, poslovne i marketinške usluge i mnoge druge.\nOglasite svoju finansijsku ili pravnu uslugu\nAko ste kompanija ili osoba koja pruža usluge na finansijskom ili pravnom polju, postavite oglas na Mojtrg.me i proširite korisničku bazu distribucijom ponude među mnogim posjetiocima našeg sajta.\nUsluge računovodje, usluge pravnika, usluge ekonomiste, knjigovodjstvene usluge, pravne usluge


"Mitros" od danas proizvodi za Rusiju (VIDEO) - Ozon Media\nSremska Mitrovica – U sremskomitrovačkoj Fabrici za obradu i peraradu i preradu mesa “Mitros” danas je zvanično počela proizvodnja za rusko tržište. Proizvodnja svinjskog mesa za tržište Evropske unije počeće početkom oktobra meseca.\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović je posle obilaska kompanije tokom “Dana otvorenih vrata” proteklog vikenda izrazio zadovljstvo uspešenom proizvodnjom, ali i time što se prerađuje domaće svinjsko meso.\nDirektor „Mitrosa“ Ramo Adrović rekao je da se trenutno u „Mitrosu“ prerađuje 800 svinja dnevno, kao i da će se kapaciteti povećavati s potrebama izvoza. On je dodao da “Mitros” trenutno ima 116 zaposlenih i da će u toku današnjeg dana biti zaposleno još 40 ljudi. Do kraja meseca, prema njegovim rečima, u „Mitrosu“ će raditi ukupno 200 radnika.\nZa sada “Mitros”, objasnio je Adrović, sarađuje sa oko 100 kooperanata, ali će do kraja godine biti sklopljen ugovor sa još njih 700.\nTokom “Dana otvrenih vrata” svim posetiocima „Mitrosa“ su predstavljena 52 nova proizvoda, kao i linija za preradu svinjskog mesa, najsavremenija u ovom delu Evrope.\nDve osobe umrle zbog groznice Zapadnog Nila


KARATE UDRUŽENJE "TOPOLČANIN" SA 2 BRONZANE MEDALJE ZAVRŠILO NASTUP NA EVROPSKOM KUP-U\nKARATE UDRUŽENJE „TOPOLČANIN“ SA 2 BRONZANE MEDALJE ZAVRŠILO NASTUP NA EVROPSKOM KUP-U\n06/04/2022\tSport Ostavi komentar 350 Pregleda Izvor: mojabackatopola.rs\nČlanovi karate udruženja „TOPOLČANIN“ iz Bačke Topole, kao deo tima reprezentacije Srbije, učestvovali su na Evropskom KUP-u u Subotici i osvojili 2 bronzane medalje.\nU organizaciji SKDUN i Šotokan karate saveza Srbije, u periodu od 01.04. do 03.04.2022. godine, u hali sportova u Subotici, održan je Evropski KUP i Evropsko prvenstvo u karateu. Karate udruženje „Topolčanin“ iz Bačke Topole je na Evropskom KUP-u učestvovalo sa 6 takmičara, koji su bili deo tima reprezentacije Srbije. Svi takmičari su u predhodnom periodu naporno trenirali i pripremali se za ovo prestižno takmičenje, koje se isplatilo. Osvojene su 2 bronzane medalje.\nLazar Sekulić je u kategoriji petlića u katama osvojio bronzanu medalju, kao i Ognjen Budai, koji je u kategoriji kadeta u borbama, osvojio bronzanu medalju.\nPredsednik KU „Topolčanin“ Novak Krivokapić kaže da je Lazar Sekulić takmičar koji je oko godinu dana član karate udruženja „Topolčanin“ i koji je za ovako kratak period uspeo da se napornim radom i velikim zalaganjem na treninzima izbori za mesto u reprezentaciji Srbije i ostvari veoma zapažen i značajan rezultat. Novak Krivokapić takođe, naglašava da su pored Lazara Sekulića, u kategoriji petlića, u katama, veoma dobre rezultate ostvarili i Lazar Volkov, koji je uspeo da zauzme 4. mesto i Darko Savić, koji je zauzeo 5. mesto na Evropskom KUP-u, obzirom da im je ovo prvo međunarodno takmičenje.\nOgnjen Budai, koji je u kategoriji kadeta u borbama, osvojio bronzanu medalju, je član karate udruženja „Topolčanin“ već duži niz godina, koji je i do sada, takmičeći se na više regiolanlnih i državnih takmičenja, imao veoma dobre rezultate u borbama. Obzirom da je i njemu ovo prvo međunarodno takmičenje, veoma smo ponosni na njega.\nNovak Krivokapić dodaje da je Ognjen Budai imao virus do 5 dana pred nastup i da nije mogao da i da se priprema za Evropski KUP, kao ostali takmičari. Odradio je dva treninga pred takmičenje. I sam je bio svestan da nije mogao za 2 treninga da se vrati u potrebnu formu, ali je ipak smogao snage da se pojavi na takmičenje i odradi mečeve i na kraju zauzme 3. mesto.\nPored navedenih takmičara, na Evropskom KUP-u iz našeg udruženja, za reprezentaciju Srbije su i Bertalan Kermendi i Jelena Krivokapić, koji ovoga puta nisu uspeli da prođu u drugi krug takmičenja i na taj način ostvare zapaženiji rezulltat, iako su na pripremama i predhodnim takmičenjima pokazali veoma dobre uspehe.\nNapominjemo da je karate udruženje „Topolčanin“ jedno od najmlađih sportskih udruženja u našoj opštini, koje je osnovano 2016. godine, koje je član Šotokan karate saveza Srbije. Članovi našeg udruženja su do sada učestvovali na mnogim turnirima, regionalnim, državnim i međunarodnim takmičenjima, koji u svoje redove imaju regionalne i državne prvake u katama i borbama.\nTreninzi se održavaju u maloj sali OŠ „Čaki Lajoš“ i svi zainteresovani, bez obzira na uzrast, mogu da dođu da vide naše treninge i postanu deo našeg tima.\nTagoviBacka Topola Evropski kup karate Sport Topolcanin


SRBIJOM UPRAVLJAJU IDIOTI: Predali šiptarima Srpsko Tržište Povrća A Sad će Da Rešavaju Problem Paradajza?!\nGovoreći o cenama paradajza, on je istakao da država ne može da određuje njegovu cenu, već je posao države da otvori prostore za izvoz, potpisuje međunarodne trgovinske sporazume i slično.\n– April i maj na jugu Srbije su bili sa dosta kiše pa je zrevanje paradajza pomereno za dve do tri nedelje i umesto da on stigne 5. ili 10. juna, on je u velikim količinama stigao u vreme kada je znatno jeftiniji – objasnio je ministar Nedimović.\nDodao je da je problem napravilo i to što je i u Grčkoj, gde mi tradicionalno izvozimo dosta paradajza, on takođe jeftin.\nNaveo je da država, iako ne može da određuje cenu paradajza, može da ulaže u njegovu proizvodnju, kako bi on bio kvalitetniji, bolje upakovan i sortiran tako da može da odgovori zahtevima tržišta i to će i raditi.\n– Dosta smo para dali kroz subvencije za plastenike, za sisteme za navodnjavanje, ali očigledno da moramo da radimo i na edukaciji vezano za zahteve tržista istakao je on.\nNedimović je najavio da će se uskoro izaći sa, kako je rekao, jednim dobrim projektom vezanim za ivanjički krompir čime će i taj problem biti stavljen ad akta.\nGovoreći o žetvi, istakao je da je žetva pšenice skoro gotova i da ćemo imati za 17 odsto veći rod nego 2020. koja je bila jedna od rekordnih godina.\nKada je o kukuruzu reč, naveo je da je sve krenulo dobro, ali da će na kraju mnogo toga ipak zavisiti od kiše, odnosno koliko će padavina biti u narednom periodu.\nPrethodni tekstNAPREDNJAČKA GOVNA: Krenula sa rušenjem Beograda, šta sledeće ruše?\nSledeći tekstORBAN NA BRANIKU PORODICE, JASNO PORUČIO: Ne možemo da pustimo seksualne lobiste u naše škole!


Spasavanje eurozone od dužničke krize\nMinistri finansija eurozone sastali su se u utorak u Briselu da pokušaju da nađu načine za spasavanje tog 17-očlanog monetarnog bloka i zaštite Evrope, SAD, Aziju i ostatak svijeta od finansijskog cunamija koji bi proistekao iz dužničke krize.\nNa sastanku eurogrupe, koja okuplja ministre finansije eurozone, odlučuje se o detaljima Evropskog fonda za finansijsku stabilnost, kako bi on mogao da pruži pomoć Italiji ili Španiji, ako im ona zatreba. Očekuje se da će ministri odobriti sljedeću tranšu hitnih kredita Grčkoj i Irskoj.\nGlavna tačka dnevnog reda je i pronalaženje načina za integrisanje različitih zemalja eurozone - od Njemačke do Malte - i taj zadatak ministri moraju obaviti brzo, bez odlaganja koja bi uzrokovale demokratske pojedinosti, kao što su referendumi koji oduzimaju vrijeme.\nMinistri će razgovarati i o takozvanim euroobveznicama koje bi zajednički izdavalo svih 17 članica monetarnog bloka, kojima bi po principu 'svi za jednog, jedan za sve', sve članice međusobno garantovale dugove. Trenutno svaka članica emituje sopstvene obveznice i svaka mora da plaća različite troškove pozajmljivanja.\nDokumenti koje je Rojters dobio na uvid pokazuju da su detalji o jačanju fonda spremni za usvajanje i da se otvara put za nove operacije uz udvostručavanje sredstava u fondu.\nTri manje članice EU - Grčka, Portugalija i Irska - opstaju samo zahvaljujući pomoći za spasavanje jer su već istisnute sa međunarodnih tržišta obveznica. Dvije velike zemlje eurozone, opterećene dugovima - Italija i Španija - sve su bliže tome da takođe ostanu van tržišta obveznica, ali su njihove ekonomije suviše velike, da bi ih EU mogla spasti.\nObama: Riješavanje dužničke krize EU od ogromnog značaja za SAD\nNjemački zvaničnici, prema pisanju štampe, predlažu da šest članica eurozone s vrhunskim kreditnim rejtingom "AAA" zajednički izdaju obveznice, ali je taj predlog, koji Njemačka demantuje, naišao je na protivljenje Evropske komisije, izvršnog tijela EU.\n"Ukoliko Evropa slabi ili ima teškoće, tada je za nas znatno teže da ovde otvaramo nova radna mjesta", ukazao je u ponedjeljak predsednik SAD Barak Obama prilikom susreta sa zvaničnicima EU u Vašingtonu.\nObama je čelnicima Evropske unije poručio da je rješavanje dužničke krize eurozone od "ogromnog značaja" za SAD, te izrazio spremnost Vašingtona da "učini svoj dio "u stabilizovanju globalne ekonomije".\nBarak Obama,Herman Van Rompuj i Žoze Manuel Barozo na sastanku 28. novembra 2011.\n"Sjedinjene Države su spremne učiniti svoj dio kako bi im pomogle u rješavanju krize", rekao je Obama nakon godišnjeg samita SAD-EU u Bijeloj kući, no nije najavio neke konkretne mjere.\nObama je rekao da je "veliki dio" sastanka s predsjednikom Evropskog Savjeta Hermanom Van Rompejem i predsjednikom Evropske komisije Žozeom Manuelom Barozom bio posvećen učincima krize u eurozoni.\n"To je od velikog znacenja za našu ekonomiju. Mi imamo udjela u njihovom uspjehu", rekao je Obama.\nOrganizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) objavila je u ponedjeljak kako očekuje da će se privreda eurozone smanjiti za 1,0 posto po godišnjoj stopi u posljednja tri mjeseca ove godine, te za 0,4 do 1,0 posto u prvom tromjesečju 2012. OECD, politicki forum koji okuplja 34 razvijene ekonomije, smatra da Evropska centralna banka (ECB) treba odlučno intervenisati kako bi stabilizovala dužničku krizu na starom kontinentu.


Jasna iz Pariza: Grad svetlosti sada je grad duhova | Mačva zdravog razuma\nNaslovna Vesti Jasna iz Pariza: Grad svetlosti sada je grad duhova\nJasna iz Pariza: Grad svetlosti sada je grad duhova\nCela Evropa pogođena je novim talasom korona virusa, a skoro svakodnevno iz različitih zemalja stižu informacije o novim zatvaranjima i pooštravanju mera u borbi protiv pandemije. Sagovornici „Blica“ iz Italije, Holandije, Norveške, Slovenije i Grčke potvrdili su nam da je situacija teška i da su ograničenja veoma stroga, a ništa bolje stanje nije ni u Francuskoj.\n„Od oktobra prošle godine u celoj Francuskoj je uveden policijski čas, prvo od 20 sati, pa onda u januaru i od 18h, a već nedeljama su pojedini departmani potpuno zatvoreni i vikendom. Pariska regija i Marsej za sada odolevaju, uprkos činjenici da je popunjenost bolničkih kapaciteta već na kritičnom nivou. Kako se predsednički izbori bliže, svaka odluka može značajno uticati na rejting, pa se uvođenje još drastičnijih i nepopularnijih mera odlaže do poslednjeg trenutka“, kaže u razgovoru za „Blic“ Jasna Mitić, pravnica i prevodilac, rođena Beograđanka koja već 10 godina živi i radi u Francuskoj.\nMede u restoranu Deux Magots\n„Sve ustanove kulture po kojima je Pariz poznat su zatvorene, pa već godinu dana nisam bila ni u pozorištu, ni u bioskopu, ni na koncertu, ali sam zato letos iskoristila priliku da posetim nekoliko izložbi u kratkom periodu od juna do oktobra, dok je to još bilo moguće“, priseća se Jasna.\n„Velikoj većini zaposlenih koji rade od 9 do 18h, u koje i sama spadam, jedino vreme kada mogu da izađu da prošetaju i obave sve što nisu mogli preko nedelje sada je – vikend. Iako nema turista, Parižani koriste svaku priliku da vikendom izađu iz svojih domova, da provedu vreme u prirodi, u šetnji, ili na pikniku, pa se tako svakog vikenda u gradu stvara gužva kao u Novom Sadu za vreme Exita“, napominje Jasna i dodaje da je još jedna omiljena vikend-zanimacija Parižana postalo čekanje u redovima ispred prodavnica, pošto su svi tržni centri zatvoreni, ali pojedinačne radnje i dalje rade uz ograničen broj ljudi.\n„Pre policijskog časa, a tokom lokdauna, moglo je da se izađe iz kuće samo sa potvrdom i sa dobrim razlogom. Između ostalog, na listi su se nalazili odlazak kod lekara, pomoć starijoj osobi, odlazak do prodavnice ili apoteke po najosnovnije potrepštine, i sat vremena u krugu od kilometar od mesta boravka za šetnju (sebe ili psa) i rekreaciju. U jednom trenutku je bilo toliko trkača na ulicama, pomislili biste da se spremaju za maraton“, primećuje naša sagovornica.\nU okviru mera iz tog perioda, postojala je i podela namirnica na neophodne i one druge, pa je u supermarketima, na primer, bilo moguće kupiti hranu, ali ne i kozmetiku (osim sredstava za osnovnu ličnu higijenu), jer je – „neko odlučio da krema za lice, maskara ili lak za nokte nisu neophodni u doba pandemije“!\nDo prošle godine, Pariz je bio jedan od najposećenijih gradova na svetu sa više od 30 miliona turista godišnje. Prema rečima naše sagovornice, podaci pokazuju da su hoteli u Parizu imali 88 odsto manji prihod u 2020. nego godinu dana pre toga.PROČITAJTE JOŠ…\n„Jedini turisti koji mogu da dođu u Francusku su oni iz Evropske unije, ali i njih je zanemarljivo malo u odnosu na vreme pre pandemije. Kraći boravci bez opravdanog razloga nisu dozvoljeni, a Šengen vize se ne izdaju od marta prošle godine. Za duži boravak, vize se izdaju samo za određene kategorije – za članove porodice Francuza i visokokvalifikovane radnike“, navodi Jasna.\nDodaje i da od početka februara iz Francuske ne može ni da se izađe bez opravdanog razloga, što uključuje smrt ili kritično zdravstveno stanje najužeg člana porodice, ili poslovno putovanje čije odlaganje bi dovelo do ozbiljnih finansijskih posledica za kompaniju ili privredu zemlje.\nFoto: J.A. privatna arhiva\nPrethodni tekstBata Stojković bard našeg glumišta\nSledeći tekstMatić: Naš fudbal na dnu, priča o nameštanju bez reakcije\nDomaće vatrogasno vozilo na Renault Trucks D16 4×2 270 šasiji


Glasovi iz dijaspore: Počelo brojanje glasačkih listića iz inostranstva | Banja Luka 24 sata\nHome Vijesti Glasovi iz dijaspore: Počelo brojanje glasačkih listića iz inostranstva\nPredsjednik Centralne izborne komisije BiH Branko Petrić izjavio je da je jutros u Glavnom centru za brojanje u Sarajevu počelo brojanje glasačkih listića iz inostranstva pristiglih u 64.000 glasačkih paketa.\nPetrić je na današnjoj sjednici CIK-a istakao da je brojanju glasova iz inostranstva prethodila detaljna verifikacija pristiglih glasačkih paketa iz inostranstva.\n“Brojanje radi 16 timova i očekujemo da ovaj posao bude završen u nekoliko dana”, dodao je Petrić.\nPrema njegovim riječima, CIK obavlja sve aktivnosti u skladu sa zakonskim rokovima i svojim planom aktivnosti.\n“Do ovog trenutka, kompletan materijal sa svih 5.500 glasačkih mjesta dostavljen je u glavno skladište CIK-a i u Glavnom centru za bojanje su verifikovani rezultati sa tih biračkih mjesta”, precizirao je predsjednik Komisije.\nOn je dodao da su u Glavnom centru za brojanje verifikovani i rezultati glasanja na nepotvrđenim glasačkim listićima i u odsustvu, kao i uz pomoć mobilnih timova.\nPetrić očekuje da će CIK za nekoliko dana utvrditi i objaviti rezultate ovogodišnjih opštih dana, nakon čega počinju teći druge procedure.


EK: Jesenje ekonomske prognoze za članice EU i kandidate za članstvo - Energija Balkana\nPočetna » Ekonomija » EK: Jesenje ekonomske prognoze za članice EU i kandidate za članstvo\nUkoliko se pandemija pogorša biće potrebne oštrije zdravstvene mere, koje će ostaviti veće i dugotrajnije posledice u ekonomiji. Moguća bankrotstva, dugotrajna nezaposlenost ili poremećaji u snabdevanju. U Srbiji se povratak na stanje pre korona krize i ekonomski rast očekuju u 2021, od 4,8%, pri čemu će rast predvoditi investiciona i privatna potrošnja.\nEkonomija Srbije zabeležiće u 2020. samo umereni pad, od 1,8%, zahvaljujući relativno kratkom trajanju najstrožih mera zatvaranja zbog korona virusa i značajnoj podršci za ublažavanje posledica krize, predviđa Evropska komisija (EK). Ekonomija EU će pasti za 7,4%, a njen povratak na nivo pre pandemije se ne očekuje do 2022, navodi se u Jesenjim ekonomskim prognozama za članice EU, kao i kandidate za članstvo, objavljenim 5. novembra, piše EURACTIV.rs.\nU Srbiji se povratak na stanje pre korona krize i ekonomski rast očekuju u 2021, od 4,8%, pri čemu će rast predvoditi investiciona i privatna potrošnja. Za 2022. se Srbiji prognozira ekonomski rast od 3,8%.\nU delu izveštaja EK o Srbiji navodi se da će pad ekonomije i značajne fiskalne mere za ublažavanje posledica krize za posledicu imati znatan, privremeni rast deficita opšte države u 2020.\nTakođe se prognozira rast koeficijanta spoljnog duga za oko 10 procentnih poena i zatim njegov lagani pad.\nKomisija navodi da je BDP Srbije, nakon snažnog rasta od 5,1% u prvom kvartalu 2020, u drugom tromesečju pao za 6,4% zbog mera preduzetih u uslovima pandemije korona virusa.\nTaj pad je bio posledica velikog smanjenja privatne potrošnje i investicija koji je samo delimično nadoknađen većom vladinom potrošnjom i pozitivnim doprinosom neto izvoza.\nKako se navodi, kratkoročni indikatori ukazuju da je ekonomska aktivnost tokom leta nastavila da se oporavlja.\nOčekuje se i da relativno mali udeo turističkih usluga i dobra poljoprivredna sezona ograniče pad ekonomije Srbije u 2020.\nKada je reč o perspektivama rasta, Komisija je ukazala na visok nivo neizvesnosti i rizike koje nose pandemija i tempo evropskog oporavka.\nKriza zbog korona virusa pogoršaće deficit opšte države koji će u 2020. biti oko 9% BDP nakon što je godinu dana ranije bio gotovo u ravnoteži.\nSa predviđenim oporavkom, ukidanjem mera za ublažavanje posledica krize i povećanjem prihoda iz poreza, deficit će, predviđa EK, pasti na oko 3% BDP u 2021. i 2,5% BDP u 2022.\nEK prognozira da će javni dug Srbije porasti na 61,5% BDP u 2020. zbog većeg deficita i pada BDP a zatim će početi da pada za oko jedan procentni poen godišnje u skladu sa ekonomskim oporavkom i manjim deficitima u 2021. i 2022. godini.\nMeđu kandidatima za EU, najveći pad BDP u Crnoj Gori\nEvropska komisija najveći pad ekonomije među zemljama kandidatima za članstvo u EU isključujući Srbiju u 2020. očekuje u Crnoj Gori a najmanji u Turskoj, pri čemu će Crna Gora 2021. zabeležiti i najsnažniji oporavak.\nU Jesenjim ekonomskim prognozama, Evropska komisija pad ekonomije Crne Gore u 2020. prognozira na 14,3% a u 2021. očekuje rast od 6,8%.\nEkonomija EU će pasti za 7,4%\nEvropska unija će 2020. godine zabeležiti ekonomski pad od 7,4% i biće potrebne dve godine da se vrati na nivo pre pandemije, saopštila je Evropska komisija.\nEkonomija EU će naredne godine imati rast od 4,1%, a 2022. 3%, navodi se u Jesenjoj ekonomskoj prognozi Evropske komisije.\nU evrozoni ekonomski pad će biti 7,8% 2020, a zatim će zabeležiti rast od 4,2% 2021. i 3% 2022. godine.\nNajnovije projekcije rasta i za EU i za evrozonu malo su veće za 2020. i manje za 2021. u odnosu na letnju ekonomsku prognozu. U saopštenju se dodaje i da se 2022. ne očekuje oporavak ekonomije na nivo pre pandemije.\nEK je saopštila da je ekonomska aktivnost u Evropi zbog pandemije korona virusa pretrpela veliki šok u prvoj polovini godine i da se oporavila u trećem tromesečju kad su postepeno ukidane mere za suzbijanje širenja virusa.\n"Ipak, ponovni rast pandemije proteklih nedelja izazvalo je poremećaje pošto nacionalne vlade uvode nove mere u sektoru javnog zdravlja kako bi zaustavili širenje virusa", navodi se u saopštenju, uz ocenu da su prognoze rasta veoma neizvesne.\nEkonomske posledice pandemije, kao i očekivani oporavak, razlikuju se u zemljama EU, u zavisnosti od širenja virusa, sprovođenih mera, sektorskog sastava nacionalnih ekonomija i snage nacionalnog odgovora na pandemiju.\nMere koje su preduzele zemlje članice, kao i inicijative na nivou EU, pomogle su da se ublaži uticaj pandemije na tržište rada, tako da je rast nezaposlenosti ostao ograničen u poređenju sa padom ekonomske aktivnosti.\nNaredne godine se očekuje dalje povećanje nezaposlenosti, ali bi trebalo da se situacija poboljša 2022. sa oporavkom ekonomije.\nPrema prognozi EK, stopa nezaposlenosti u EU će se povećati sa 6,7% 2019. na 7,7% 2020. i 8,6% 2021, a zatim će se smanjiti na osam% 2022.\nMalo lošija situacija je u zoni evra, gde će se stopa nezaposlenosti povećati sa 7,5% 2019. na 8,3% 2020. i 9,4% 2021, dok će 2022. biti 8,9%.\nEK predviđa i veliki rast državnog deficita zbog povećane socijalne potrošnje i manjih poreskih prihoda, što su posledice mera koje je vlada sprovodila kako bi podržala ekonomiju.\nUkupni državni deficit u zoni evra će se povećati sa 0,6% BDP-a 2019. na oko 8,8% 2020, a zatim će se smanjiti na 6,4% 2021, odnosno 4,7% 2022.\nUkupni javni dug u zoni evra će se povećati sa 85,9% BDP-a 2019. na 101,7% ove godine, 102,3% naredne i 102,6% 2022.\nPrema Harmonizovanom indeksu potrošačkih cena (HICP), inflacija u EU će sa 0,7% ove godine porasti na 1,3% 2021, odnosno 1,5% 2022. U zoni evra, inflacija će ove godine biti 0,3%, sledeće godine 1,1%, a 2022. 1,3%.\nPotpredsednik Evropske komisije Valdis Dombrovskis izjavio je da novi talas pandemije stvara još veću neizvesnost i smanjuje nade za brz oporavak, saopštila je EK.\n"Ekonomski autput EU se neće vratiti na nivo pre pandemije do 2022", rekao je Dombrovskis i pozvao Evropski parlament i Savet EU da što pre završe pregovore o paketu za oporavak Naredna generacija EU kako bi od naredne godine novac bio dostupan za investicije, reforme i obnovu.\nEvropski komesar za ekonomiju Paolo Djentiloni izjavio je da u uslovima velike neizvesnosti nacionalne ekonomske i fiskalne politke moraju da obezbede podršku.\n"Posle najdublje recesije u istoriji EU u prvoj polovini ove godine i veoma snažnog poleta tokom leta, oporavak Evrope je prekinut zbog ponovnog porasta broja slučajeva COVID-19", rekao je Djentiloni.\nU jesenjoj prognozi EK navode se dva moguća scenarija daljeg razvoja situacije.\nUkoliko se pandemija pogorša biće potrebne oštrije zdravstvene mere koje će ostaviti veće i dugotrajnije posledice u ekonomiji. Moguće je i da će posledice pandemije, kao što su bankrotstva, dugotrajna nezaposlenost ili poremećaji u snabdevanju, biti dublje i dalekosežnije.\nTakođe postoji opasnost po evropsku ekonomiju ako se globalna ekonomija i svetska trgovina ne oporave kao što se prognozira ili ako se pojačaju tenzije u trgovinskim odnosima.\nSa druge strane, program EU za ekonomski oporavak Naredna Generacija bi mogao dati snažniji podsticaj evropskoj ekonomiji nego što se predviđa, s obzirom da u ovom trenutku nema dovoljno informacija o njegovim mogućim koristima.\nTagovi: BDP, članice EU, COVID-19, deficit, dug, EK, ekonomija, ekonomski rast, Evropska komisija, kandidati, kriza, pandemija, Paolo Djentiloni, prognoza, recesija, Srbija\nKorona ubrzala digitalnu (r)evoluciju banaka\nSladoledi iz Stare Pazove stižu na tri kontinenta


Svetski dan podizanja svesti o autizmu (Svetski dan osoba sa autizmom) – Podrinske\nSvetski dan podizanja svesti o autizmu (Svetski dan osoba sa autizmom)\nUstanova za decu i mlade pri CSR Šabac, obeležila je danas 2. april, Svetski dan podizanja svesti o autizmu. S obzirom na okolnosti postojanja pandemije, obeležavanje se odvijalo u dvorištu Ustanove, uz pridržavanje svih epidemioloških mera i uz prisustvo korisnika i zaposlenih. Kao i prethodnih godina, cilj obeležavanja je da se skrene pažnja u javnosti i doprinese rušenju barijera i punoj integraciji osoba sa autizmom u društvo. Osobe sa autizmom mogu i te kako biti ravnopravni članovi društva ukoliko im se obezbede uslovi ali i neophodna podrška koja im je potrebna od svih nas. Svetski dan osoba sa autizmom obeležava se danas, u okviru kampanje „Mogu da učim, mogu da radim“, sa ciljem da se podigne svest o (ne)pristupačnosti obrazovanja i zapošljavanja osoba sa autizmom, što je posebno otežano u trenutnim uslovima pandemije.\nInače, prema rezoluciji koju je donela Generalna skupština UN 2007. godine, 2. april je proglašen Svetskim danom podizanja svesti o autizmu. Inicijativa je potekla od države Katar, a ovaj Dan je prvi put obeležen 2008. godine. Takođe se, mesec april u celom svetu, smatra mesecom autizma.\nPoremećaj iz spektra autizma odnosi se na niz stanja koje karakteriše smanjen stepen socijalnih, komunikacijskih i jezičkih veština, a kod nekih pojedinaca i uski raspon interesovanja i aktivnosti koji su jedinstveni za pojedinca i koji se ponavljaju. Osobe s autizmom su zbog toga izložene stigmi i diskriminaciji, koja uključuje nepravedno uskraćivanje zdravstvene zaštite, obrazovanja i mogućnosti da se uključe i budu aktivni učesnici/e u svojim zajednicama.\nIako je autizam stanje (ne bolest) koje traje celog života, uz podršku porodici i detetu još od najranijeg doba, uključivanjem u obrazovanje i kasnije u svet rada, razvijanjem različitih usluga, mogu da se učine veliki iskoraci u podršci u prelasku u odraslo doba i osamostaljivanju osoba sa autizmom, što predstavlja dobrobit ne samo za pojedinca već i za društvo u celini.


Savjetodavni centar za ruralni razvoj | Poljoprivrednici bez podsticaja ako prodaju proizvode u RS-u\nPoljoprivrednici bez podsticaja ako prodaju proizvode u RS-u\nPravilnikom o podsticajima proizvodnji za ovu godinu, koji je donijelo Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede FBiH, zabranjeno je da apliciraju svi poljoprivrednici koji svoje proizvode prodaju ili su već prodali u RS ili na teritoriji Brčko distrikta. To je izazvalo buru negodovanja među poljoprivrednicima u FBiH, koji navode da je pravilnik protivzakonit i diskriminatorski, te obećavaju da će sve uraditi da ga sruše, pišu Nezavisne novine.\nNaime, u ovom pravilniku stoji da “klijent ostvaruje pravo na novčanu podršku iz ovog pravilnika ako je prodao proizvode na teritoriji FBiH ili za izvoz”. To praktično znači da, ako je proizvode prodao na teritoriji RS ili Brčko distrikta, nema nikakvo pravo na podsticaj.\nMehmed Nikšić, predsjednik Udruženja proizvođača mlijeka u FBiH, rekao je da su ovdje u pitanju skrivene namjere ministra Jerka Ivankovića Lijanovića, te da je to samo “jedna u nizu podvala i prevara da se što manje novca potroši za proizvodnju”.\n“Ministar je ovim pravilnikom želio da što manje ljudi dobije podsticaje, što manje da potroši novca, da bi mogao nastaviti prošlogodišnju pljačku kroz kapitalna ulaganja. Njega ne interesuje domaća proizvodnja”, rekao je Nikšić.\nPrema njegovim riječima, mnogi proizvođači mlijeko prodaju “Mlijekoproduktu” iz Kozarske Dubice, a tu su i povrtari, posebno iz Hercegovine, koji su određene vrste povrća već prodali firmama u RS.\n“Po novom pravilniku ti ljudi gube pravo za podsticaje, nemaju pravo aplicirati”, kazao je Nikšić. Isto tako, Sead Jeleč, sekretar Udruženja poljoprivrednika Kantona Sarajevo, smatra da je donošenje takve odredbe u pravilniku udar na jedinstveno tržište u BiH, gdje se isključuje polovina BiH, a faktički uključuje cijeli svijet.\n“To je jedna diskriminatorska mjera kako za proizvođače, tako i za potencijalne kupce u RS i nije jasno kako je ta mjera mogla proći Vladu FBiH. Vjerovatno da Vlada nije ni pročitala niti čita takve materijale koje kreira Ministarstvo poljoprivrede FBiH i može se reći da je za takvu apsurdnu odluku odgovoran ministar Lijanović”, rekao je Jeleč. Poljoprivredni proizvođač Enes Hasanović, koji je i sekretar Udruženja poljoprivrednika BiH za sektor Tuzlanskog kantona, kazao je da ima dosta proizvođača u ovom kantonu koji mlijeko i druge proizvode prodaju u RS.\n“Nema smisla da meni ne daju da prodam pšenicu u RS. Ko im je dao za pravo da dijele BiH”, zapitao se Hasanović.\nS druge strane, Lijanović nam nije odgovorio na konkretno postavljena pitanja u vezi sa ovim pravilnikom, te je kazao da po ovom pitanju trenutno analiziraju cijelu situaciju, o otkupu poljoprivrednih proizvoda, fiktivnim otkupima koje su imali u proteklom periodu u značajnoj mjeri, gdje je značajan dio proizvođača ostao bez podsticaja jer nije imao ispravne dokumente o otkupu poljoprivrednih proizvoda.\n“Konačnu odluku po ovim pitanjima ćemo donijeti iduće sedmice”, rekao je Lijanović. Komentar smo zatražili i u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS, gdje su kazali da ovakva odredba u pravilniku predstavlja diskriminaciju i da nije u redu to uraditi, pišu Nezavisne.\n← Stagniraju strane investicije u BiH\nInspektori UIO BiH će provjeravati podatke o poljoprivrednim poticajima →


Dobra lokalna priča prodaje domaću hranu - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nDatum kreiranja petak, 21 februar 2020 11:03\n* Novosadski Exit je primer manifestacije koja je pokretač lokalne privrede, jer tokom festivala cena proizvoda poraste nekoliko puta\nPovezivanje poljoprivrednih proizvođača međusobno, ali i sa kreatorima agrarne politike na svim nivoima i stvaranje modela koji će najuspešnije promovisati srpsko selo, bili su tema manifestacije "Agrokompas", koja je nedavno održana na novosadskom Spensu. Već treći put ova manifestacija, početkom godine, kada se agrarni poslovi još nisu zahuktali, okuplja proizvođače, predstavnike lokalnih samouprava, ministarstava, naučnih institucija. Ovogodišnji skup, koji je održan 12. februara u organizaciji novosadskog "InterArta", protekao je u znaku predstavljanja dobrih primera prakse lokalnih samouprava i razgovora o upotrebi informacionih tehnologija u promociji sela i ruralnih proizvoda.\n- Potrudili smo se i da, u okviru manifestacije, predstavimo neke od najboljih primera promocije poljoprivredne proizvodnje, koji već postoje u pojedinim opštinama. Sremska Mitrovica, na primer, ima koncept potrošačke korpe u kojoj se nalaze svi prepoznatljivi lokalni proizvodi, a Sombor koncept umreženog delovanja koji je napravljen po uzoru na Zapadnu Evropu, istakao je Đorđe Mojić, autor "Agrokompasa".\nDa bi poljoprivrednici, ali i svi oni koji žive u ruralnim sredinama ostali tamo, važno je da se edukuju i nauče kako da unaprede svoju proizvodnju.\n- U tome će im pomoć pružiti Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede kroz svoje mere i podsticaje, ali neophodno je da sarađuju sa predstavnicima poljoprivrednih stručnih službi. Stručnjaci mogu da ih upute kako da konkurišu i na najbolji način iskoriste mere koje im država nudi, rekao je pomoćnik resornog ministra Aleksandar Bogićević otvarajući manifestaciju.\nO podršci Pokrajine za opstanak, pre svega mladih, u ruralnim sredinama, govorio je Mladen Petković, pomoćnik pokrajinskog sekretara za poljoprivredu, koji je, između mnogobrojnih mera, izdvojio konkurs za mlade početnike u poljoprivrednoj proizvodnji.\nGovoreći o konkretnim akcijama za unapređenje kvaliteta života u ruralnim sredinama, Đorđe Mojić je naveo da je cilj da se u svakoj opštini razvija najbolji primer lokalnog razvoja. Spomenuo je novosadski Exit, u čijem stvaranju je i sam učestvovao, i naveo da je sada ovaj događaj jedan od glavnih pokretača lokalnog privrednog razvoja.\n- Domaće vino, koje se prodaje za 300 dinara, tokom ove manifestacije poskupi i nekoliko puta. Slično je i sa smeštajem i drugim lokalnim proizvodima. Trebalo bi da svaka opština ima svoj Exit. Predložili smo, na primer, da se u Sremskoj Mitrovici podigne kulturni centar ruralnog razvoja, jer smatramo da je to nešto što je Evropi jako zanimljivo, objašnjava Mojić.\nIdeja je i da se u Somboru razvija projekat kulturnog vremeplova, da se oživi tradicija vožnje fijakerom i duh nekih prošlih, već pomalo zaboravljenih vremena. Cilj je, kako kaže kreator "Agrokompasa", prodati lep doživljaj, a uz njega i kvalitetan lokalni proizvod.\nU Zrenjaninu je u planu razvoj koncepta grada sa ruralnim prstenom. Zamisao je da selo četiri dana sedmično "živi" u gradu, a onda da se grad tri dana sa svojim aktivnostima "preseli" u selo.\nIdeja je mnogo, a osnovni cilj je da se stane na put depopulaciji sela. To se može uraditi samo ako se u selu stvore uslovi za život, slični onima u gradu, čulo se na trećem "Agrokompasu". To znači da se stanovnicima sela pruži prilika da rade i zarade, da imaju kulturne sadržaje, dobru infrastrukturu i slično. Pristup internetu i koncept umrežavanja su takođe moćna alatka da se u ovome uspe.\nKorpa puna ukusa\nJelena Milošević iz Sremske Mitrovice predstavila se na mini-izožbi u okviru "Agrokompasa" sa još 11 proizvođača koji su napravili "Sremsku korpu".\n- Udružili smo se i napravili ovu reprezentativnu poklon-korpu, koju zvaničnici nose na dar prilikom diplomatskih poseta. U korpi se nalazi više od 20 domaćih proizvoda kontrolisanog kvaliteta. Reč je o proizvodima karakterističnim za Srem, kao što su: sremski kulen, kobasica, rakija, sir, sokovi, ajvar, gljive, objašnjava Jelena Milošević.\nNaglašava da proizvođači koji svojim proizvodima pune "Sremsku korpu" imaju već razrađen krug svojih kupaca, a kada su neke manifestacije zajedno, izlažu i prezentuju svoju ponudu. Ovi proizvođači imaju i svoj sajt "Sremska korpa proizvoda", koji je veoma posećen. Putem sajta im se javlja sve više kupaca koji žele da kupe i probaju tradicionalne sremske proizvode.


UN pozivaju na moratorijum za sisteme veštačke inteligencije | Novine Toronto\nUN su pozvale da se uvede moratorijum na neke sisteme veštačke inteligencije kao što je prepoznavanje lica, dok se ne ustanove elementi za zaštitu ljudskih prava.\n"Tehnologije veštačke inteligencije mogu imati negativne efekte, čak katastrofalne ako se koriste a da se nedovoljno uzima u obzir način na koji one utiču na ljudska prava", rekla je Mišel Bašle visoka komesarka UN za ljudska prava.\nOna je pozvala da se proceni rizik različitih sistema koji se oslanjaju na veštačku inteligenciju za pravo na privatni život ili slobodu kretanja i izražavanja i zatim da se zabrane ili da se snažno regulišu oni koji predstavljaju najveću opasnost.\nAli dok se čeka da se te procene završe države treba da uvedu moratorijum na tehnologije koje potencijalno predstavljaju veliki rizik, rekla je Bašle, bivša predsednica Čilea, prilikom predstavljanja novog izveštaja svoje službe posvećenog toj temi.\nIzveštaj napravljen na zahtev Saveta UN za ljudska prava razmatrao je kako su te tehnologije često upotrebljene a da prethodno nije propisno procenjeno kako funkcionišu ni kakav uticaj će imati.\nLoše funkcionisanje veštačke inteligencije sprečilo je ljude da dobiju socijalnu pomoć, nadju posao ili je dovelo do hapšenja nevinih ljudi na osnovu sistema prepoznavanja lica koji nisu dobro uradjeni i ne mogu ispravno da prepoznaju osobe sa afričkim crtama na primer.\n"Više je nego stvaran rizik od diskriminacije vezan za odluke zasnovane na veštačkoj inteligenciji - radi se o odlukama koje mogu menjati, stigmatizovati ili naškoditi jednom ljudskom životu," rekla je Bašle.\nU izveštaju se navodi da se veštačla inteligacija razvija na osnovu ogromnih baza podataka čije sastavljanje je često vrlo netransparentno. Te baze podataka bi mogle da budu same loše sastavljene, zastarele i da prema tome doprinose kršenju ljudskih prava.\nU izveštaju se posebno naglašava sve češća upotreba sistema zasnovanih na veštačku inteligenciju od strane snaga reda.


Slika: Sedište Evropske komisije u Briselu\nZelena agenda za Zapadni Balkan biće usvojena na Samitu za Zapadni Balkan, koji će biti održan u Sofiji u novembru, najavila je Evropska komisija.\nZelena agenda za Zapadni Balkan predviđena je Evropskim zelenim planom, koji predstavlja skup politika i mera kako bi Evropska unija postala klimatski neutralna do 2050. godine. Komisija je u Evropskom zelenom planu, između ostalog, navela i da će ekološka tranzicija za Evropu biti u potpunosti efikasna samo ako i zemlje, koje je neposredno okružuju, preduzmu efikasne mere za energetsku tranziciju .\nSmernice su deo predstavljanja Ekonomskog i investicionog plana za Zapadni Balkan vrednog devet milijardi evra\nOčekuje se da će Zelenu agendu odobriti lideri Zapadnog Balkana na samitu u Sofiji u novembru, saopštila je Evropska komisija, u sklopu predstavljanja Ekonomskog i investicionog plana za ovaj region u vrednosti od devet milijardi evra.\nPrateći deo ovog plana su i smernice za sprovođenje Zelene agende. One definišu aktivnosti u pet ključnih oblasti, koje su iste kao u Evropskom zelenom planu:\nI klimatska akcija, uključujući dekarbonizaciju, energetiku i mobilnost\nV održiva ruralna područja i lanci za proizvodnju hrane.\nKomisija smatra da će digitalizacija biti ključni pokretač aktivnosti u ovim oblastima što se ogleda u njenom konceptu dvostruke tranzicije – zelene i digitalne.\nSmernice su nacrt mogućih aktivnosti i mera\nZa svaku od pet oblasti smernice donose najvažnije inicijative.\nZa klimatske promene to su, između ostalog, brzo usklađivanje sa Klimatskim zakonom EU i ispitivanje mogućnosti što skorijeg uključivanja regiona u Sistem trgovanja emisijama EU (EU ETS).\nPodrška usklađivanju sa pravnom tekovinom Energetske zajednice koja se odnosi na dekarbonizaciju, i priprema nacionalnih energetskih i klimatskih planova (NEKP) su među najvažnijim aktivnostima u oblasti tranzicije ka čistoj energiji.\nZa mobilnost najrelevantnije inicijative uključuju i pomoć u pripremi i primeni planova održive urbane mobilnosti i podrška u izboru i primeni rešenja za održivu mobilnost.\nKao jednu od inicijativa za zagađenja vazduha EU navodi razvoj i sprovođenje strategija za kvalitet vazduha\nUključivanje regiona u industrijske lance snabdevanja EU i razvoj regionalnog sporazuma o sprečavanju zagađenja plastikom su među inicijativama u vezi sa cirkularnom ekonomijom.\nKada je reč o zagađenju vazduha, Komisija kao važne aktivnosti navodi pomoć u razvoju i primeni strategija za kvalitet vazduha, veću primenu najboljih dostupnih tehnika (Best Available Techniques – BAT) u skladu sa Direktivom o industrijskim emisijama, akreditacija mreže stanica za praćenje kvaliteta vazduha.\nEvropska Komisija je predložila da se iz fonda IPA III za period 2021-2027. obezbedi devet milijardi kako bi se region ekonomski približio EU.\nOsnovna područja za investicije su održivi transport, čista energija, životna sredina i klima, digitalna budućnost, ljudski kapital i privatni sektor.\nOsim toga, investicioni kapacitet regiona trebalo bi pojačati mobilizacijom novog Garantnog fonda za Zapadni Balkan 4, kako bi se ukupno pokrenule investicije od najviše 20 milijardi evra.\nPlan je identifikovao deset vodećih sektora za investicije, a neki od njih su:\nIV – Obnovljiva energija\nSanacija hidroelektrane Fierza i izgradnja HE Skavica (Albanija),\nProširenje HE Piva i izgradnja HE Komarnica (Crna Gora)\nIzgradnja hidro sistema Iber-Lepenc II faza (Kosovo*)\nInvesticije u vetroparkove i solarne elektrane u Severnoj Makedoniji.\nV – Napuštanje upotrebe uglja\nIzgradnja gasovoda Fier-Vlora (Albanija), Bosna i Hercegovina – Hrvatska, Severna Makedonija – Kosovo*, Severna Makedonija – Srbija\nTransbalkanski koridor u Srbiji.\nVI – Renoviranje\nKomisija predlaže da se inicijativa sa inicijativa Talas renoviranja (Renovation Wave), koja podrazumeva povećanje energetske efikasnosti u zgradama, proširi i na region\nVII – Upravljanje otpadom i otpadnim vodama\nIzgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Skoplju i Prištini\nRegionalni sistemi upravljanja otpadom u Albaniji, Crnoj Gori, Severnoj Makedoniji i Srbiji.\nTagovi: cirkularna ekonomija, dekarbonizacija, energetska tranzicija, Evropska komisija, Evropski zeleni plan, investicije, klimatske promene, mobilnost, zagađenje vazduha, Zelena agenda za Zapadni Balkan\nPočetna » Vesti » OIE » EU objavila smernice o Zelenoj agendi za Zapadni Balkan


RAGBI: Prvo mesto za "Borac" iz Starčeva na Prvenstvu Beograda\nStadion Kralj Petar bio je domaćin Prvenstva Beograda u ragbiju za pionire i petliće.\nU konkurenciji pionira učestvovalo je 5 ekipa i to Čelik (Zenica - BIH), Crvena zvezda (Beograd), (Rad Beograd), Loznica (Loznica) i Borac (Starčevo).\nTurnir je organizovan po principi "svako sa svakim" gde su Starčevci pokazali najviše umešnosti i sa tri pobede i jednim remijem osvojili prvo mesto. Mladi ragbisti Borca su prvo pobedili Čelik sa 3-1, zatim domaćina ekipu Rada sa 1-0 i ekipu Loznice sa 6-0 dok su sa favorizovanom Crvenom zvezdom odigrali 2-2 te na taj način osvojili prvenstvo Beograda.\nNjihove mlađe kolege imale su nešto teži zadatak tako što su u svojoj grupi izgubili od Crvene Zvezde sa 1-2,a pobedili Loznicu sa 3-1 i kao drugoplasirani u grupi ukrštali su sa drugoplasiranom ekipom druge grupe a to je bila ekipa Dinamo 1954 i u vrlo dinamičnoj i neizvesnoj utakmici nije bilo pobednika, tj završeno je 1-1 tako da su petlići Borca podelili treće mesto sa komšijama iz Pančeva.\nTrener pionira Igor Tomašić je izjavio: "Izuzetno sam zadovoljan kako nam deca napreduju, uskoro nas očekuju novi turnir i nova dokazivanja, a kruna ove polusezone biće gostovanje sredinom maja u Zenici kod naših sportskih prijatelja"\nTrener petlića Radivoje Ćosić kaže: "Nedostajalo nam je malo sportske sreće u meču sa Zvezdom, ali ovi momci zaslužuju sve pohvale za prikazan trud i igru."\nMore in this category: « RUKOMET: Dinamo bolji od Železničara u Hali sportova na Strelištu\tMnoštvo medalja za pančevačke džudiste »


Imala je slavu, talenat i uspeh, ali ne i sreću\n08.07.2021. - 09:28h 09:58h Autor: Stil/Glossy\nFoto: printscreen Youtube / prvatv/ Bojan Dmitrašinović\nGlumicu Sonju Savić uvek je pratio glas da je mlada, neshvaćena i čudna, ali detalji iz njenog života su manje poznati javnosti. Bila je heroina jednog vremena. Živela je kratko, ali je ostavila traga u umetnosti, kulturi, životu, piše Glossy.rs\n"Hm, da! Ja imam neku sreću, čuješ koliko puta to spominjem da izgleda kao da stvarno imam mnogo sreće, a ja je, u stvari uopšte nemam; ja sam jedan nesrećna devojka. Družim se sa širim krugom ljudi s kojima sam odrasla negde petnaest godina", izjavila je Sonja jednom prilikom.\nZnala je da kaže da jedna od najtežih trenutka u njenom životu pored smrti oca, jeste dan kada je Vlajko preprano napustio ovaj svet 1990. Usled velike oluje, njegov jedrenjak je potonuo, a Sonja je mesecima kasnije bila u depresiji zbog njegove smrti. Otišla je odmah potom u Sloveniju gde je ostala skoro deset godina, vratila se u Srbiju i vratila se filmu, ali ne u toj meri u kojoj je to pre činila.\nI ona je maštala o udaji i deci. Imala je tek 15 godina kada se zaljubila u Vlajka, a on je bio i ostao njena jedina ljubav.\n"Dok sam bila mlada, često sam zamišljala kako ću imati brak i porodicu sa čovekom koga beskrajno volim i kome ću se potpuno posvetiti. Imala sam veliku ljubav. Otkako je on otišao iz mog života, kada sam imala dvadeset devet godina, sebe smatram udovicom", govorila je Sonja.\nMnogi kažu da je tada ušla u probleme koje donosi konzumiranje kokaina i heroina. Tokom jednog intervjua novinar ju je upitao da li koristi neku od vrsta narkotika, ona je bez razmišljanja odgovroila da joj je najveća želja da radi čiste glave i srca, ali da je problem taj što kamera sve vidi.\n"Ne, nisam konzumirala, osim u društvu u kojem se konzumirala uz alkohol. An ženeral! Jedino kanabis može da me pomeri u neke više sfere i da me otvori za slavljeničko osećanje ovog bednog i jadnog sveta. Ovde se protura đubre od droge kao narkotički trend. Ambrozije su se koristile za ceremonije u starim civilizacijama za najviše aristokratske rodove", rekla je Sonja.\n"Zašto loše prolazim u gradu u kom živim, u zemlji iz koje potičem, pojma nemam. Da nije bilo Slovenije, ne bih preživela devedesete, a isto važi i za ovo vreme. Volela bih da dobijem sredstva i napravim samo još jedan savremeni sajber mjuzikhol koji bi prerastao u klabing, ali ovaj grad izgleda da nema afiniteta prema meni. Često čujem da da govore kako sam ekscesna ličnost, mada kad radim nikad nisam takva, pitajte koga hoćete", rekla je jednom prilikom Sonja.\nSonja SavićŽivotna pričatragedijeburan životglumica


NUNS: Ispitati pretnje novinaru Nikoli Stevanoviću - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » NUNS: Ispitati pretnje novinaru Nikoli Stevanoviću\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) danas je najoštrije osudilo pretnje upućene novinaru portala Bujanovačke Nikoli Stevanoviću i pozvalo nadležno tužilaštvo i policiju da pod hitno pokrenu postupak i utvrde identitet prestupnika.\nStevanoviću su pretnje upućene dok je bio na radnom zadatku i fotografisao bašte kafića na bujanovovačkom trgu, piše u saopštenju NUNS.\n„Šta radiš ti, šta slikaš, beži da ti ne dođem sad da ti pokažem ja, da te ne polomim. Nemoj sad da ti ustanem“, poručio je novinaru za sada nepoznati muškarac, a poseban pečat slučaju daje činjenica da je sedeo u društvu dvojice uniformisanih policajaca, kao i da pretnje i uvrede nisu prestale ni kada se Stevanović predstavio i legitimisao.\nNezavisno udruženje novinara Srbije upozorava da su ovakvi incidenti pre svega posledica negativnog odnosa državnih funkcionera prema nezavisnim medijima i stvaranja ambijenta u kom je dozvoljeno bez posledica napadati i vređati novinare i medijske radnike.\nKako se navodi u saopštenju, NUNS će ponuditi svu potrebnu pomoć Stevanoviću i redakciji portala Bujanovačke, a nadležno tužilaštvo će zvanično obavestiti o osnovanoj sumnji da su izvršena krivična dela.


Potpisan protokol o saradnji sa Zavodom za zapošljavanje | Opština Višegrad\nPotpisan protokol o saradnji sa Zavodom za zapošljavanje\nU Višegradu je danas potpisan protokol o saradnji ove opštine i Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske, čiji je cilj brže i efikasnije rješavanje problema nezaposlenosti u opštini.\nDirektor Zavoda Miroslav Vujičić rekao je da će ovaj protokol omogućiti opštini Višegrad da nastupi prema međunarodnim organizacijama.\n„Razmotrili smo mogućnost saradnje na projektima koje ćemo realizovati u 2018. godini. Zavod je spreman da finansira projekte u opštini Višegrad. Naredne godine ćemo imati važan projekat ´Regres o plaćanju doprinosa´ i vjerujem da će biti uspješno realizovan“, istakao je Vujičić.\nOn je napomenuo da taj projekat podrazumijeva pokrivanje troškova doprinosa svim zaposlenim u privredi.\nVujičić je naveo i projekat u vezi sa pripravnicima koji će obuhvatiti ciljne grupe, demobilisane borce i kategorije porodica poginulih, što, kako je dodao, Zavod radi svake godine.\nPrema njegovim riječima, definisan je budžet za zapošljavanje za narednu godinu – oko 11 miliona KM vlastitih sredstava i dodatno oko 10 miliona KM iz kredita Svjetske banke.\nNačelnik opštine Višegrad Mladen Đurević rekao je da opština ima veoma dobru saradnju sa Zavodom za zapošljavanje.\nOn očekuje da će i u narednom periodu biti nastavljeni kontakti, te da će biti sprovođeni veoma dobri programi koje su omogućili Vlada Republike Srpske i Zavod za zapošljavanje.\n„U opštini Višegrad je zaključno sa oktobrom sa Zavoda za zapošljavanje zaposleno gotovo 200 ljudi, što je veoma pozitivna stvar i nastavićemo trend zapošljavanja u našoj opštini“, poručio je Đurević.\nOn je istakao da je pozitivno to što su u ovoj godini otvorene četiri firme iz Srbije.\n„Ove firme su već počele da zapošljavaju određeni broj ljudi i nastavljamo sa tom inicijativom, da pomognemo svima koji su zainteresovani da ulažu u opštinu, otvaraju nove firme i stvaraju nova radna mjesta“, naveo je Đurević.\nPrema njegovim riječima, opština Višegrad je prepoznala takve firme i pomaže na različite načine.\n„Nadam se da će biti nastavljen trend otvaranja novih firmi u Višegradu“, napomenuo je Đurević.


Pula u top 5 najboljih pametnih gradova\nIstraIN\t 24 Studeni 2020\nJedna od najkorištenijih aplikacija jest e-Račun za plaćanje niza usluga, a iznimno je popularna i aplikacija e-Vrtić koja osigurava centraliziran i javan upis u sve pulske dječje vrtiće. e-Proračun omogućuje uvid u potrošnju javnog novca, a s ciljem poticanja dodatnog uključivanja građana u donošenje odluka važnih za razvoj Pule, Grad je kroz aplikaciju e-Konzultacije omogućio davanje prijedloga i komentara na proračun. Tu je i aplikacija Pula na dlanu putem koje građani imaju cjeloviti uvid u funkcioniranje grada. Pula je i prvi grad koji je pokrenuo Razvrstaj.me Plus aplikaciju za pravilno razvrstavanje otpada.\nOsim što podiže razinu transparentnosti, digitalizacijom gradske uprave, Grad je ostvario značajne uštede i ubrzao obradu zahtjeva građana“, rekao je gradonačelnik Pule Boris Miletić te poručio kako je pametan grad onaj u kojem ljudi dobro žive te da će to i ubuduće biti intencija najvećeg istarskog grada.\nPULA - JEDAN OD DIGITALNO NAJNAPREDNIJIH HRVATSKIH GRADOVA


NUNS: Vučićeva savetnica pokušava da diskredituje misiju delegecije EFJ\nNezavisno udruženje novinara Srbije odbacuje optužbe savetnice predsednika Srbije Suzane Vasiljević o namernom izostavljaju sastanka predstavnika Evropske federacije novinara (EFJ) sa predsednikom Aleksandrom Vučićem. U pismu koje je juče Vasiljevićeva dostavila predsedniku EFJ Mogensu Bliheru Bjeregordu izražava se protest što ta organizacije nije zatražila sastanak s predsednikom Aleksandrom Vučićem tokom predstojeće posete Beogradu povodom stanja medijskih sloboda u Srbiji.\nNUNS ukazuje da je EFJ, planirajući posetu i sastanke sa predstavnicima državnih institucija imao u vidu njihova ustavna i zakonska ovlašćenja, i da je zato poziv za razgovore upućen premijeru, ministru za kulturu i informisanje, ministru pravosuđa i ministru policije. Reč je o predstavnicima Vlade, odnosno izvršne vlasti u čijoj su neposrednoj ingerenciji ključna pitanja slobode medija i bezbednosti novinara i drugih medijskih radnika u Srbiji.\nPravo je predsednika Srbije da traži sastanak sa predstavnicima medjunarodnih organizacija koje brinu o medijskim slobodama, ali to nikako ne treba da bude povod za napad na novinarsko udružnje i EFJ. NUNS se zalaže za dosledno funkcionisanje pravne države i pristup koji EFJ u planiranju posete ima nam je u potpunosti prihvatljiv.\nAleksandar Vučić EFJ Novinarske slobode\n← Vukašin Obradović ličnost godine magazina studenata novinarstva\nPriveli novinare POP TV →


Akcionarima od Aerodroma “Nikola Tesla” 41,29 dinara po akciji | Gde Investirati\nKako se precizira, 19. juna izvršena je isplata preostalog dela međudividende za 2016. godine u bruto iznosu od 877.199.990,15 dinara akcionaru Republici Srbiji i isplatu međudividente ostalim akcionarima Društva u bruto iznosu od 238.607.271,35 dinara, odnosno 41,29 dinara po akciji u bruto iznosu.\nPravo na međudividendu imaju vlasnici akcija čije su akcije evidentirane u Centralnom registru, depou i kliringu hartija od vrednosti na dan 25.11.2016.godine (dan međudividende).\nIz Banke Poštanske štedionice su za Tanjug potvrdili danas da je Centralni registar, depo i kliring hartija od vrednosti uplatio 19. juna međudividendu svim građanima koji su na dan 25. novembra 2016. godine (Dan međudividende) posedovali besplatne akcije Aerodroma “Nikola Tesla”.\nMeđudividenda je uplaćena za 2,68 miliona građana , vlasnika besplatnih akcija, precizirali su iz Banke Poštanske štedionice, navodeći da neto iznos uplaćene međudividende iznosi 35,10 dinara po akciji Aerodroma.\nPrevious Jorgovanka Tabaković: Evro neće preko 122 dinara do kraja godine\nNext Beogradska berza: Rastu akcije ENHL, indeksi u crvenom\nTags Aerodrom Nikola TeslaAkcijeakcionarimeđudividenda\nCene nafte su “možda dotakle dno”\nPostoje indicije da se cene nafte stabilizuju i da će čak početi ponovo da rastu, izveštava Međunarodna Agencija za energetiku (IEA).


POPOVIĆ: Srbija treba da podrži obnovu projekta Južni tok 2\nPonovo aktivirati plan o izgradnji gasovoda\n21.07.2016. 12:50h 23.12.2016. 19:56h\nPredsednik Srpske narodne partije (SNP) Nenad Popović saopštio je danas da vidljiv napredak odnosa između Rusije i Turske otvara prostor da ponovo bude aktiviran plan o izgradnji gasovoda Južni tok 2, napominjući da Srbija treba da učini sve, na utrašnjem i međunarodnom planu, da on bude realizovan, jer je to njen i interes čitave Evrope.\nPopović je, u pisanoj izjavi, podsetio da Južni tok 2 podrazumeva dopremanje gasa iz Rusije preko teritorije Turske u Evropu i naglasio da samo u okviru tog projekta Srbija i zemlje centralne Evrope mogu da obezbede sigurno snabdevanje tim energentom.\nPrema račima Popovića, najavljeni sastanak ruskog predsednika Vladimira Putina i predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana predstavlja "važan korak u pravcu pune normalizacije odnosa između Rusije i Turske".\nSled dramatičnih događaja u Turskoj pokazuje kako pojedinim centrima moći u svetu ne odgovaraju bliski odnosi Moskve i Ankare, uz strateško partnerstvo koje podrazumeva i obnovu izgradnje gasovoda Južni tok 2, smatra Popović.\nnenad popovicsnpjužni tokgasovodgradnjaSrbijapodrška


srbijasport.net - Vesti - Info BET - Završen je februarski ciklus TifoBet virtuelne kladionice\nPetak, 07.08.2020 22:49\nPobednik februarskog ciklusa TifoBet virtualne kladionice - "Tipuj najveću kvotu!" je takmičar Milan C. koji je ostvario profit 6.758 poena i osvojio nagradni vaučer u vrednosti od 3.000 RSD za kupovinu u prodajnim objektima INTERSPORT-a.\nDrugo mesto u februarskom ciklusu je osvojio takmičar nikolarajcic koji je ostvario profit 4.645 poena i osvojio nagradni vaučer u vrednosti od 2.000 RSD za kupovinu u prodajnim objektima INTERSPORT-a.\nTreće mesto u februarskom ciklusu je osvojio takmičar dejanpavlovic koji je ostvario profit 1.526 poena i osvojio nagradni vaučer u vrednosti od 1.000 RSD za kupovinu u prodajnim objektima INTERSPORT-a.\nČestitamo dobitnicama i zahvaljujemo im se na učešću, kao i ostalim učesnicima virtuelne kladionice TifoBet - Tipuj najveću kvotu!\nOčekujemo nagrađene takmičare da nas kontaktiraju putem zvaniče mail adrese office@srbijasport.net, kako bismo se dogovorili u vezi preuzimanja nagradnih vaučera.\nUčestvujte i dalje u TifoBet virtuelnoj kladionici i osvojite brojne vredne nagrade!\nInfo BET Srbija Grad Beograd Stari grad Beograd\nOstali sportovi / Info BET\nIgrajte Premijer ligu Belorusije na Efbet.rs (18+)


PS5 Showcase nam stiže sledeće srede | Games online shop\nHoćemo li napokon čuti cenu i datum izlaska?\nSvi oni koji prate PlayStation Blog su svakako već videli vest koju smo svi dugo očekivali. U pitanju je najava za najnovije vesti oko ove dugo očekivane konzole.\nNavodi se da ćemo videti najnovije informacije o naslovima iz Worldwide Studios i njihovih partnera.\nIpak, nigde se ne spominje, ali svi pretpostavljamo da ćemo saznati napokon i cenu, kao i datum izlaska kako za PlayStation 5 i PlayStation 5 Digital Edt. Imajte u vidu da je Microsoft objavio da se Xbox Series X i Xbox Series S pojavljuju na tržištu 10. Novembra. Podsećamo vas da se sada već omatoreli PS4 Pro na tržištu pojavio 10. Novembra 2016.\nŠta mislite, kada ćemo imati PS5 u rukama?


Zvezdi izmiče Kolarov: Zove ga Mihajlović, a Inter nudi novi ugovor | MozzartSport\nZvezdi izmiče Kolarov: Zove ga Mihajlović, a Inter nudi novi ugovor\n| Sunday 20 June 2021 11:58\nAleksandar Kolarov (©Reuters)\nDugo se već pominje dolazak Aleksandra Kolarova u Crvenu zvezdu, međutim, po najnovijim vestima iz Italije, lako je moguće da do njega ne dođe.\nTamošnji Skaj sport piše da je iskusni defanzivac dobio poziv Siniše Mihajlovića da mu se pridruži u Bolonji, kao i da mu Inter nudi produžetak saradnje na još godinu dana.\nDoskorašnji kapiten srpske reprezentacije navodno bi u Bolonji uz ulogu na terenu imao i zadatak da pomaže mladim igračima u sazrevanju, nešto poput zadatka koji mu je projektovan i u Crvenoj zvezdi.\nKolarov je u Bolonji označen kao profil igrača koji bi idealno pojačao defanzivu, a prednost u pregovorima za obe strane predstavlja činjenica da se on i Mihajlović odlično poznaju te bi njihov odnos dodatno olakšao saradnju.\nPrimamljiva ponuda tima koji sa klupe predvodi srpski klub nije jedina opcija koja bi mogla da pokvari planove šampiona Srbije imajući u vidu da se na Apeninima sve glasnije govori i o ponudi Intera iskusnom defanzivcu da se u Milanu zadrži još godinu dana.\nPodsetimo, bivši kapiten Srbije je među Nerazure stigao prošlog leta iz Rome za 1.500.000 evra i u dresu šampiona Italije odigrao je 11 zvaničnih duela. Činjenicada defanzivac nije upisao minute od februara inicirala je priče o rastanku sa klubom u kojem mu ugovor ističe 30. juna, a kao najozbiljnija opcija pojavila se Crvena zvezda. Crveno-beli su preduzeli konkretne korake, pregovori su krenuli u smeru koji obećava, ali se iznenada pojavila konkurencija.\n#Aleksandar Kolarov #Siniša Mihajlović #fk crvena zvezda


Uprkos tome što se na čelu zemlje nalazi Angela Merkel, žena sa najdužim stažom u vođenju države na svetu, položaj dama u biznisu u Nemačkoj nije povoljan.\nU najjačoj evropskoj ekonomiji muškarci su najčešće na čelu kompanija, te je potez koalicione vlade pozdravljen kao korak koji vodi ka polnoj ravnopravnosti na nemačkom radnom mestu.\nŽene trenutno čine svega 12,8 procenata upravnih odbora nemačkih kompanija koje se kotiraju na Daks indeksu. Poređenja radi, procenat žena sa vodećim ulogama je 28,6 u SAD-u, Švedskoj 24,9 procenata i 24,5 procenata u Velikoj Britaniji.\nTo su pokazalo nedavno istraživanje švedsko-nemačke fondacije AllBright. Dodatno zabrinjavaju podaci da su upravo u poslednjim mesecima rukovodećim položajima nemačkih firmi dominirali muškarci više nego ranije. Broj žena na višim rukovodećim položajima u Nemačkoj, početkom septembra pao je na 23, sa 29 koliko ih je bilo godinu dana ranije.\nJoš su lošiji rezultati ako se pogledaju kompanije koje se na berzi kotiraju po drugim indeksima. Samo 10 procenata rukovodećih mesta u svih 160 firmi popunjavaju žene. Ovo istraživanje je otkrilo da 11 kompanija Daks indeksa nije imalo žene u svojim upravnim odborima, preneo je to Fajnenšl Tajms.\nŽENE ZARAĐUJU MANJE OD MUŠKARACA Nemaju veću korist ni ako im je šef žena\n"Žena u Nemačkoj može da postane kancelar, ali ne i izvršni direktor", izjavila je Vebke Ankersen, direktor kompanije Olbrajt.\nSistem dobrovoljnih zalaganja za rodnu ravnopravnost, koji je na snazi od 2015. godine, kako su zaključile političke stranke koje se zalažu za novi zakon, nije dao rezultate.\nNovi zakon: Istorijski prodor\nMinistarka za porodicu i žene, Franciska Gifei, nazvala je sporazum koalicionih stranaka istorijskim prodorom, dodajući da je propao pokušaj podsticanja firmi da dobrovoljno zaposle više ženskih rukovodilaca.\nPrema novim pravilima, svaki upravni odbori sa više od tri člana, ubuduće moraće da uključuje najmanje jednu ženu.\nSporazum takođe nalaže da se 30 odsto mesta u nadzornim odborima kompanija u kojima vlada ima većinski udeo mora odvojiti za žene.\nKancelarka Angela Merkel i ministar finansija Volfgang Šojble\nKako su naveli, kvota će takođe biti uvedena za javna tela kao što su fondovi zdravstvenog, penzijskog i osiguranja od nezgoda i Savezni zavod za rad. Trenutno žene čine samo 14 procenata viših rukovodećih uloga u tim agencijama.\nUzrok jednakosti dobio je veliki podstrek prošle godine kada je Dženifer Morgan imenovana za izvršnu direktorku najvrednije evropske softverske grupe SAP, čime je postala prva žena šef kompanije sa DAKS-ove liste. Ipak, u tom poslu je izdržala svega šest meseci.\nS druge strane, postoji bojazan da ni ovaj zakon neće mnogo promeniti trenutnu situaciju, imajući u vidu da se zakon ne odnosi na odbore koji imaju manje članova. Tako se procenjuje da će uticati na samo 30 od najjačih 107 kompanija u zemlji. Još uvek nije poznato ni kakve će kazne snositi kompanije koje ne ispoštuju nova pravila.


Fabrici: Rezultati MUP-a ključni za procenu napretka Srbije u evrointegracijama\nBeta 11. decembra 2020. 16:05\nŠef delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici ocenio je danas u razgovoru sa ministrom unutrašnjih poslova Aleksandrom Vulinom da će rezultati u istragama, optužnicama i konačnim presudama za slučajeve teškog i organizovanog kriminala, uključujući zaplenu i oduzimanje imovine stečene kriminalom biti ključni za procenu napretka Srbije u evrointegracijama.\n„To će biti ključno za procenu napretka Srbije u procesu pristupanja EU. Borba protiv teškog i organizovanog kriminala, suzbijanje visoke korupcije i borba protiv terorizma treba da budu prioritetni, jer Unija treba da bude sigurna da će Srbija ostati čvrsto posvećena agendi vladavine prava“, rekao je Fabrici, navodi se u saopštenju MUP.\nOn je pohvalio posvećenost i human pristup Srbije prema izbeglicama i migrantima i istakao da je od početka migrantske krize EU pomogla Srbiji sa 150 miliona evra kroz različite dostupne instrumente, za rešavanje najnužnijih potreba koje je utvrdila Vlada Srbije.\nUkazao je i na podršku EU od 28 miliona evra u oblasti upravljanja granicama, koja doprinosi bezbednosti gradjana Srbije suzbijanjem krijumčarenja narkotika, oružja i nebezbedne hrane.\nMinistar Vulin je istakao da je Srbija spremna da adekvatno reaguje i na sva pomeranja migracionih tokova, navodi se u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova.\n„Republika Srbija ostaje pouzdan i kredibilan partner svima na migracionoj ruti, vodeći računa o bezbednosti svojih gradjana, ali garantujući ljudska prava svih migranata koji se nadju na našoj teritoriji“, naglasio je ministar Vulin.\nBorba protiv organizovanog kriminala, korupcije i uličnog kriminala koji u najvećoj meri pogadja gradjane, istakao je Vulin, biće još intenzivnija u narednom periodu, a posebna pažnja biće posvećena finansijskim istragama, navodi se u saopštenju.


VOICE:U Srbiji od uvođenja vanrednog stanja po osnovu prinudne naplate blokirano gotovo 6.000 firmi - Radio Luna\nPočetna Srbija i region Ekonomija VOICE:U Srbiji od uvođenja vanrednog stanja po osnovu prinudne naplate blokirano gotovo...\nSrbija i regionEkonomijaNaslovna\nVOICE:U Srbiji od uvođenja vanrednog stanja po osnovu prinudne naplate blokirano gotovo 6.000 firmi\nOd proglašenja vanrednog stanja, 15. marta prošle godine, pa do 31. decembra, 5.904 pravnih lica našlo se u blokadi na osnovu prinudne naplate, pokazuju podaci koje je objavio Vojvodjanski istraživačko-analitički centar (VOICE).\nKako navodi portal, po osnovu prinudne naplate blokirano je za oko 900 preduzeća više u odnosu na isti period 2019. godine.\nUkupan iznos blokada u ovom periodu 2020. iznosio je oko 11 milijardi dinara, a ukupan broj zaposlenih u blokiranim firmama bio je 13.249.\nNajviše su bila pogodjena mikro i mala preduzeća, gde se njih 3.793 našlo u blokadama. U ovim firmama zaposlenih je čak 9.892, a ukupan iznos blokada ovih preduzeća bio je gotovo 50 miliona evra.\nOtkako je proglašeno vanredno stanje, prema geografskoj zastupljenosti, najviše pravnih lica se našlo u blokadi u opštini Novi Beograd, njih 308, a zatim u Novom Sadu 303.\nIznosi blokada firmi u beogradskim opštinama i u Novom Sadu bili su blizu 43 miliona evra, odnosno oko 47 odsto ukupnog iznosa blokada u posmatranom periodu.\nNajviše je pogodjena delatnost restorana i pokretnih ugostiteljskih objekata, u kojoj se našlo 477 pravnih lica u blokadi, sa ukupnim iznosom od blizu 123 miliona dinara i 936 zaposlenih.\nNespecijalizovana trgovina na veliko bila je druga po pogodjenosti, dok su treća po redu delatnost usluge pripremanja i posluživanja pica.\nDragoljub Rajić iz Mreže za poslovnu podršku rekao je za VOICE da ga ne čudi što su ugostitelji najviše bili pod udarom krize nastale usled pandemije korona virusa, jer je kod njih i hotela promet najviše pao i ostali su bez prihoda iz kojih bi servisirali obaveze.\n– Medjutim,ostaje otvoreno pitanje da li su ove blokade nastale kao posledica pokušaja naplate državnih (poreskih) organa ili zato što su dobavljači preko izvršitelja sproveli postupke naplate posle kojih su se firme našle u blokadi. Kako god, veliki broj firmi doživeo je najgori scenario, rekao je Rajić.\nUz opasku da država svakako nije bila milostiva i opraštala poreske dugove u prošloj godini, on je procenio da će u uslužnim delatnostima biti ugašeno 40.000 ili 50.000 radnih mesta, uglavnom u mikro i malim firmama sa dva ili tri zaposlena.\nMilena Amon, iz udruženja Zaštitnik preduzetnika i privrednika Srbije, ocenila je da je stanje u kojem se preduzetnici nalaze veoma teško, što se vidi po broju blokada, zbog toga što su prihodi većini drastično umanjeni, a dažbine sve veće.\n– Mera pomoći u vidu neto minimalca je bila usmerena na očuvanje radnih mesta, a privrednici su uslovljeni neotpuštanjem, tako da je ta mera prouzrokovala dodatne gubitke umesto da očuva likvidnost. Zbog toga su mnogi danas u blokadama, rekla je Amon za VOICE.\nČeh postavio svetski rekord u ronjenju pod ledom na dah\nNastavljaju pranje i čišćenje ulica


Sedmično trgovanje na BLSE 21.000.681,75 KM - Akta.ba\nSedmično trgovanje na BLSE 21.000.681,75 KM\nOd ukupnog prometa sa akcijama na službenom berzanskom tržištu – segment Fondova ostvareno je 143.940,44 KM što predstavlja 0,69% od ukupnog ovonedeljnog prometa.\n27.06.2014. 15:11 / Izvor: eKapija.ba\nNa ovosedmičnom trgovanju ostvaren je promet od 21.000.681,75 KM, kroz 372 transakcija.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu – lista B najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Telekom Srpske a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo u vrijednosti od 28.441,88 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 1,48 KM, čime je ostvaren rast od 0,68% u odnosu na kraj prošle sedmice.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu – segment Fondova najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije ZIF Zepter fond a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo se u vrijednosti od 75.880,15 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 7,52 KM, čime je ostvaren rast od 2,31% u odnosu na kraj prošle sedmice.\nOd ukupnog prometa, sa obveznicama je ostvaren promet od 844.182,44 KM, što predstavlja 4,02% ukupnog ovonedeljnog prometa. Od obveznica najveći promet je ostvaren sa obveznicama Republika Srpska - izmirenje ratne štete 8 kojima se trgovalo u vrijednosti od 332.182,04 KM.\nOvosedmični dobitnik među fondovima je ZIF Balkan investment fond a.d. Banja Luka čije su akcije porasle za 0,61%, i na trgovanju u petak se njima trgovalo po prosječnoj cijeni od 1,65 KM po akciji.\nOd akcija na slobodnom berzanskom tržištu najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Čajavec mega a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo se u vrijednosti od 144.420,00 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 0,58 KM, čime je ostvaren rast od 1,75% u odnosu na kraj prošle sedmice.