Kosovo "zatrovalo" američke odnose sa Rusijom\nKosovo „zatrovalo“ američke odnose sa Rusijom\nM. K. 22. maja 2017. 07:16\nIntervencija na Kosovu bila je „užasan presedan“ koji sada progoni Zapad, ocenio je Ted Galen Karpenter u autorskom tekstu za američki „Nešnal intrest“.\nKako je kazao, Vašington je „ponovio i produbio svoju balkansku grešku“, nekoliko godina nakon intervencije u Bosni, kada je intervenisao na Kosovu.\n„Građanski sukobi u nemirnoj pokrajini Srbije, pretežno naseljenoj Albancima, krčkali su se, a onda buknuli polovinom i krajem 90-ih godina. Ovoga puta, Vašington nije čak ni pokušao da prepusti glavnu reč vodećim evropskim zemljama, već je odmah preuzeo vođstvo u vođenju politike „, ocenio je Karpenter u tekstu pod naslovolm „Kako je Kosovo “zatrovalo“ američke odnose sa Rusijom.\nPrema njegovim rečima, SAD su vodile rat 78 dana protiv Srbije primoravsi Beograd da odustane od kontrole nad pokrajinom i prepusti je uglavnom snagama NATO pod rezolucijom koja je predstavljala „smokvin lsit“ a koju je odobrio i Savet bezbednosti UN i na koju je nevoljno pristala i Rusija, uprkos vezama Moskve i Beograda.\nTaj korak je, kako ocenjuje, odražavao je slabost ruske vojske, ekonomije i diplomatije, nakon dezintegracije Siovjetskog saveza.\nVrhovni komandant NATO-a general Vesli Klark naredio je britanskom komandantu Majk Džeksonu da preuzme aerodrom van Prištine i spreči sletanje ruskih trupa i silom, „ako je neophodno“, međutim Džekson nije poslušao Klarka tvrdeći da ne želi da započne Treći svetski rat u ime američkog general podseća američki analitičar..\nAmerički potez je bio bez presedana, jer je alijansa predvođena SAD napala zemlju koja nije napala ni jednu članicu NATO-a, zanemarivši ljutite proteste Rusije i prisilno odvojila je pokrajinu suverene zemlje, stavljajući je pod međunarodnu kontrolu, ocenjuje Karpenter.\nOn dalje navodi da je takav skup „zabrinjavajućih presedana“ bio dopunjen potezima koje su SAD i njene saveznice preduzele početkom 2008. godine kada je Kosovo želelo da zvanično proglasi nezavisnost od Srbije, ali je bilo jasno da bi se takav potez suočio sa vetom Rusije (a možda i Kine) u SB UN.\nVašington i ad hok koalicija zemalja EU „bezobrazno su zaobišle SB“ i odobrile proglašenje nezavisnosti Kosova, što je bio veoma kontroverzan potez, ocenjuje Karpenter napominjući da se nisu sve zemlje EU slagale sa tom politikom jer su neke od njih bile zabrinute za šire posledice, poput Španije, Grčke i Kipra.\n„Ruski lideri žestoko su protestvovali i upozoravali da su neovlašćene akcije Zapada uspostavile opasan, destabilizujući presedan“, rekao je Karpenter.\nIpak, Vašington je odbacio takve pritužbe, uz obrazloženje da je situacija na Kosovu jedinstvena, a to je naveo i tadašnji američki državni sekretar Nikolas Berns u izveštaju Stejt dipartmenta iz februara 2008. godine.\nZapadne sile uskoro su otkrile da to što su rekle da akcija na Kosovu nije presedan nije tačno, a Rusija je demonstrirala to samo nekoliko meseci kasnije, u Gruziji a 2014. godine ponovo na Krimu, navodi američki analitičar.\n„Kosovski presedan vratio se da progoni SAD ponovo 2014. godine, kada je Kremlj povećao vojno prisustvo na Krimu i iskoristio to da nadgleda referendum u kome je Krim izglasao otcepljenje od Ukrajine“, napisao je Karpenter.\n„Ona je ojačala ekstremno nezdravi politički pokret, Oslobodilačku vojsku Kosova koja j epocinila niz zloupotreba ljudskih prava. Ova misija je takođe transformisala NAO iz odbrambenog vojnog saveza u mehanizam agresivnih krstaških ratova za izgradnju nacija. Naslna amputacija teritorije jedne suverene zemlje stovirla je zabirnjavajući modle u post-hladnoratovskom međunarodnom sistemu,“ ocenjuje Karpenter.\nVašington, je, dodaje dalje potkopao međunarodno pravo zaobilaženjem Saveta bezbednosti UN i korišćenjem ad hok zapadnih koalicija kako bi se garantovala nezavisnost secesionističkom entitetu.\n„Te mere su postavile izuzetno štetan presedan koji se vratio da proganja Zapad. I na kraju al ne i najmanje važno, akcije SAD i njihvoih saveznika u NATO su dodatno zatrovale odnose da Srusijom. Misija na Kosovu predvođena SAD nije bila mudra i u svakom smislu kontraproduktivna“, zaključuje Karpenter.\nintervencijaKosovoodnosi sa Rusijom


Šef CIA: IDIL radi na slanju operativaca na Zapad\nDirektor CIA-e John Brennan, prilikom februarskog svjedočenja pred Komitetom Senata za obavještajne službe\nDirektor CIA -e John Brennan (Džon Brenan) saopštiće u četvrtak u američkom Kongresu da militantna "Islamska država" (IDIL) obučava operativce za izvođenje napada u Evropi i SAD novim diverzionim metodama kojima se služe kako bi nadoknadili teritorijalne gubitke.\nU izvještaju pripremljenom za Komitet Senata zadužen za obavještajne službe, Brennan navodi da IDIL radi na stvaranju sistema upravljanja napadima na svoje neprijatelje u inostranstvu, poput nedavnih napada na Pariz i Brisel, za koje CIA vjeruje da su izvršeni po nalogu lidera "Islamske države".\n"IDil ima razgranatu mrežu operativaca na Zapadu, koji su potencijalni izvršioci terorističkih napada u Evropi i SAD", rekao je Brennan, dodavši da ta teroristička organizacija vjerovatno pokušava da ih u izbjegličkom talasu ubaci na teritorije zapadnih zemalja.\nBrennan je takođe naveo da IDIL poziva svoje sljedbenike da izvode napade u zapadnim zemljama u kojima žive i nazvao pokolj u gej klubu u Orlandu "gnusnim činom svirepog nasilja" i "napadom na vrijednosti tolerantnog i otvorenog društva, koje čine temelj američkog poretka".\nPrema riječima šefa CIA-e, IDIL postepeno povezuje svoje ogranke u organizovanu mrežu, a najopasnija od svih je ona u Libiji.\nIDIL nastoji i da pojača svoj uticaj na afričkom kontinentu, a "sinajski ogranak 'Islamske države' najaktivnija je i najsposobnija teroristička grupa u Egiptu, koja napada tamošnju vojsku, policiju i državne institucije, ali i strance i turiste, što pokazuje slučaj obaranja ruskog putničkog aviona u oktobru prošle godine", rekao je Brennan.\nMeđunarodna vojna koalicija pod vođstvom SAD postigla je značajan napredak u borbi protiv IDIL-a u Iraku i Siriji, zbog čega je ta ekstremistička mreža daleko od realizacije svojih vizija o uspostavljanju kalifata.\n"Grupa je čini se daleko od ostvarivanja vizije koju je Abu Bakar al Bagdadi predstavio prilikom stvaranja kalifata u Mosulu prije dvije godine" naveo je.\nBrennan je dodao i da je smanjen i kapacitet IDIL-a za obezbjeđivanje novca, iako grupa i dalje ostvaruje mjesečni prihod od nekoliko desetina miliona dolara, uglavnom od poreza i prodaje sirove nafte.\nIpak je priznao da IDIL, uprkos vojnim porazima, i dalje ima snažan globalni uticaj, kao i da će u narednih nekoliko mjeseci biti pod pojačanim pritiskom, zbog čega će intenzivirati svoju terorističku aktivnost da bi zadržali vodeću poziciju.\n"U stvari procjenjujemo da će pritisak na IDIL, intenzivirati globalnu kampanju terora da bi zadržali dominaciju u globalnoj terorističkoj agendi", zaključio je John Brennan u izvještaju koji će, kako navodi AP, biti objavljen danas u Kongresu.


Višesatni prekid vodosnabdevanja u Tomaševcu u petak 16. novembra -\nVišesatni prekid vodosnabdevanja u Tomaševcu u petak 16. novembra\nOd 8 do 17 časova.\nZbog radova na spajanju novoizgrađene vodovodne mreže sa postojećom, u petak će uslediti višesatni prekid vodosnabdevanja u Tomaševcu. U petak, 16. novembra, ekipe JKP „Vodovod i kanalizacija“ izvodiće radove na spajanju novoizgrađene vodovodne mreže sa već postojećom mrežom u Tomaševcu. Pomenuti radovi vršiće se u vremenu od 8 do 17 časova, i u tom intervalu će doći i do prekida vodosnabdevanja na teritoriji celog naseljenog mesta.\nPodsećamo da JKP „Vodovod i kanalizacija“ od 10. oktobra izvodi radove na izgradnji 600 metara nove vodovodne mreže kojom će novoizgrađeni vodotoranj i bunar biti spojeni na već postojeću vodovodnu mrežu. Spajanjem novoizgrađene mreže sa postojećom vodovodnom mrežom biće završeno oko 90 posto radova, a očekivanja su da će preostali radovi, za koje je nadležno naše preduzeće, biti završeni u narednih 7 do 10 dana.\nSredstva u iznosu od 27,2 miliona dinara za realizaciju ove značajne investicije, čijim će završetkom i puštanjem novog vodotornja u rad u značajnoj meri biti popravljen kvalitet vodosnabdevanja u Tomaševcu, obezbedio je grad Zrenjanin, a radovi na izgradnji vodotornja i pomenute vodovodne mreže, kao i spajanje vodotornja i bunara na istu, povereni su JKP „Vodovod i kanalizacija“ Zrenjanin.


Novi Zeland - Jugoslavija 2002 - 5na5\nDatum odigravanja utakmice: 07.09.2002.\nNovi Zeland – Jugoslavija 78 - 89\nJugoslavija – Novi Zeland 89:78\nIndijanapolis, SAD, 7. septembra (Tanjug) – Reprezentacija Jugoslavije plasirala se u finale 14. svetskog prvenstva za košarkaše pošto je noćas u Indijanapolisu pobedila nacionalni tim Novog Zelanda sa 89:78 (19:30, 20:18, 27:10, 23:20).\nUtakmica je odigrana u dvorani Konsiko Fildhaus, pred oko 7.000 gledalaca, a sudili su Sanča (Španija) i Mijatake (Japan).\nJugoslavija će u finalu igrati protiv Argentine, koja je u borbi za plasman u završnicu turnira pobedila Nemačku sa 86:80.\nReprezentacija Jugoslavije pobedila je selekciju Novog Zelanda i danas će se u meču sa Argentinom boriti za petu titulu prvaka sveta. Na prethodna dva šampionata, Jugoslavija je osvajala zlatne medalje.\n„Plavi“ su Novi Zeland pobedili teže nego što se očekivalo, a trijumf im je obezbedila izvanredna igra u trećoj četvrtini.\nNaš tim je meč počeo veoma dekoncentrisano i opušteno u odbrani, i čini se da su igrači još pod utiskom pobede nad selekcijom domaćina SAD.\nNovi Zeland je iskoristio lošiju igru u odbrani jugoslovenske reprezentacije u i prvoj četvrtini im ubačio čak 30 poena.\nNaš protivnik je u tom periodu imao izvanredan procenat šuta, a uspeo je da za prvih 12 minuta meča ubaci pet trojki. Jugosloveni se ni u napadu nisu najbolje snašli protiv zonske odbrane rivala, pa je im tek svaki četvrti šut bio uspešan.\nPrvi period igre Novi Zeland je završio sa maksimalnih 11 poena viška, a najzaslužniji za to vođstvo bili su nepogrešivi strelac Kirk Peni i centar Ed Buk.\nIstim tempom protivnik je počeo i drugu četvrtinu. Brzo je došao do 14 poena prednosti i sve je nagoveštavalo da neće posustati. Međutim, „plavi“ tim je ostao u igri zahvaljujući Marku Jariću, koji sa tri postignute trojke nije dozvolio Novozelanđanima da se rezultatski odlepe.\nNaši reprezentativcu su tek u trećoj četvrtini zaigrali na nivou iz prethodnih utakmica. Izuzetno agresivna odbrana potpuno je neutralisala pokušaje protivnika da poentira, dok je akcije u napadu odlično organizovao mladi Miloš Vujanić. Novozelanđani su u tih, kasnije se ispostavilo ključnih 12 minuta, postigli samo 10 poena i potpuno prepustili inicijativu Jugoslovenima. Divac, Bodiroga i Vujanić „rešetali“ su njihov koš i obesmislili njihov način igre u odbrani. „Plavi“ su čak 19 koševa postigli iz reketa ili drugog napada i imali čak devet skokova više od protivnika i čini se da te činjenice otkrivaju suštinske razloge preokreta.\nU poslednjem periodu igre naš tim je rutinski sačuvao prednost, a posebno se istakao centar Dejan Koturović, koji je postigao više od polovine koševa „plavog“ tima.


Путин о Лењину, Трампу, Украјини, Кини, казни за руске спортисте... - Нови Стандард\nPutin o Lenjinu, Trampu, Ukrajini, Kini, kazni za ruske sportiste…\nŠto se tiče Lenjinovog tela, verujem da ga treba ostaviti tamo gde je, barem dok ima ljudi koji povezuju svoje živote s dostignućima sovjetske ere\n„Tražićemo rešenje koje je prihvatljivo svim stranama, uključujući Ukrajinu, i to uprkos izgradnji infrastrukture kao što su ‘Severni tok 1’, ‘Severni tok 2’, ‘Turski tok’. Zadržaćemo tranzit gasa preko Ukrajine“, poručio je Putin.\n„Spremni smo da nastavimo razgovore u normandijskom kvartetu“, poručio je ruski predsednik.\n„NISMO U VOJNOM SAVEZU SA KINOM“\nGovoreći o odnosima sa Kinom, Putin je izjavio da Rusija nije u vojnom savezu sa tom zemljom i da ne planira da ga formira.\nMeđutim, kako je dodao, odnosi sa Kinom će nastaviti da se razvijaju, uključujući i saradnju u sferi vojne tehnologije.\n„Mislim da je Kina sposobna da proizvede svoj sistem ranog upozorenja na balističke rakete, ali uz našu pomoć to može da postigne ranije. To će značajno poboljšati sposobnost našeg strateškog partnera da se brani“, istakao je ruski predsednik.\nSOVJETSKI LIDERI NISU RAZMATRALI GEOPOLITIKE\nVladimir Putin je izjavio da sovjetski lideri nisu uzimali u obzir geopolitike kada su osnivali SSSR.\n„Danas, sa moje tačke gledišta i iskustva, shvatam da su pored ideološke komponente postojale i geopolitičke. One nisu razmatrane kada se osnivao Sovjetski savez. Sovjetska era je bila veoma politizovana“, rekao je Putin na godišnjoj konferenciji za novinare u Moskvi, prenosi Tas.\nKazao je i da je obaveštajna služba KGB za koju je radio takođe bila ispolitizovana.\n„Imao sam svoje mišljenje o našim liderima“, rekao je Putin i dodao da su ga njegova buduća iskustva navela da promeni to stajalište.\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je danas da se za sada protivi premeštanju tela vođe Oktobarske revolucije Vladimira Lenjina iz mauzoleja na Crvenom trgu u Moskvi.\n„Što se tiče Lenjinovog tela, verujem da ga treba ostaviti tamo gde je, barem dok ima ljudi, a ovde ima dosta takvih ljudi, koji povezuju svoje živote, svoje sudbine kao i određena dostignuća iz prošlosti s dostignućima sovjetske ere”, rekao je Putin na tradicionalnoj konferenciji za medije na kraju godine, javio je Tass a prenosi Tanjug.\nPredsednik je pomenuo da je nakadašnji Sovjetski Savez bio neraskidivo povezan sa imenom Vladimira Lenjina.\n„Bolje je ne kopati po tome. Čemu? Samo se moramo kretati napred i dinamično se razvijati”, rekao je Putin.\nMOSKVA TRAŽI PRIHVATLjIVO REŠENjE ZA SVE STRANE OKO ISPORUKE GASA\n„Uprkos izgradnji gasne infrastrukture poput Severnog toka 1, Severnog toka 2, Turskog toka, sačuvaćemo tranzit gasa kroz Ukrajinu. Ne želimo da pogoršavamo situaciju u ukrajinskom energetskom sektoru ili da to koristimo da utičemo na situaciju u samoj Ukrajini”, rekao je Putin na godišnjoj konferenciji za novinare, prenosi Rojters.\n„Bili bismo spremni da snabdevamo gasom Ukrajinu uz popust, kao što sam ranije rekao, od 20 do 25 odsto. To može da se uradi i tada bi bilo moguće smanjenje cene za krajnjeg potrošača, umesto povećanja koje vi (Ukrajina) planirate od 1. januara”, naglasio je Putin.\n„Mislim da ćemo doći do uslova. Uostalom, krećemo se ka tim sporazumima i nastojaćemo da ukrajinska strana bude zadovoljna tim aranžmanima”, rekao je predsednik Rusije.\nSledeća runda trilateralnih pregovora o gasu, u kojima učestvuju Rusija, EU i Ukrajina, o uslovima tranzita ruskog gasa za Evropu preko ukrajinske teritorije za 2020. godinu treba da se održi u četvrtak u Berlinu, dodaje Tass, prenosi Tanjug.\nMi nemamo želju da pogoršavamo situaciju u energetskom sektoru i koristimo je na neki način da utičemo na situaciju, na Ukrajinu “, rekao je predsednik. Rusija je spremna da isporuci gas sa popustom, rekao je šef države.\nKAZNA RUSKIM SPORTISTIMA POLITIČKA I NIJE OPRAVDANA\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je danas da je četvorogodišnja suspenzija ruskim sportistima zbog dopinga politička odluka i da odluka Svetske antidoping agencije (WADA) nije fer i nije u skladu sa Olimpijskom poveljom, prenosi Tanjug.\n„Kazna nije opravdana, zabrane bi trebalo da budu pojedinačne, a ne kolektivne. Najveći broj sportista je čist, a kažnjeni su svi”, izjavio je Putin na godišnjoj konferenciji za medije u Moskvi.\nPutin je posebno apostrofirao ruske klizače, koji jedini na svetu izvode četvorostruke skokove i dodao da su odlučili da ih „počiste”.\nKLIMATSKE PROMENE IZAZOV ZA RUSIJU\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je danas da klimatske promene jesu novi izazov za Rusiju. Govoreći na godišnjoj konferenciji za novinare, Putin je rekao da globalno zagrevanje može da preti ruskim arktičkim gradovima izgrađenim na večitom snegu i ledu, prenosi Beta.\nPutin je dodao da klimatske promene mogu da izazovu požare, razorne poplave i druge negativne posledice.\nRuski predsednik je naglasio da se Rusija pridržava Pariskog sporazuma koji ima za cilj da uspori globalno zagrevanje.\nIstovremeno, kako je naveo, faktori koji utiču na globalne klimatske promene su nepoznati i teško ih je predvideti.\nKONFERENCIJA TRAJALA DUŽE OD ČETIRI SATA\nKonferencija za novinare trajala je četiri sata i 18 minuta. Bila je, ipak, kraća od rekordne koja je 2008. trajala četiri sata i 40 minuta, prenosi Tas.\nPrisustvovalo je oko 1.900 novinara, najviše iz ruskih regionalnih medija, mada je primetan bio i broj novinara iz ruskih saveznih agencija i stranih reportera.\nPutin je odgovorio na ukupno 57 pitanja koja su se odnosila na razne teme – od regionalnih problema do problema u vezi s klimatskim promenama i međunarodnih odnosa.\nKako se navodi, ove godine su organizatori konferencije tražili od novinara da ne donose velike plakate na konferenciju, međutim novinari su to pokušali da izbegnu tako što su glasno dobacivali svoja pitanja i trudili se da privuku pažnju Putina.\nRuski predsednik je, međutim, vrlo često tokom konferencije sam birao novinare od kojih je dobijao pitanje.\nPojedini novinari nudili su Putinu da objave njegove članke u određenim medijima i pozivali ga na razna dešavanja i darivali mu poklone, a zabeleženo je da je jedan bugarski novinar Putinu poklonio pravoslavnu ikonu.\nOvo je bila 15. Putinova godišnja konferencija koja je prvi put održana 2001., a tada je pratilo više od 500 novinara i trajala je jedan sat i 35 minuta.\nProšle godine, ruski predsednik je godišnju konferenciju održao 20. decembra i trajala je tri sata i 43 minuta.\nIzvor RTS/Politika, 19. decembar 2019.


Rad oslobađa - Sofija Mandić - Peščanik\nRadnička spavaonica, Nam Tai, Kina, foto: Michael Wolf\nPo uredbi Vlade, socijalna pomoć u Srbiji ubuduće “neće biti pomoć nego zarada”. Na prvi pogled, to ne izgleda tako strašno, pogotovo onima koji rade a ipak žive u bedi. Za njih bi korisnici socijalne pomoći mogli biti neka vrsta parazita – jer žive podjednako bedno ali “ne rade ništa”. Oslanjajući se na tu naopaku logiku, to jest na očaj i bes osiromašenih građana, Vlada je donela uredbu koju je pompezno najavio ministar u crnom Aleksandar Vulin. U izjavi za medije on kaže “da se u Srbiji mesečno isplaćuje 1,1 milijardi dinara na ime socijalne pomoći koju prima 267.289 građana od kojih je više od polovine radno sposobno”. Pomoć se neće smanjivati, ali će “morati da se opravda i zasluži, posebno kada je reč o radno sposobnim primaocima”. Ministar je naveo i tobožnju činjenicu da za vreme poplava “nijedan korisnik socijalne pomoći nije branio svoj grad”. Hajde da vidimo koliko su ove najave pogubne i koliko je ljudskih, etičkih i pravnih pravila ovom odlukom Vlade pregaženo.\nŠta kaže Uredba i ko su korisnici socijalne zaštite u Srbiji?\nUredba o merama socijalne uključenosti korisnika novčane socijalne pomoći usvojena je prošle nedelje na sednici Vlade. Ona se navodno bavi socijalnim uključivanjem korisnika socijalne zaštite. Podsetimo, socijalno uključivanje je proces kojim se siromašnima, diskriminisanima i uopšte građanima koji se nalaze na margini društva omogućava povratak u ekonomski, kulturni, politički i društveni život. Taj pojam je nastao kao odgovor na problem sa kojim se suočavao gotovo svaki sistem socijalne zaštite: građanin jednom istisnut na marginu vrlo retko se vraća u redovne društvene tokove. Uredba o kojoj ovde govorimo samo se zakitila imenom i plemenitom idejom socijalne uključenosti, dok je njena suština sasvim suprotna. Ona se sastoji u sporazumu koji će centri za socijalni rad zaključivati sa korisnicima pomoći. Ti sporazumi podrazumevaju mogućnost umanjenja ili prestanka prava na novčanu socijalnu pomoć “u slučaju neopravdanog neizvršavanja obaveza iz sporazuma”. Te obaveze mogu biti različite i uredbom su vrlo neprecizno određene. Preciznije definisanje obaveza koje se tiču obrazovanja, zapošljavanja i odlaska kod lekara(?!) prepuštene su obrazovnim institucijama, nacionalnoj službi za zapošljavanje i domovima zdravlja. Zapravo je centralna i jedina definisana obaveza iz sporazuma ona o „društveno korisnom radu, volontiranju i javnim radovima” korisnika socijalne pomoći. Konkretne zadatke takvog rada bi trebalo da definišu lokalne samouprave, na osnovu uputa centara za socijalni rad.\nKo su zapravo korisnici novčane socijalne pomoći u Srbiji i da li su to neradnici i lenje bube, kako je to u svojoj izjavi naveo ministar Vulin? Prema Zakonu o socijalnoj zaštiti, opšti uslov za korišćenje takve podrške ispunjavaju osobe koje svojim radom, prihodima od imovine ili iz drugih izvora ostvaruju prihod manji od iznosa novčane socijalne pomoći koji je utvrđen zakonom. To je iznos od oko 6.000 dinara za nosioce prava, s tim da se on usklađuje sa indeksom potrošačkih cena dva puta godišnje, u aprilu i oktobru. Za članove porodica nosilaca prava taj iznos je dvostruko ili trostruko manji. Dalje, kada su u pitanju oni koji su radno sposobni, a nalaze se u ovoj kategoriji ekstremno niskih primanja, potrebno je da budu ispunjeni i dodatni uslovi – da se osoba nalazi na školovanju ili osposobljavanju za rad ili da se vodi na evidenciji nezaposlenih lica; da nije odbila ponuđeno zaposlenje, radno angažovanje na privremenim, povremenim ili sezonskim poslovima, stručno osposobljavanje, prekvalifikaciju, dokvalifikaciju ili osnovno obrazovanje; da joj radni odnos nije prestao njenom voljom, saglasnošću ili krivicom, zbog disciplinske ili krivične odgovornosti; da se stara o detetu sa smetnjama u razvoju tako da ne može da bude radno angažovana. Dakle, ovim posebnim uslovima korisnici novčane socijalne pomoći koji su radno sposobni gotovo su potpuno isključeni iz sistema novčane podrške. Oni koji nisu isključeni se nalaze ili na školovanju, ili izdržavaju dete sa smetnjama u razvoju, ili ne napuštaju radno mesto svojevoljno ili svojom krivicom, aktivno traže posao ali ga jednostavno ne pronalaze. U ovom poslednjem slučaju sistem socijalne zaštite im pruža mogućnost da prežive dok ne pronađu posao. Pod pretpostavkom da je moguće preživeti sa navedenim iznosom. U tom smislu, izjava ministra Vulina je u najmanju ruku neukusna – ona implicira da su korisnici socijalne pomoći masovno neradnici koji su zapravo sposobni da rade (“više od polovine je radno sposobno”) i koji umesto kakvih-takvih primanja iz radnog odnosa radije biraju da žive od 6.000 dinara mesečno. Kao što vidimo iz navoda zakona, ova izjava nije samo neukusna, već i netačna.\nZarada, prinudni rad i uslovljavanje novčane pomoći\nKada govorimo o tome da će se socijalna pomoć tretirati “kao zarada”, moramo reći da se ovo eksplicitno ne navodi u vladinoj uredbi, već da je u pitanju slobodna terminološka interpretacija ministra. Podsetimo, zarada je naknada za rad (na koju se plaća i porez), dok je priroda novčane socijalne pomoći sasvim drugačija. Kao što smo videli, u pitanju je pomoć koja pre svega radno nesposobnim licima, a tek izuzetno radno sposobnim, omogućava zadovoljenje osnovnih životnih potreba. Ustav navodi da se ova pomoć pruža prema načelima socijalne pravde, humanizma i poštovanja ljudskog dostojanstva. Upravo ta ustavna načela krši Vladina uredba. Podrška ne može biti pružena iz ljudskih razloga, poručuje ministar, već mora da se “zaradi”. Odredbama o društveno korisnom radu prekršene su i odredbe ustava koje navode da je zabranjen prinudni rad – pod prinudnim radom se ne smatra samo rad ili služba lica na izdržavanju kazne lišenja slobode, već i rad zasnovan na principu dobrovoljnosti, uz novčanu nadoknadu, rad ili služba lica na vojnoj službi, kao i rad ili služba za vreme ratnog ili vanrednog stanja. Dakle, rad o kom ovde govorimo, kojim se uslovljava primanje socijalne pomoći, nije ni dobrovoljan, a nije ni rad u navedenim vanrednim okolnostima. Izgleda da je ministar taj rad poistovetio sa radom na izdržavanju neke imaginarne kazne, jer su socijalno ugroženi sami skrivili što se u toj situaciji nalaze i za to treba nekako da “plate”.\nNa kraju, ali ne i najmanje važno, ljudska prava, u koja svakako spada pravo na (minimalnu) socijalnu zaštitu, mogu zakonom biti ograničena ako ograničenje dopušta ustav i bez zadiranja u suštinu zajemčenog prava. Svi ovi ustavni principi su u slučaju „zaradi socijalnu pomoć” prekršena – ograničenje je uvedeno podzakonskim aktom koji direktno zadire u suštinu garantovanog prava.\nKako rad oslobađa\nUredba o kojoj ovde govorimo usvojena je prošle nedelje na sednici Vlade Srbije. To dodatno naglašavam, jer se politička odgovornost za njeno donošenje ne završava samo na ministru Vulinu – treba jasno reći da je odluku prihvatila većina članova vlade. I druge stvari treba nazvati pravim imenom – socijalna uključenost ovom uredbom postaje ponižavanje korisnika socijalne pomoći; usvajanje uredbe je zaobilaženje Narodne skupštine u donošenju najvažnijih odluka za društvo; „društveno korisni rad” i „volontiranje” postali su prinudni rad.\nIz dana u dan nestaju obrisi pristojno uređene političke zajednice. Svi segmenti života stavljeni su u službu samo jedne svrhe – da se vladajuća politička grupacija što duže zadrži na vlasti bez ikakvog poziva na odgovornost. U izbegavanju odgovornosti će sigurno pomoći to što se najsiromašnijima i najugroženijima jasno stavlja do znanja da mogu biti još siromašniji i gladniji i da im je ovo što im zajednica sada pruža i previše. Onima koji su takođe vrlo siromašni, iako nisu korisnici socijalne pomoći, kaže se da su korisnici pomoći bezobrazni izrabljivači državnog budžeta. U svakoj prilici i sa svakog mesta saznajemo da vlada radi i danju i noću, a pogotovo je to slučaj sa premijerom (znamo da nije spavao 24 sata kada je stigao izveštaj Evropske komisije). Isto treba da bude i sa nama (sve samim neradnicima), pa ako nećemo milom, radićemo prinudno. Socijalno ugroženi su samo logičan prvi izbor za proveru ovog modela. Jedino što se u toj situaciji može uraditi, a da ima bilo kakve veze sa zdravim razumom jeste da centre za socijalni rad pozovemo da isključivo primenjuju Zakon o socijalnoj zaštiti i ne obaziru se na uredbu Vlade, te da čekaju da ona što pre bude stavljena van pravne snage, za šta još uvek postoji pravni put.


- Ovaj utisak prisutan je od početka školske godine, a intenziviran je s prvim proverama tekućih znanja kod učenika. Kod mene su ocene slabije, ostale kolege imaju podeljena iskustva, ali ne može da se tvrdi da su im ocene bolje. Uglavnom ocene dajem kroz usmeno ispitivanje i razgovor, te ocene su bolje od onih sa pismenog zadatka, ali nisam zadovoljna. Smatram da mogu i treba da budu bolje - ističe za "Blic" Sanja Štrbac.\n- Nastavnici u toj nedelji koriste raznovrsne WEB alate i snimljene časove postavljene na RTS Planeti, što ipak ne može da se poredi sa učinkom neposredne nastave u školi. Učenicima nedostaje škola, drugovi, socijalizacija uopšte, uz veoma česte komentare kako je živa reč nastavnika nezamenljiva - ističu sagovornice "Blica".\nAko će vaša deca pohađati ONLAJN NASTAVU umesto odlaska u školu, ovo je kompletan TV PROGRAM za osnovce\nNaše sagovornice dodaju da nema većih odstupanja u ocenama učenika, osim prvog razreda koji se trenutno kotira nešto lošije.


Biljana Stepanović (gore levo), Tanja Jakobi (gore desno), Antonela Riha (moderatorka) i Raša Karapandža na debati "Pandemija i ekonomija: Realnost iza brojeva", koju je preko Zoom aplikacije organizovala Nacionalna koalicija za decentralizaciju, 14. maja 2020. (Screen Shot)\nNajave privrednog rasta u godini pandemije koronavirusa, u zemlji koja ekonomski nije potpuno izolovana, besmislene su, podela po 100 evra novca građana svakom građaninu politički je potez, ali država Srbija povukla je i neke dobre poteze u amortizovanju lošeg uticaka epidemije na privredu, rečeno je između ostalog na debati "Pandemija i ekonomija: Realnost iza brojeva", koju je preko Zoom aplikacije organizovala Nacionalna koalicija za decentralizaciju.\nŠef Katedre za finansije na EBS Univerzitetu u Vizbadenu, profesor Raša Karapandža rekao je da bi se suzdržao od davanja bilo kakvih optimističkih procena, kada se govori o periodu nakon pandemije i da mu je neveroatno da se u prvom kvartalu govori o rastu privrede, budući da je oko trećine tog vremena na snazi bilo vanredno stanje, odnosno da većina privrede tada nije ništa radila.\nPodsetio je da je u Srbiji glavni izvozni proizvod automobil, a da je prodaja automobila u Evropi gotovo potpuno stala i da to "nije do nas" i ocenio da događaji poput ove pandemije mogu da ne pogode snažno samo zemlje koje su izolovane od ostatka sveta, što nije slučaj sa Srbijom.\nUrednica portala Nova ekonomija, Biljana Stepanović, istakla je da ne može da komentariše izjave zvaničnika da bi pandemija korone i zaustavljanje ekonomije mogle još i da nam pogoduju, jer je i pre zatvaranja zemlje Srbija bila na začelju po privrednom rastu.\nOna je rekla da bi mogla da pohvali jedino meru isplate minimalca od 30.000 dinara za tri meseca, jer je to jedino neto davanje države. Kazala je, međutim, da je ta mera pomogla malim i srednjim preduzećima, ali da veće firme ne žele da je uzmu, jer im uzimanje te pomoći vezuje ruke, odnosno sprečava ih da ubuduće otpuštaju radnike, što u njihovom poslovanju možda mora biti neophodno.\n"Pojedina preduzeća transporta i turizma očekivala su veliku pomoć od vlade, jer su jako pogođeni i mnogi će da propadnu, ali tu pomoć nisu dobili", kazala je ona i naglasila da će se u petak, 15. maja, videti kako stoje stvari, odnosno koliko su preduzeća uplatila PDV-a.\nIznela je očekivanje da će prava teška situacija nastupiti na jesen.\n"Ko će da nadoknadi nedostajeće prihode u budžetu? Opet morate da se zadužujete u inostranstvu", kazala je Stepanović.\nAnalitičarka Centra za istraživanje javnih politika Tanja Jakobi rekla je da je loše to što nema drugog paketa pomoći koji bi bio usmeren na industrije i sektore koji su doživeli najveći pad. Teško je, nastavila je, meriti ko će da dobije pomoć, a ko ne, no tri meseca bilo je dovoljno da možete da znate koji sektori imaju najviše problema, pa da na vreme izađete sa novim merama koje bi bile usmerene na sektore koji su najviše pogođeni i tako pomognete da ti sektori prežive.\nA od države - (vaših) sto evra!\nGovoreći o pomoći od sto evra koju je država počela da deli svim građanima Srbije, Biljana Stepanović rekla je da takva mera ne može biti ekonomska, već čisto politička, pred same izbore.\nZa 100 evra se prijavilo 2,3 milona ljudi, penzionerima isplata u petak\n"Smišljeno je genijalno - mi ćemo dobiti naš sopstveni novac - jer oni nemaju taj novac, novac je naš - za taj novac će morati da se zaduže i već se zadužuju na međunarodnom tržištu, mi ćemo taj novac da vraćamo kreditorima sa kamatom, a u znak zahvalnosti što nam je ta operacija omogućena, mi ćemo da glasamo za vladajuću stranku - ili se bar vladajuća stranka tome nada", rekla je Stepanović.\nOna je pitala zbog čega je pomoć data i svim penzionerima, kada oni nisu bili ni na kakvom finansijskom gubitku zbog epidemije, dok su zaista ugroženi oni ljudi koji su ostali bez posla, bez svojih preduzetničkih biznisa. "Ovakvo nekritičko davanje može biti samo političko", naglasila je ona.\nRekla je da ideja da se taj novac potroši za podizanje domaće privrede ne mora da bude loša, ali da istovremeno ne postoji mehanizam kojim bi se ljudi naterali da ga potroše na domaće proizvode ili usluge.\n"To je moralo pametnije, promišljenije i ne na brzinu. Mogla bih da verujem da je to predsednik Vučuć sam smislio kao odličnu populističku meru, da pokažemo koliko smo jaki", kazala je Stepanović, ocenivši da se "gleda nekako da se što manje ljudi prijavi".\nTanja Jakobi ocenila je da je podela 100 evra svakom punoletnom građaninu besmislena, ali poziva sve ljude da uzmu taj novac, jer će ga bolje potrošiti od vlasti.\nPomoć MMF-a nepoželjna jer podrazumeva transparentnost\nProfesor Karapandža, komentarišući izjave Aleksandra Vučića da višak novca postoji u budžetu zato što on nije želeo da se dodvorava građanima i pred izbore podiže plate, pitao je ko je Aleksandar Vučić da bilo kome podiže plate i kako predsednik može da podigne plate?\nOn je rekao da je odluka države Srbije da ne traži pomoć od Međunarodnog monetarnog fonda "potpuno pogrešna", i objasnio da je MMF nudila tokom pandemije povoljne kredite, ali uz obavezu postizanja nekog cilja - smanjenje broja zaposlenih u institucijama i slično. Kako je rekao, problem sa kreditima MMF-a je što moraju da budu trošeni na transparentan način, odnosno da MMF-u objasnite kako trošite taj novac.\nSa druge strane, ako se zadužujete na međunarodnom finansijskom tržištu ne morate nikome ništa da objašnjavate, već samo da taj novac vratite, dodao je Karapandza:\n"Jedini cilj tog zaduživanja je da bi vlada mogla netransparentno da troši novac".\nKrediti za "naše"\nGovoreći o kreditima Fonda za razvoj za privredu, Stepanović je istakla da su oni povoljni, ali nije sigurna da će biti na raspolaganju svima, odnosno ko će da određuje kome će biti dostupni, i da će se "deliti samo našima", jer "sve je (u društvu) podeljeno na naše i nenaše".\nStepanović je podsetila i na procene Fiskalnog saveta koji je pre krize objavio da bi država ove godine morala da se zaduži za 6,5 mlijardi "dolara ili evra".\nZaduživanje, objasnila je dalje ona, ne mora neophodno da bude loša stvar, ali suštinska stvar u tome je kontrola i transparentnost.\n"Problem je što oni nikome ne polažu račune ovde, što se d aju pogrešni podaci, što ne postoji nikakva odgovornost za to što ste radili i potrošili. Nisam naišla ni na to za šta je do sadašnje zaduživanje trošeno i to je moja bojazan, da će ova situacija da bude iskorišćena za nova nenamenska i netransparentna trošenja", zaključila je Biljana Stepanović.


Imamović: Novi Pazar kulturni i turistički centar Balkana - Sandzaklive | © 2010\nImamović: Novi Pazar kulturni i turistički centar Balkana\n“SDP je tokom, minulog perioda nastavila svoj prepoznatljiv kurs ulažući maksimalan napor u cilju definisanja Novog Pazara kao regionalnog centra.\nSDP je kroz institucije, na čijem čelu se nalaze njeni kadrovi, dala maksimalan doprinos stvaranju pozitivnog ambijenta pokazajući da je Novi Pazar otvoreni grad, grad dobrih ljudi i srdačnih domaćina, kulturni i turistički centar Balkana” – rekao je na konferenciji za medije član Gradskog odbora SDP-a Aladin Imamović.\nOn je napomenuo da SDP daje podršku brojnim kulturnim manifestacijama ali i pomaže ustanovljavanje novih i na taj način pomaže pozicioniranju Novog Pazara na listi kulturnih centara u široj regiji.\n“Sve nabrojano u sprezi sa kulturno istorijskim specifičnostima, negovanjem atmosfere medjunacionalnog poštovanja u izuzetnoj meri podiže broj turista koji posećuju Novi Pazar iz celog sveta. Ovi rezultati su proizvod velikog rada ali i podrške ministrastva trgovine, turizma i telekomunikacija na čijem čelu je potpredsednik Vlade i osnivač SDP-a Rasim Ljajić” – naveo je Imamović.\nOn je takodje rekao i da sve navedeno “diferencira Novi Pazar u dva politička bloka”.\n“Prvi, na čelu sa SDP-om kojima ima za cilj otvaranje Novog Pazara i unapredjenje svih njegovih potencijala i drugi, opozicioni blok koji bi želeo od Novog Pazara da napravi mesto stalnih sukoba, mesto gde vlada bezakonje kako bi lovili u mutnom, i politikantskim delovanjem došli do novih ličnih koristi” – objasnio je Imamović.\n+7 # Enko2 2018-08-09 16:05\nOvaj izgleda nije mrdnuo iz Pazara, što se ismijah , još reče Balkanaa, oj Evropooo, idi idi nemoj na nas čekati\n+4 # Fico 2018-08-09 17:38\nUh al si se nasmrkao...\n+2 # s.b. 2018-08-09 22:51\nNije vas Bog dao da angažujete dva radnika - jednog da drži stube a drugi da počupa korov sa bedema (a ne da ga renovirate ili ulepšate) a ovamo lažete narod da smo neki centar pa još Balkana!\nDokle li će ovaj jadni narod birati ovakve ovnove da predvode stado\n+2 # srBIJA uBIJA 2018-08-10 00:44\nSamo kopiraju vucicevu dijalektiku Mene od ovakvih stvari stomak ima obicaj da zaboli - od smijeha


M.V.M. , Tanjug\nSkok temperature i neuobičajeno toplo vreme za ovaj period godine pogoduju brzom širenju virusa, zbog čeka je dupliran broj prehlada i prepune čekaonice u domovima zdravlja.\nVremenske oscilacije, kada iz hladnog ulazimo u toplo vreme, stvaraju pogodno tle za razvoj povećanog broja respiratornih infekcija i širenju virusa, zbog čega lekari savetuju poseban oprez, naročito najmlađima.\nPovišena temperatura, malaksalost i kašalj najčešći su simptomi kod dece, dok se kod starijih beleže i nagle promene krvnog pritiska usled vremenskih prilika sa kakvim se susrećemo ovih dana.\nDa se broj prehlađene dece duplirao zbog neprimereno toplih dana za ovo doba godine i virusa koja se kod mališana brzo prenose, potvrdila nam je doktorka Biserka Šutaković, načelnica pedijatrije u Domu zdravlja "Zemun".\nškolski dispanzeri prepuni su zbog prehlada i virusa\n- Tačno je da se znatno povećao broj dece koji se javljaju zbog akutno-respiratornih infekcija. Ogromne su gužve, sigurno je da ovako promenjivo vreme dosta nepovoljno utiče na zdravlje, ali i kontak među decom zbog čega se šire virusi - kaže za "Blic" dr Šutaković u dodaje da do sada nije bilo prijave gripa ove sezone.\nOna navodi da je osnovni savet roditeljima da svojoj deci pruže raznovrsnu ishranu, vitamine i dosta tečnosti.\n- Uglavnom ne pripisujemo antibiotike deci, već pokušavamo da delujemo sa takozvanom simptomatskom terapijom, lekovima i sirupima za iškašljavanje, skidanjem povišene temperature sa dosta tečnosti, da se ishrana obogati vitaminima. Ono što uvek ponavljam neophodno je mirovanje, dakle trebalo bi dete da odleži da ne ide u školu, jer se onda infekcija širi i produžava se oporavak - jasna je doktorka.\nDoktorka šutaković kaže da izbegavaju da prepisuju antibiotike deci\nKako nam je rekla, pređašnje iskustvo pokazalo je da borbu sa virusima i prehladom vodimo čitav novembar i decembar, a onda se pred Novu godinu, odlaskom đaka na raspust, oseti značajnije smanjen broj javljanja u domove zdravlja.\n- U principu gužve u domovima zdravlja su osetno manje kada deca odu na rasput. Mala pauza i od tek nedelju dana kada deca ne idu u školu svakako da utiče da se virusi ne šire u tolikoj meri. Sigurno je da ćemo u narednom periodu imati više posla, samo da ne zakačimo grip - kaže doktorka Šutaković i apeluje na roditelje da bi prehlađena deca trebalo da izbegavaju ne samo odlazak u školu, već i bilo kakve druge skupove i druženja.\nPrema rečima doktora Igora Dimitrijeva, specijaliste interne medicine u Domu zdravlja Palilula, trenutno najviše ima norovirusa koji napada stomak, rotavirusa koji najčešće napada bebe, decu i starije i adenovirusa koji napada disajne i organe za varenje.\nGUŽVE U DOMOVIMA ZDRAVLJA Simptomi se javljaju iznenada, iscrpljujući su, a u ovom slučaju MORATE KOD LEKARA\n- Često se javljaju zbog povišene telesne temperature, kašlja, malaksalosti, osećaja umora, infekcije disajnih organa. U poslednje dve nedelje građani se dosta javljaju zbog naglog skoka i pada krvnog pritiska čemu, verovatno, pogoduju i ove nagle promene temperature koje se dešavaju svakodnevno, kao i promene atmosferskog pritiska - pojasnio je Dimitrijev, koji je i zamenik direktora u Domu zdravlja Palilula.\n- Ukoliko imaju simptome stomačnog virusa, savetuje se da uzmu lekove iz grupe antiemetika, odnosno lekova protiv mučnine i povraćanja, zatim da konzumiraju lakšu hranu, vode računa o dovoljnom unosu tečnosti i elektrolita i da se, ukoliko simptomi traju više od četiri, pet dana, obavezno jave svom lekaru u matičnom domu zdravlja - zaključio je Dimitrijev.\nKiša će pokvariti samo jedan dan ove nedelje, a početkom marta nam se smeši PRAVO PROLEĆE\nU Srbiji će sutra biti pretežno sunčano, toplo i vetrovito, sa najvišom temperaturom do 21 stepen, dok nas početkom marta očekuje pravo prolećno vreme.


Izvor\tElle\tnovembar 02, 2016\nI dok smo pomalo zaboravili na ovu talentovanu i veoma posebnu damu, koja je uvek volela da ističe svoju prirodnost i ženstvenost u prvi plan, magazin Vanity Fair kao da je rešio da nas opomene!\nPop pevačica Adele, osim izuzetnog glasa koji je uspeo da osvoji svet, poseduje i eteričnu lepotu u koju smo se najbolje uverili sada, na naslovnici, kao i seriji fotografija američkog časopisa.\nNa njima možemo po prvi put da vidimo Adele u veoma zavodljivim i elegantnim kreacijama, kao i spontanim pozama koje su se uklopile u koncept.\nFotograf Tom Munro je na naslovnici na vešt način uspeo da uhvati zamišljen pogled Adele, koja zrači neodoljivom lepotom i senzualnošću... A posebno su nas oduševile one na kojima pevačica pozira u raskošnoj crvenoj haljini koja leprša na vetru, kao i u crnoj haljini ukrašenoj zlatnim vezom.\n« Pravilo svih pravila: Kako da više nikada ne ispadnete loši u očima drugih! Alessandra Ambrosio uklopila 3 ključna komada zime za seksi look koji osvaja na prvi pogled »


Republika Srpska, kratke vijesti iz ekonomije\nPovećanje penzija u Srpskoj za 3,5 odsto\nPenzije u Republici Srpskoj od septembra su uvećane za 3,5 odsto, dok će od januara naredne godine biti uvećane za dodatnih dva odsto. Izmjene Zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju usvojene su u drugoj polovini septembra po hitnom postupku, deset dana nakon najave predsjednika Republike Srpske o povećanju penzija.\nRepublika Srpska među nisko zaduženim zemljama\nJavni dug Republike Srpske na kraju prošle godine činio je 43,3 odsto bruto domaćeg proizvoda. Tim rezultatom Republika Srpska obezbjeđuje mjesto u grupi nisko zaduženih zemalja, prema kategorizaciji Međunarodnog monetarnog fonda. Prema podacima Vlade Republike Srspke, javni dug je na kraju prethodne godine bio oko 3,77 milijardi KM.\nOtvoreno Predstavništvo Republike Srpske u Vašingtonu\nVAŠINGTON - Predstavništvo Republike Srpske za saradnju, trgovinu i investicije sa Sjedinjenim Američkim Državama otvoreno je sinoć u Vašingtonu, a šef kancelarije će biti poznati vašingtonski analitičar i konsultant Obrad Kesić.\nOtvaranju Predstavništva prisustvovala je i premijerka Republike Srpske Željka Cvijanović, kao i ministar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija. Takođe, uz više uglednih zvanica iz američke prestonice, na svečanosti je bio i ambasador Srbije u Vašingtonu Vladimir Petrović, kao i nekadašnji predsednik Srbije Boris Tadić, koji se nalazi u privatnoj posjeti SAD.\nKompanija Intel pohvalila projekat Dositej\nBANJALUKA - Projekat "Dositej", koji sprovodi kompanija "Lanaco", ocijenjen je u Izvještaju istraživanja projekta "Jedan na jedan eUčenje"od strane globalne korporacije "Intel" vrlo uspješnim. Republika Srpska je od strane "Intela" pomenuta kao jedan od naboljih primjera implementacije projekta "Jedan na jedan eUčenje" u svijetu i kao lider u regionu.\nKroz inicijativu nazvanu Projekat "Dositej", Republika Srpska predstavlja "1:1 eUčenje" za bolje pripremanje učenika za ekonomiju koja je sve više zasnovana na novim tehnologijama", navodi se u "Intelovom" izvještaju.\nU Banjaluci skup najboljih svjetskih padobranaca\nNa Sportskom aerodromu u Zalužanima kod Banje Luke 13.08.2013. je održan oficijelni trening, a takmičenje će zvanično početi 14. avgusta. Padobranski klub Banja Luka domaćin je Evropskog padobranskog prvenstva i Svjetskog kupa koji se 14. do 19. avgusta održava na Sportskom aerodromu "Zalužani".\nOva sportska manifestacija okupila je oko 280 najboljih padobranaca iz 20 zemalja svijeta (SAD, Velika Britanija, Ukrajina, Belgija, Slovenija, Poljska, Norveška, Litvanija, Italija, Izrael, Danska, Austrija, Francuska, Rusija, Ujedinjeni Arapski Emirati, Njemačka, Holandija, Venecuela, Švedska, Mađarska).\nPadobranci će se takmičiti u disciplinama: grupni relativ skokovi ("Formation Skydiving" - muška i ženska konkurencija) i artističke discipline ("Freefly and Freestyle").\n"Formation Skydiving (FS)" je tip takmičara kada četiri i osam osoba u slobodnom padu izvode seriju unaprijed određenih likova, što više puta u zadatom vremenu od 35 sekundi. Osim toga, FS se koristi za pravljenje velikih formacija u slobodnom padu.\nPrezentovane mogućnosti ulaganja u Republiku Srpsku\nU organizaciji Ministarstva za ekonomske odnose i regionalnu saradnju, danas su predstavnicima ambasade Azerbejdžana i Kineskog savjeta za promociju međunarodne trgovine sa sjedištem u Rumuniji, prezentovane mogućnosti ulaganja u drvoprerađivačku industriju, rudarstvo i infrastrukturu u Republici Srpskoj.\nPrezentovali smo mogućnosti ulaganja u drvnu industriju, u infrastruktru s posebnim fokusom na aerodrom Banja Luka, kao potencijalnim mjestom za ulaganje i rudarstvo. Ovo je jedna vrsta pripreme za poslovni forum u februaru, koji će imati regionalnu dimenziju, a koji organizuju Vlada Republike Srpske i Vlada Azerbejdžana uz koordinaciju Ministarstva za ekonomske odnose i regionalnu saradnju i Privrednom komore Republike Srpske, ali i sa drugim privrednim institucijama zemalja u regiji – izjavila je novinarima ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske Željka Cvijanović .


Paskval: "Zvezda igrala dobru odbranu, ali..." - Sportske.net\nPaskval: "Zvezda igrala dobru odbranu, ali..."\nTrener košarkaša Panatinaikosa Ćavi Paskval rekao je da je njegova ekipa u večerašnjem meču protiv Crvene zvezde morala da odigra dobru odbranu kako bi došla do pobede i istakao da je grčki tim trijumfom u Beogradu uradio veliki posao.\n"Bila je teška utakmica, znali smo da će biti takva. Morali smo dobru odbranu da odigramo, kao što je Zvezda igrala... Izgubili smo energiju u drugom poluvremenu, ali smo uspeli da privedemo kraju u našu korist", rekao je Paskval novinarima posle utakmice.\nKošarkaši Panatinaikosa pobedili su večeras u Beogradu Crvenu zvezdu sa 69:63 u 14. kolu Evrolige.\n"Znamo da je prosek Zvezde 78 poena i zato pokušali da igramo čvrsto do kraja. Odradili smo sjajan posao, sveli smo ih na mali broj poena. Ne mogu da pričam o Zvezdi, mogu o svom timu, a to je da smo uradili veliki posao", rekao je Paskval.\nNa pitanje novinara da li Panatinaikos može na fajnal-for, Paskval je je odgovorio da je to teško pitanje i da još nije trenutak da se o tome govori.\n"Treba ići dan po dan. Videćemo kako će to ispasti. Naši navijači zaslužuju fajnal-for i trudićemo se da im to i damo", rekao je Paskval.\nOlimpijakos ozvaničio još jedno pojačanje\nPotvrda, srpski selektor dobio prvo pojačanje u Istanbulu!\nU Zvezdi blistao, od sledeće sezone kod Kokoškova?


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 17.Okt.2019, 00:08\nNarednog dana će govoriti u Narodnoj skupštini, na 75. godišnjicu oslobođenja Beograda >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << za koje su mnogi sovjetski vojnici položili život, navodi Dojče vele i dodaje da je to svakako, uz pravoslavlje, jedna od veza zbog koje su Srbi do danas u ogromnom broju privrženi Rusiji.\nZa posrednika je postavljen američki ambasador u Berlinu Ričard Grenel.\nMedvedevu je posebno važno i potpisivanje trgovinskog sporazuma između Srbije i Evroazijske unije, kaže Oleg Bondarenko.\nPremijer Rusije Dmitrij Medvedev će tokom jednodnevne posete Srbiji, u subotu, razgovarati sa našim državnim vrhom, prisustvovati Prikazu sposobnosti Vojske Srbije "Sloboda 2019.", govoriti u parlamentu, položiti vence na spomenik "Smrt fašizmu, sloboda narodu", na Kalemegdanu i imati još niz aktivnosti, pišu Novosti.\n"Novosti" pišu da se očekuje da predsednik Vlade Rusije potvrdi čvrstu podršku Moskve očuvanju teritorijalnog integriteta Srbije.\nU planu posete je i polaganje venaca na Spomen-groblju oslobodilaca Beograda i na Spomenik Crvenoarmejcu.\nPremijer Rusije Dmitrij Medvedev dolazi prekosutra u jednodnevnu posetu Srbiji prilikom koje će razgovarati sa našim državnim vrhom, prisustvovati Prikazu sposobnosti Vojske Srbije "Sloboda 2019", govoriti u parlamentu, položiti vence na spomenik "Smrt fašizmu, sloboda narodu" na Kalemegdanu..


Rat za tešku vodu\nGlavne uloge: Andreas Döhler, Robert Hunger-Bühler, Marc Benjamin Puch\nIstorija sveta možda danas ne bi bila onakva kakvu je poznajemo, da tokom Drugog svetskog rata norveški rodoljubi nisu uspeli da osujete Hitlerov plan o pravljenju atomske bombe.\nNakon pet dana marširanja po dubokom snegu, šest norveških komandosa je konačno stiglo na planinsku visoravan iznad norveškog gradića Rjukana. Tamo su se sastali sa još četvoricom vojnika, koji su učestvovali u prethodnom neuspešnom pokušaju sabotiranja rada elektrane. Njih četvorica su, hraneći se lišajevima i jednim irvasom, uspeli da prežive nekoliko meseci surove norveške zime i dočekaju novu šansu. Tim od 10 norveških specijalaca je čučeći u snegu posmatrao elektranu i po poslednji put razmatrao plan o miniranju pogona, u kome su nacisti proizvodili "tešku vodu" - ključnu komponentu za proizvodnju atomske bombe.\nU pitanju nije bio nimalo lak zadatak, s obzirom na to da je objekat sa svih strana bio okružen 200 metara visokim liticama, a čuvao ga je i veliki broj nemačkih vojnika. Ipak, ulog je bio preveliki, jer Hitler nije smeo da napravi atomsku bombu...


Putin i Tramp: Poboljšanje odnosa Rusije i SAD u interesu celog sveta - Sputnjik Srbija\n08:53 28.06.2019 (osveženo 09:43 28.06.2019) Preuzmite kraći link\nKako je saopšteno iz Bele kuće, predsednici su na sastanku razgovarali i o Siriji, Iranu, Venecueli, ali i o Ukrajini.\n„Predsednici su završili sastanak. Saglasni su da je poboljšanje odnosa u interesu obeju zemalja, ali i celog sveta. Takođe su razgovarali i o Iranu, Siriji, Venecueli i Ukrajini“, navodi se u saopštenju.\nKako prenosi „Blumberg“ pozivajući se na izvore iz Bele kuće, Tramp je tom prilikom rekao da je u novi model kontrole nad naoružanjem potrebno uključiti i Kinu.\nInače, sastanak dvojice lidera trajao je oko sat vremena, iako je ranije saopšteno da je u planu da susret traje samo jedan sat.\nUoči sastanka je predsednik Rusije ocenio da sa Trampom „ima o čemu da razgovara“, dok je Tramp izjavio da će među glavnim pitanjima biti tema trgovine i razoružavanja.


Dijana Hrkalović svedočiće u slučaju „Potočari“ - KRIK\nObjavio/la Vesti 03/12/2018\nDvojica bivših policajaca Milan Dumanović i Mladen Trbović koji su optuženi za odavanje službene tajne jer su u medijima govorili o nezakonitom postupanju policije prilikom operacije u Potočarima 2015. godine, završili su danas sa iznošenjem odbrane. Sud je prihvatio predlog advokata optuženih da na sudu svedoči državna sekretarka MUP-a Dijana Hrkalović, saznaje KRIK.\nŠta su bivši policajci rekli u svojim odbranama na sudu nije poznato, jer je suđenje od početka zatvoreno za javnost. Ovakvu odluku sud je obrazložio time da postoji mogućnost da se uvidom u neke od dokaza „dovede u opasnost bezbednost zemlje“.\nSudija Violeta Jovanović prihvatila je danas sve predloge odbrane koji se odnose na svedoke koje bi trebalo saslušati u ovom postupku. Među njima je i predlog da svedoči državna sekretarka Ministarstva unutrašnjih poslova Dijana Hrkalović, saznaje KRIK.\nPodsetimo, policajci Milan Dumanović i Mladen Trbović izneli su detalje policijske akcije prilikom posete tadašnjeg premijera Srbije Aleksandra Vučića komemorativnom skupu u Srebrenici jula 2015. godine, kada se dogodio napad na njega, navodeći da je ona izvedena nezakonito.\nDumanović i Trbović su kasnije podneli krivičnu prijavu protiv svojih nadređenih, među kojima je i Dijana Hrkalović, državna sekretarka i bliska saradnica ministra policije Nebojše Stefanovića.\nOni su u krivičnoj prijavi objasnili da su imali zadatak da na osnovu tajno snimljenog materijala napišu službenu belešku i opisati napadače na tadašnjeg premijera Vučića, ali da su kasnije primetili da je u zvaničnim dokumentima lažno predstavljeno da su bili na zadatku u Srbiji, a ne u Bosni i Hercegovini.\nKrivična prijava je odbačena, a policajci su u decembru 2016. godine uhapšeni pod optužbom da su prilikom nastupa u medijima odali službene tajne. Zaštitnik građana je u novembru prošle godine utvrdio da su oni nezakonito zadržani u pritvoru.\nSve detalje akcije u Potočarima pročitajte ovde.


Nedimović: Al dahra uložila u PKB 75 miliona evra mimo prodajne cene\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je za Politiku da je kompanija Al dahra u sistem proizvodnje PKB uložila 75 miliona evra mimo prodajne cene, kao i da će biti uloženo još 50 miliona evra.\nPovod za Nedimovićevu izjavu je snimak koji su objavili neki mediji, gde se vide neuhranjene krave uz, kako navodi Politika, komentar da to pokazuje u kakvom su stanju životinje koje se gaje na imanju Al Dahre, koja je 2018. kupila PKB.\n"Izgrađena je nova fabrika koja će, nadam se, biti puštena u rad, obnovljena je mehanizacija i to je sada svemirski brod u odnosu na ono što je nekada postojalo u PKB, kada je ta kompanija dugovala 60 miliona evra", rekao je Nedimović.\nKomentarišući izjavu sindikalaca PKB za TV N1 da vlada neizvesnost oko daljeg poslovanja te firme i statusa zaposlenih od novembra, kada ističe ugovor između države i Al Dahre, Nedimović je odgovorio da nije posao ministra poljoprivrede da reguliše taj deo posla.\n"Al Dahra ima svoje ugovorne obaveze i još nisam čuo da je rečeno da će neko biti otpušten - mogu da razumem strah ljudi za svoju egzistenciju, ali o tome se razgovara sa predstavnicima Al Dahre a ne sa opozicijom", rekao je Nedimović za Politiku.


Paraćinka helf mentol eukaliptus bombone 80g kesa cena akcija Srbija\nParaćinka helf mentol eukaliptus bombone 80g kesa cene\nTrenutno nemamo slike za Paraćinka helf mentol eukaliptus bombone 80g kesa\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Paraćinka helf mentol eukaliptus bombone 80g kesa po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Paraćinka helf mentol eukaliptus bombone 80g kesa na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Bombone cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Paraćinka Bombone, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Paraćinka helf mentol eukaliptus bombone 80g kesa sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Paraćinka helf mentol eukaliptus bombone 80g kesa. Pre kupovine, podatke za Paraćinka helf mentol eukaliptus bombone 80g kesa proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Robin van Persi - Blic Sport\nOPROŠTAJ LEGENDE Robin van Persi okončao karijeru /FOTO/\nBivši fudbaler Arsenala i Manečster junajteda Robin van Persi oprostio se od aktivnog igranja fudbala u dresu Fejnorda.\n"LETEĆI HOLANĐANIN" NAJAVIO KRAJ Van Persi spreman da "okači kopačke o klin"\nRobin van Persi, fudbaler Fejenorda, najavio je da će na kraju ove sezone najverovatnije završiti karijeru.\nKUP HOLANDIJE Van Persi postigao 300. gol u karijeri, Fejenord u finalu\nFejenord se plasirao u finale holandskog Kupa, pošto je pobedio Viljem Drugi sa 3:0.\nVRATIO SE KUĆI Van Persi otišao iz Turske i pojačao klub u kom je počeo karijeru\nHolandski fudbaler Robin van Persi zvanično se vratio u Fejenord posle 13 i po godine, objavio je slavni klub iz Roterdama u kom je ovaj proslavljeni fudbaler i započeo karijeru.\nPOVRATAK TRAJAO POLA SATA Slavni Holanđanin napustio reprezentaciju\nFudbalski savez Holandije saopštio je da je Robin van Persi napustio nacionalni tim zbog povrede kolena.\nU februaru ove godine Duško Tošić je isključen u meču osmine finala turskog fudbalskog Kupa jer je udario glavom Robina van Persija, koji je potom izbegao batine, a onda i doneo trijumf Fenerbahčeu nad Bešiktašem od 0:1. Na kraju sezone - daleko zadovoljniji bio je srpski fudbaler.\nIncident na meču osmine finala turskog Kupa u kojem su glavne uloge imali fudbaleri Duško Tošić iz Bešiktaša i Robin van Persi iz Fenerbahčea dobio je epilog.\nDRAMA SA SREĆNIM KRAJEM Van Persi lakše povredio oko posle strašnog sudara /UZNEMIRUJUĆI VIDEO/\nFudbaler Fenerbahčea Robin van Persi povredio je oko tokom utakmice sa Akišarom u turskom prvenstvu, ali situacija nije ozbiljna, koliko se u prvi trenutak mislilo, preneli su turski mediji.\nHOROR Strašna povreda: Da li je Van Persi ostao bez oka? /UZNEMIRUJUĆI VIDEO/\nRobin van Persi je doživeo horor povredu! Holanđanin je dobio udarac u levo oko, a turski lekari ne odbacuju mogućnost da na njega više neće moći da gleda, pošto je očno sočivo potpuno uništeno!\nFUDBALERI TUGUJU Umro “Holandski general”, najverniji navijač “lala” /FOTO/ /VIDEO/\nJedan od najpoznatijih holandskih navijača Vinfrid Vitjes umro je u 58. godini.\nPremijerligaši, da li posle ovoga hoćete Persija? /VIDEO/\nRobin van Persi definitivno nije isti igrač od pre nekoliko sezona...\nHolandija se priprema bez svog najboljeg strelca svih vremena\nSelektor Holandije Dani Blind objavio je širi spisak fudbalera za predstojeće prijateljske mečeve, na kome se našao i Kevin Strotman, posle više od dve godine pauze zbog povrede kolena, ali ne i Robin van Persija.\nVan Persi zahvalio Markecu, pa otišao da gleda srpski Fener /VIDEO/\nFudbaleri Fenerbahčea deklasirali su Giresunspor sa 6:1 u Kupu Turske, a doprinos tome imao je i Lazar Marković.\nBlind izostavio Van Persija i Depaja sa spiska reprezentacije\nHolandski selektor Dani Blind izostavio je Robina van Persija sa šireg spiska od 23 fudbalera za predstojeće dve prijateljske utakmice, ali je naglasio da to ne znači da je igračeva karijera u nacionalnom timu završena.\nFenerbahče spreman da proda Van Persija Barseloni\nFenerbahče je spreman da proda napadača Robina van Persija, za koga je ozbiljno zainteresovana Barselona.\nVan Persi: Nema povlačenja, uvek sam tu za Holandiju\nFudbaler Fenerbahčea, Robin van Persi, rekao je da želi da želi još da igra za selekciju Holandije, uprkos debaklu u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo.\nU centru pažnje: Marković namestio gol Naniju, pa psovao sudiju /VIDEO/\nSrpski reprezentativac Lazar Marković bio je jedan od glavnih aktera u pobedi Fenerbahčea nad Bursom sa 2:1.\nVan Persi i Nani dobijaju srpsko društvo: Milivojević blizu transfera u Fenerbahče\nSve je izvesniji transfer našeg fudbalskog reprezentativca Luke Milivojevića u Fenerbahče, pošto je turski vicešampion spreman da plati osam miliona evra, koliko za njega traži Olimpijakos.\nZvanično u Feneru: Robin van Persi potpisao trogodišnji ugovor\nFudbalski klub Fenerbahče potvrdio je da je Holanđanin Robin van Persi novi član turske ekipe.\nFenerova ludnica i dalje traje, spektakularno dočekan i Van Persi /FOTO/ /VIDEO/\nHolandski fudbaler Robin Van Persi dopudovao je u Istanbul da bi prešao u Fenerbahče, a na aerodromu mu je priređen svečani doček.


Korona virus i „socijalno otpisani": Kako su se korisnici psihijatrijskih usluga suočili sa krizom - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Korona virus i „socijalno otpisani“: Kako su se korisnici psihijatrijskih usluga suočili sa krizom\nKorona virus i „socijalno otpisani“: Kako su se korisnici psihijatrijskih usluga suočili sa krizom\n0Piše: BBC News na srpskom 02. juna 2020. 14.34\nUdruženje Prostor/Marija Kučan\nPre uvođenja mera zbog korona virusa, korisnici su na radionicama mogli da se druže i opuste\nLjudi koji koriste psihijatrijske usluge u Srbiji suočili su se sa naročitim izazovima zbog epidemije korona virusa, ali kriza je takođe pokazala njihovu snagu, kažu stručnjaci.\n„Živim sam i tokom vanrednog stanja sam bio izolovan. Inače teško podnosim samoću i gubim kontakt sa realnošću kada samujem u normalnim okolnostima“, kaže za BBC na srpskom Vlada Janković, korisnik psihijatrijskih usluga iz Beograda.\nVlada, koji je i član udruženja korisnika psihijatrijskih usluga „Duša“, navodi da mu je najviše smetala odvojenost od prijatelja.\n„Situacija sa vanrednim stanjem je za korisnike psihijatrijskih usluga, kao i za ostatak stanovništva, predstavljala ozbiljnu krizu“, ocenjuje psihološkinja Jelena Zulević.\n„Jednom sam dosta plakao, jer nisam mogao da viđam ljude koji inače dobro deluju na moje psihičko stanje i teraju me da živim zdravije“, priča Janković.\nMeđutim, epidemija korona virusa nije preterano zabrinula Vladu, koji se kao korisnik psihijatrijskih usluga stalno suočava sa određenim stepenom isključenosti iz društva.\n„Ja sam u početku mislila da moramo da im se nađemo, jer ko zna kako će reagovati, pošto su emotivno osetljiviji“, kaže za BBC na srpskom psihoterapeut Mina Aleksić iz udruženja „Prostor“.\nIpak, narednih nedelja je gledala kako u kriznim trenucima oni pokazuju veliku snagu.\n„Ispostavilo se da su generalno dosta dobro podneli čitavu situaciju“, navodi Aleksić.\n„Socijalno otpisani“ kao podrška drugima\nJanković smatra da su se korisnici „manje bavili dezinformacija i teorijama zavere, poštovali su pravila i lakše prihvatali zvaničnu interpretaciju događaja.\n„Utisak je da su moji prijatelji, korisnici psihijatrijskih usluga, ovo podneli mnogo bolje nego obična populacija“, kaže Janković.\nPretpostavlja da je to zbog svesti da su naučili da se više oslanjaju na sistem zbog sopstvenih situacija, smatra on.\n„Zdrave prijatelje, a i sve druge ljude, savetujem da se ne bave teorijama zavere“.\nPsihološkinja Zulević se slaže da se određeni broj ljudi sa problemima, kao što su anksioznost, depresija i agorafobija, brže prilagodio situaciji od ostatka stanovništva.\n„Jedno od objašnjenja u stručnim krugovima a i od strane samih korisnika je da je spoljašnji svet konačno počeo da liči na njihov unutrašnji svet, te da je ovo situacija za koju su se pripremali čitav život“, ističe ona.\nTokom epidemije mnogi korisnici su dobili priliku da se više uključe u društvene aktivnosti, makar u okviru porodice.\nKako objašnjava Aleksić, veliki broj korisnika ima stare roditelje, koji tokom trajanja mera zabrane kretanja nisu mogli ni u prodavnicu.\n„To je korisnike stavilo u situaciju gde mnogi po prvi put imaju priliku da brinu za mamu ili tatu“, ističe ona.\nAleksić tvrdi da su mere uvedene zbog korona virusa donekle promenile odnos moći u porodicama korisnika.\n„Naši korisnici vrlo često, od kada su dobili dijagnozu, trpe diskriminaciju u sopstvenoj porodici. Članovi porodice se ili plaše ili ih nipodaštavaju“, objašnjava ona.\nJanković se slaže da „ako je neko kao ja jednom završio u ‘Lazi’, mišljenje i stavovi u društvu više nemaju onu težinu“.\n„Imate daleko manje prava da osećate, reagujete, pa i da povisite ton kao svaka normalna osoba. Na neki način, postajete socijalno otpisani““, kaže on.\nVlada, koji je kada se razboleo bio na studijama psihologije na Kipru, kaže da kasnije nije dobio podršku da završi fakultet.\n„Da sam imao tu podršku, mislim da bih se lakše vratio normalnom životu“, ističe on.\nPojedini korisnici su tokom vanrednog stanja mogli su da pokažu porodicama da se na njih mogu osloniti\nAleksić dodaje i da je zatvaranje u psihijatrijsku ustanovu, koje su mnoge od ovih osoba već iskusile, bilo podloga da se lakše podnesu mere ograničenja kretanja.\nVlada kaže da se tokom vanrednog stanja kao podrška našao jednoj svojoj drugarici, korisnici, koja ima tumor.\n„Imala je zakazanu operaciju, ali je zbog korone sve to odloženo. To ju je najviše zabrinulo – neizvesnost zbog odlaganja operacije – a ne korona virus“.\nMina ističe da je kod prijatelja i klijenata sa kojima radi, a koji nemaju dijagnozu, primetila paniku („na primer, sa dezinfikovanjem kesa, kao da će korona da ih napadne sa svih strana“), dok su korisnici sa kojima je radila ostali uglavnom imuni na strah od zaraze.\nKako gajenje biljaka može da bude lekovito po mentalno zdravlje\nPored dodatnog emotivnog pritiska, korona virus uticao je na funkcionisanje zdravstvenih ustanova.\nVlada, kao i mnogi drugi, prima terapiju koja podrazumeva lekove na recept.\n„Imao sam elektronski recept, tako da sa nabavkom lekova nije bilo problema“, kaže on.\n„Anoreksija moje ćerke bila je put u pakao“\nMeđutim, došlo je vreme da se elektronski recept produži, pa je Vlada otišao u dom zdravlja.\n„Bilo je malo haotično u domu zdravlja, nismo produžili recept tada, rekli su mi da ne može, nego baš na samom kraju roka. Ali, ne bih se čak ni žalio na to“, ističe Vlada.\nMnogi korisnici psihijatrijskih usluga imali su retku priliku da se tokom epidemije osete korisnim za zajednicu\nPsihološkinja Zulević objašnjava da mnogi nisu mogli da dođu do lekara, a u nekim slučajevima je problem nastao sa terapijom usled nestašice nekih lekova.\n„Glavni problem je bio vezan za neizvesnost koja je nastala jer se nije znalo koliko će vanredne mere trajati i na koga tačno mogu da se oslone u slučaju da kriza potraje duže“, objašnjava Zulević.\nVlada kaže da ga nije posebno brinuo odlazak u dom zdravlja u jeku epidemije.\nPored toga, kako ističe Mina Aleksić iz udruženja „Prostor“, količina uputstava nadležnih, kao i način na koji su to uradili, delovali su zbunjujuće na veliki broj ljudi koji koriste psihijatrijske usluge.\n„Čitava paranoja koju je stvorila vlast, sa sve slanjem poruka, kod nekih korisnika je izazvala pitanja da li će ih policija uhvati kad izađu, nisu bili sigurni da li rade nešto ilegalno i jako su bili zabrinuti da ne prekrše neko pravilo“, navodi Mina.\n„Uputstava je bilo toliko da nam je svima bilo malo teže da pohvatamo. Utisak mi je da su se toga više plašili nego zaraze“, zaključuje ona.\nZulević naglašava da je u ovom slučaju pretnja spolja bila stvarna, insistiralo se na mnoštvu mera opreza, a to je upravo način na koji su ovi ljudi navikli da žive.\n„Ipak“, kaže ona, „ne može se reći da je ovo bila povoljna situacija, jer je za mnoge značila pojačani pritisak i pridodatu neizvesnost i suočavanje sa potpuno novim izazovima“.\nOna dodaje da je pritisak je naročito bio veliki za sve one koji žive sa porodicama u kojima su izraženi konfliktni odnosi, „jer su ostali bez mogućnosti da se, bar na kratko, izmeste i pomere“.\nLjudi koji žive samostalno, kao Janković, morali su da se izbore sa samoćom.\n„Imam jako dobrog prijatelja koji je zdrav i empatičan je, a uz njegovu pomoć mi je to bilo lakše da prevaziđem“, kaže on. Pored toga, pomoć koju je nudila organizacija „Prostor“ mu je, kako kaže, mnogo značila.\n„Oni mnogo lepo i ljudski sa nama komuniciraju i značilo mi je da mogu nekog da okrenem i porazgovaram kao osoba sa osobom, a ne kao bolesnik sa stručnjakom“.\nSlobodno vreme Janković je ispunio praćenjem predavanja na internetu i gledanjem filmova i serija.\nAleksić primećuje da su korisnici koji su imali internet i umeli da odaberu kvalitetne sadržaje, bili funkcionalniji u ovoj situaciji.\nPsiholozi primećuju da su korisnici koji su uspeli da kvalitetno ispune vreme ponašali funkcionalnije\n„Imala sam samo jednu korisnicu koja je gledala ‘Zadrugu’ i ostajala budna do ranih jutarnjih časova, koja nije napravila nikakav progres“, navodi ona i dodaje da se pažljivo biranje sadržaja jako važno.\nVanredno stanje je prošlo, ali problemi su ostali\nJanković kaže da se sada oseća mnogo bolje što može da izađe i sretne prijatelje.\n„Viđamo se, šetamo, održavamo socijalnu distancu, ali mi je mnogo lakše što sam ih video“, priča on. Doza opreza i „mala zbunjenost u vezi s tim šta se zapravo dogodilo u svetu“, kako kaže, ostaje da visi u vazduhu.\nZulević ističe da opasnost još nije prošla i da je dosta toga „realno neizvesno“.\n„U pitanju je potpuno nova bolest, nikada ranije nisu bile sprovođenje pandemijske mere ovog obima i neizvesno je koliko će opasnost trajati“, kaže psihološkinja.\nKako će korona virus promeniti svet\n„Globalna pandemija je nešto što ima veliki traumatski potencijal, ali posledice će u velikoj meri zavisiti od toga kako se kao pojedinci i društvo organizujemo u odgovoru na nju“.\nJanković planira da nastavi da se drži preporuka stručnjaka.\n„Ja nisam stručan da procenim koliko su opravdane. Trudim se da budem praktičan“.\nIpak, podseća da problemi sa kojima su se suočili korisnici psihijatrijskih usluga i pre epidemije nisu nestali.\nTo su, kako kaže, stigmatizacija, čak i u očima lekara; autoritaran odnos prema pacijentima, malo vremena da se lekar posveti svakom ponaosob i činjenica da kvalitetniju pažnju i farmakoterapiju ljudi, među kojima su mnogi nisu u mogućnosti da se zaposle, moraju sami da plate.\nStigmatizacija i socijalna isključenost ostaju veliki problemi za korisnike psihijatrijskih usluga\n„Institucije insistiraju na farmakoterapiji, a psihoterapiju moramo sami da plaćamo, kao i razne kurseve ako želimo da se resocijalizujemo“, kaže Vesna Avramović, predsednica „Duše“ za BBC na srpskom.\nOna dodaje da korisnici nemaju ni priliku da zarade novac, ukoliko su kratko vreme u remisiji.\n„Država je gluva, korisnici se vrte u krug, a lekovi koji bi mogli da zamene sve ono što čini društveni život još uvek nisu izmišljeni“, ističe Vesna.\nIz „Duše“ se nadaju da je ova krizna situacija, ako išta dobro iz nje može da se izvuče, pomogla makar da više ljudi shvati koliko je socijalna uključenost značajna sve – bili oni korisnici psihijatrijskih usluga ili ne.


HomeTehnologija i znanostInina besplatna aplikacija za pametne telefone\nSrijeda, 26 Kolovoz 2015 11:28\nOd danas svi korisnici pametnih telefona mogu besplatno preuzeti Ininu aplikaciju i pomoću nje brzo i jednostavno saznati niz korisnih informacija u bilo koje vrijeme i na bilo kojem mjestu.\nInina aplikacija za pametne telefone (iOS i Android sustav) sastoji se od tražilice benzinskih postaja, sadržava informacije o ponudi i cijenama goriva, novostima iz Ine, stanju na cestama i vremenskim uvjetima za nautičare. Nadalje, korisnicima aplikacije na raspolaganju je i kalkulator potrošnje, kao i snimanje lokacije na kojoj su parkirali.\n- INA prati trendove na tržištu i želi svojim potrošačima osigurati što jednostavniji pristup svim važnim informacijama, te smo vođeni tim ciljem osmislili aplikaciju za pametne telefone, za koju vjerujemo da će uvelike koristiti svim vozačima i nautičarima. Sada oni na jednom mjestu imaju pregled svih potrebnih podataka i mogu bezbrižno uživati u svojim putovanjima i hobijima, rekao je Darko Markotić, izvršni direktor Trgovine na malo.\nS obzirom da je INA, uz potrebu pružanja navedenih informacija korisnicima s područja Hrvatske, prepoznala i potrebu pružanja informacija turistima, aplikacija je dostupna na hrvatskom i engleskom jeziku.


Šveđani imaju dvije frustracije u BiH, Državni zatvor i mostarski kolektor\nAmbasador Hagelberg je u uvodu kazao kako je Švedska naročito uključena u finansiranje razvojnih projekata u Bosni i Hercegovini. Samo ove godine izdvojili su 35 miliona KM, od toga najviše u zaštitu okoliša, ekonomski razvoj, poljoprivredu, a značajno podržavaju i civilno društvo, projekte demokratizacije...\n"U većini slučajeva smo zadovoljni rezultatima te sam mnogo puta bio ponosan da se novac švedskih poreskih obaveznika koristi na konstruktivan i dobar način, ali trenutno imamo dva izuzetka. Prvi izuzetak vezan je za Državni zatvor u Sarajevu, odnosno švedski doprinos njegovoj izgradnji. Sve je već plaćeno, sve je već izgrađeno, ali nije otvoreno. To je naravno za nas izuzetno frustrirajuće", kazao je ambasador te ponovio odgovornost koju ima prema švedskim poreskim obveznicima.\nDrugi frustrirajući projekt koji Kraljevina Švedska finansira u našoj zemlji je onaj o kojem je Hagelberg već govorio, a tiče se kolekora otpadnih voda u Mostaru.\n"Ista situacija je i za prečišćavač otpadnih voda u Mostaru. Kolektor je već izgrađen, dio pripadajuće mreže je već završen, ali on nije otvoren. Tehnički je već bilo moguće da kolektor bude u funkciji, ali nažalost ništa se nije desilo", ustvrdio je ambasador.\nKazao je da se i pored dosta razgovora na više političkih nivoa o ovom problemu još uvijek ništa nije desilo.\n"Zbog toga sam ja već jednom govorio novinarima o tome, ali ja još čekam da budem pozvan na svečanost otvorenje kolektora. Još jednom moram kazati da je sve to frustrirajuće i da mi i dalje čekamo završetak tih projekata", kazao je za Klix.ba ambasador Kraljevine Švedske u Bosni i Hercegovini Anders Hagelberg.\nPodsjećamo, ambasador Hagelberg je 4. aprila ove godine, za vrijeme jedne posjete Mostaru, prvi put govorio o problemima koje njegova Ambasada ima sa sredstvima koja je investirala u prečišćavač otpadnih voda u Mostaru.\n"Investirali smo novac u nešto što još ne funkcioniše. Tehnički je sve gotovo, ali problemi su očito političke prirode. Ne bih ulazio u detalje, ali očekujem da se stvar riješi što prije, jer je nepristojno prema švedskim poreskim obveznicima da to stoji van funkcije", kazao je tada Hagelberg, napomenuvši da su Šveđani pomogli gradnju kolektora sa 16 miliona KM.


Francuska danas dobija predsednika\nBeta 24. aprila 2022. 08:25\nFrancuzi danas u drugom krugu predsedničkih izbora biraju šefa države, a prema anketama favorit je dosadašnji predsednik, centrista Emanuel Makron (Emmanuel Macron) u odnosu na liderku ekstremne desnice Marin Le Pen (Marine).\nPravo glasa imao oko 49 miliona Francuza, koji će izaći na birališta otvorena od 8.00 do 20.00.\nOdmah posle zatvaranja biračkih mesta očekuju se prvi rezultati izlaznih anketa koji su često pouzdan pokazatelj zvaničnih rezultata.\nUkoliko pobedi Makron, postaće treći predsednik koji je osvojio zaredom dva mandata, posle socijaliste Fransoa Miterana (Francois Mitterand) koji je imao dva sedmogodišnja mandata (1981-1995) i desničarskog predsednika Žaka Širaka (Jacques Chirac) koji takodje imao dva mandata, jedan sedmogodišnji i drugi petogodišnji (1995-2007).\nUkoliko pobedi Le Penova, postaće prva žena predsednik i prvi lider ekstremne desnice na vlasti.\nKampanja za oba kruga izbora održana je u svetlu brige gradjana o kupovnoj moći, epidemije korona virusa i rata u Ukrajini. Na spoljnopolitičkom planu, predsednički izbori biće održani u sklopu francuskog šestomesečnog predsedavanja Savetom Evropske unije.\nAnalitičari smatraju da bez obzira na ishod glasanja, u junu slede parlamentarni izbori koji bi mogli da budu ocenjeni kao „treći krug“ predsedničkih izbora, jer se ne zna da li Makron ili Le Penova mogu da osvoje većinu u parlamentu.


Niko u SNS ne može da ima dve funkcije\nIzvor: Radio 021, 05.Avg.2014, 18:40\nOni koji trenutno obavljaju dve plaćene funkcije dužni su da do 15. septembra podnesu ostavke na jednu od njih, što će kontrolisati Izvršni odbor stranke.\nSednica Glavnog odbora SNS završena je nešto pre 19 sati, a u toku je sednica Predsedništva stranke.\nSednica Glavnog odbora trajala je blizu tri sata, a lider naprednjaka i predsednik Vlade Aleksandar >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << Vučić je članovima tog stranačkog tela poručio da je dobrobit Srbije prioritet za SNS i da za one koji to ne shvataju nema i neće biti mesta u stranci.\nOn je pozvao članove Glavnog odbora da ne troše vreme i energiju na lične sujete, unutarstranačke sukobe, već da rade u interesu građana i Srbije.\nLider SNS je najavio da će doći do promena u Glavnom odboru, odnosno da će doći ljudi koji imaju više energije, kao i da ukoliko stranka na narednim izborima ne dobije poverenje građana on više neće biti njen predsednik.\nVučić: Rezultati, ili idem sa čela stranke\nIzvor: Večernje novosti, 05.Avg.2014\nPredsednik Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić izjavio je danas da nema nameru da ostane na čelu stranke, ako ne bude ostvario rezultate kao premijer Srbije.Vučić je na sednici Glavnog odbora SNS u Požarevcu izrazio uverenje da će reformske mere Vlade Srbije dati rezultate i da...


260 godina postojanja Apatinske pivare\nHome // Hrana i Piće // Vesti // 260 godina postojanja Apatinske pivare\nPovodom obeležavanja 260 godina postojanja Apatinske pivare, otvoreno je Postrojenje za preradu otpadnih voda. Investicijom vrednom više od 11 miliona evra, dugoročno će biti rešeno odvođenje i tretman otpadnih voda u pivari.\nSvečanom otvaranju prisustvovali su predstavnici Vlade Srbije, diplomatskog kora, mnogobrojne zvanice i predstavnici medija. Simboličnim presecanjem vrpce, Ministar privrede Goran Knežević i Ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović, njegova ekselencija Kajl Rendolf Skot ambasador Sjedinjenih Američkih Država u Republici Srbiji, njegova ekselencija Filip Pinington, ambasador Kanade u Republici Srbiji i generalni direktor Apatinske pivare Dragan Radivojević, pustili su u rad Postrojenje za preradu otpadnih voda.\nMinistar privrede, Goran Knežević, obratio se prisutnima i istakao da je jedan od najvažnijih ciljeva politike Vlade Republike Srbije privredni rast, i da su za ostvarivanje tog rasta potrebni su jaki, veliki i snažni investitori i naravno razvoj malih i srednjih preduzeća, koji uz velike investitore mogu da konstruišu jednu dobru mrežu kooperanata i dobavljača.\n-Tek nakon toga možemo očekivati da ispunimo naš željeni cilj, a to je rast društvenog bruto proizvoda od tri i više procenata u narednom periodu. Država će učiniti sve da napravi najbolji mogući ambijent i da obezbedi uslove koji će biti najkonkurentniji za dovođenje investitora. Sa druge strane, radićemo na razvoju našeg privrednog ambijenta: na infrastrukturi, na seči propisa, odnosno donošenju zakona koji će omogućiti da u našem pravnom sistemu svi budu bezbedni. Sve to doprineće da dođemo do što većeg poverenja naših investitora i želim da im se zahvalim, jer očigledno da Srbija vodi dobru politiku, i da investivcije kao što je ova danas dodatno učvršćuju poverenje koje Srbija ima kod investitora - izjavio je Knežević.\nGeneralni direktor pivare, Dragan Radivojević, rekao je da ova investicija predstavlja trajnu opredeljenost kompanije da ulaže u zajednicu u kojoj posluje.\n-U cilju očuvanja životne sredine, kojoj smo kao društveno-odgovorna kompanija izuzetno posvećeni, posebno mi je zadovoljstvo što smo došli do trenutka kada prirodi možemo da vratimo potpuno čistu vodu koju koristimo u našem proizvodnom procesu, a da istovremeno dobijamo i koristimo obnovljiv izvor energije - biogas, kojim smo smanjili zavisnost od snabdevanja prirodnim gasom i do 7 odsto – rekao je Radivojević.\nNa celoldnevnoj manifestaciji koja je ovim povodom organizovana na gradskom trgu posetioci su mogli da uživaju u izložbi radova studenata Fakulteta primenjenih umetnosti na temu reciklaže, da se upoznaju sa istorijatom Apatinske pivare, da učestvuju u reciklažnom triatlonu, aktvnostima vezanim za akciju Kad pijem ne vozim, oprobaju se u limbo plesu kod velikog Jelena, prošetaju centrom grada i upoznaju se sa tradicionalnim zanatima, rukotvorinama, ali i probaju specijalitete Apatina.


Beta 19. januara 2018. 09:50\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave Srbije pozvalo je danas gradjane koji imaju prebivalište na teritoriji Beograda, Arandjelovca, Bora i gradske opštine Sevojno da na vreme provere da li su upisani u Jedinstveni birački spisak i ukoliko jesu, da li su upisani podaci tačni, kako bi mogli da 4. marta glasaju za odbornike.\nPomoćnica ministra držvane urpave i lokalne samouprave Marina Dražić rekla je da gradjani to mogu da provere u gradskoj, odnosno opštinskoj upravi u kojoj imaju prebivalište, ali i elektronskim putem.\n„Proveru mogu izvršiti u gradskoj, odnosno opštinskoj upravi u kojoj imaju prebivalište, ali i na zvaničnoj internet stranici Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, tako što će uneti jedinstveni matični broj i tako proveriti da li su upisani i na kom biračkom mestu mogu glasati“, kazala je Dražić.\nOna je dodala da zahtev za upis ili promenu podataka u Jedinstvenom biračkom spisku gradjani mogu podneti gradskoj, odnosno opštinskoj upravi na kojoj imaju prebivalište sve do zaključenja biračkog spiska.\n„Jedinstveni birački spisak biće zaključen 16. februara tačno u ponoć i od tog momenta pa sve do 28. februara, odnosno 72 časa pre dana kada će se održati izbori, Ministarstvo će donositi rešenja o upisu“, kazala je Dražić i dodala da gradjani i dalje mogu podnositi zahteve gradskoj ili opštinskoj upravi, ali i direktno Ministarstvu.\nUpis u birački spisak je uslov za ostvarivanje biračkog prava, a birač može biti samo jednom upisan u taj spisak.\nU birački spisak upisuju se punoletni i poslovno sposobni državljani Srbije, odnosno lica koja imaju biračko pravo – prema mestu prebivališta.


Tamna strana fudbala | Ekspres.net\nSamo nekoliko dana posle burnih dešavanja u Fudbalskom savezu Srbije uzavrele strasti počele su da jenjavaju, iako je sasvim izvesno da se nijedna od sukobljenih strana ne miri sa postojećim stanjem. Ni ona okupljena oko Nenada Bjekovića i Jovana Šurbatovića, koja je prividno izašla kao pobednik, niti druga oko Marka Pantelića, koja je, trenutno posmatrajući, prividno izgubila sve prinadležnosti.\nLaici, kao i iskreni ljubitelj fudbala, verovatno su se pitali otkud toliko žuči između dojučerašnjih saradnika, funkcionera koje je na odgovorna mesta u FSS-u birao bivši predsednik Slaviša Kokeza. Odgovor bi trebalo da bude krajnje jasan, ali ne i jednostavan.\nMesto predsednika FS Srbije jedno je od najuticajnijih u srpskom društvu, ne samo u sportu. Dobri znalci prilika tvrde da je funkcija prvog čoveka fudbalske Srbije po uticaju i moći svakako među desetak najvažnijih u zemlji. Otud je, valjda, jasan i odgovor na pitanje zašto se zaraćene strane nisu ustezale proteklih nedelja da se međusobno počaste „komplimentima“ ne birajući reči.\nUpravo su reči uticaj, moć, naravno i novac, ključne za Fudbalski savez Srbije, odnosno funkciju predsednika, ali i njegovih zamenika, generalnog sekretara, članova Izvršnog odbora i ostalih tela u krovnoj fudbalskoj organizaciji. Zato ne bi trebalo da iznenađuje što su se mnogi bivši političari našli u raznim odborima FSS-a ili su zainteresovani da budu njegovi predstavnici. Uz to, političari u lokalnim sredinama imaju presudan uticaj u pojedinim klubovima, kroz koje ostvaruju određene vrste profita.\nSlaviša Kokeza je prošle godine otkrio da Fudbalski savez Srbije na svom računu uvek ima najmanje 10.000.000 evra, što je suma kojom ne mogu da se podiče mnoga velika preduzeća u našoj zemlji. Plate zaposlenih u FSS-u su u odnosu na prethodni period povećane za 50 odsto.\nValja pomenuti da je Kokeza u pet svojih godina vlasti u FSS-u sproveo i svojevrstan harač prema klubovima, koji i ovako jedva sastavljaju kraj s krajem.\nPromenio je Arbitražni sud mimo potpisanog protokola, te uveo enormne takse za srpske fudbalere od 50.000 do 100.000 dinara samo za podnošenje prijave, odnosno registracije. U isto vreme, za strance koji nastupaju u našim klubovima sve je besplatno! Zbog toga Arbitražni sud FSS-a niko u svetu ne priznaje.\nPoseban trn u oku klubovima jeste takozvana taksa od tri odsto, odnosno procenat novca koji FSS inkasira od inostranih transfera. To je priličan novac koji se direktno uliva u kasu FSS-a i praktično pokazuje pre svega Kokezin odnos prema srpskim klubovima i igračima.\nFudbalski savez Srbije nema finansijskih problema već decenijama, za razliku od klubova koji su, kako bi sportski radnici rekli, „rupa bez dna“ kada su u pitanju finansije. Svi zaposleni u FSS-u imaju odlične i redovne plate, a u ovoj organizaciji svoje prihode ostvaruje nekoliko stotina ljudi.\nČovek koji je FSS ustrojio kao preduzeće, organizovao ga na bazi tržišnog poslovanja, bio je Zvezdan Terzić, prvi predsednik saveza od razlaza sa Crnom Gorom. Potom su istom stazom nastavili Tomislav Karadžić tokom osam godina rukovođenja i Slaviša Kokeza u prethodnih pet godina. Svako od njih ostavio je i sopstveni trag u svemu što se dešavalo.\nFudbalski savez Srbije ima stabilne izvore prihoda, što od donacija UEFA ili materijalne podrške FIFA, što od raznih taksa u vezi sa transferima u srpskim klubovima. Tome valja dodati i finansijska sredstva koja je prihodovala reprezentacija. Ruku na srce, ako se računa seniorska konkurencija koja donosi i najviše profita, reprezentativnih uspeha nije bilo previše u poslednjim decenijama. Sem plasmana na SP 2010. i 2018, te osvajanja Lige nacija 2019, srpska fudbalska selekcija ne može da se podiči značajnim dometima.\nSa druge strane, niže selekcije – od kadeta, preko omladinaca do mlade reprezentacije – beležile su odlične rezultate na velikim takmičenjima. Međutim, i tu je u poslednje dve godine usledio zastoj. Sa svakog od tih takmičenja FSS je ostvarivao lepe prihode, posebno kada su mladi pod vođstvom Ljubinka Drulovića 2013. u Litvaniji postali prvaci Evrope ili 2015. kada su pod selektorom Veljkom Paunovićem uzeli titulu svetskog šampiona na Novom Zelandu.\nOpet, valja istaći da je Fudbalski savez ranije kao zajednica Srbije i Crne Gore, te prethodno SR Jugoslavije i SFR Jugoslavije, dobro poslovao i funkcionisao, transformišući svoje postojanje u zavisnosti od okolnosti koje je donosilo vreme.\nZnačajan novac FSS dobija od FIFA i UEFA. Svaka od te dve krovne organizacije, posebno UEFA koja je finansijski moćnija, svake godine odobrava materijalna sredstva za određene programe, poput izgradnje terena s veštačkom travom, podizanja fudbalskih akademija u nerazvijenim sredinama, za razvoj mladih...\nSportski centar u Staroj Pazovi, odnosno „Srpska kuća fudbala“, jedan je od najmodernijih i najsavremenijih u svetu, rađen po svim standardima koje su propisale UEFA i FIFA. Drugačije i nije moglo da bude jer je veći deo novca za izgradnju obezbedila upravo UEFA, a podrška je dobijena i od Ministarstva omladine i sporta Vlade Srbije, te FIFA.\n„Kuća fudbala“ u Staroj Pazovi otvorena je 14. maja 2011, a gosti na ceremoniji bili su tadašnji predsednici UEFA i FIFA Mišel Platini i Sep Blater. Ukupna cena objekta koji se prostire na 11,5 hektara iznosila je 15.000.000 evra. Ovaj sportski centar poseduje 10.000 kvadrata zatvorenog prostora i 60.000 metara kvadratnih otvorenih terena. Pored fudbalskih terena, kompleks ima atletsku stazu, hotel, restoran i teretanu.\nIako je ceo kompleks apsolutno savremen, pređašnje rukovodstvo na čelu sa Kokezom je, prema tvrdnjama pojedinih medija, na njegovo renoviranje 2020. godine potrošilo čak 4.000.000 evra! Napravljen je poseban VIP salon opremljen tompusima i skupocenim pićima, koji baš i nemaju shvatljivu namenu kada su u pitanju sport i fudbaleri. Navedeno se u međuvremenu svelo na obične spekulacije jer je neko demontirao postojeće video-kamere, pa su nestali i dokazi za izrečeno.\nKoliko je fudbal profitabilna industrija, najbolje ilustruje podatak da će na izgradnju novog nacionalnog stadiona, koji će biti građen na potezu između Aerodroma „Nikola Tesla“ i Surčina, biti utrošeno između 150.000.000 i 250.000.000 evra. Ali, taj novac bi mogao vrlo brzo da bude vraćen ukoliko Srbija uspe da dobije organizaciju finala Lige šampiona ili Lige Evrope, odnosno da bude domaćin bilo kog velikog takmičenja poput Evropskog i Svetskog prvenstva. I predsednik Srbije Aleksandar Vučić je u nekoliko navrata pomenuo koliko je važna za našu zemlju izgradnja modernog fudbalskog stadiona.\nSve pomenuto, od načina poslovanja FSS-a, preko raspodele uticaja i moći, te izgradnje stadiona koji bi trebalo da donese veliki profit u budućnosti, jasno pokazuje koliko je važna funkcija predsednika saveza, odnosno generalnog sekretara i pojedinih mesta u ovoj organizaciji. Baš zato ostaje nejasno zašto se još ne raspisuje vanredna skupština, a onda i vanredni izbori u FSS-u na kojima bi trebalo da bude izabrano novo rukovodstvo. Ako je išta moguće izvesti kao zaključak iz prethodnog perioda, onda je jasno da to ne bi trebalo da bude niko od onih koji se sada nalaze u ratu dve strane u FSS-a.\nUEFA poslala 4,3 miliona evra zbog kovida\nSamo prošle godine, zbog pandemije virusa korona, Izvršni odbor UEFA odobrio je isplatu 236.500.000 evra svim svojim članicama, njih 55, nazvavši taj projekat „Het’trik 5“. Fudbalski savez Srbije je od te raspodele novca 2020. godine dobio tačno 4.300.000 evra. Sredstva su bila uplaćena u više rata tokom prošle, ali i ove godine. Takođe je i FIFA, krovna svetska fudbalska organizacija, obećala svim svojim članicama 150.000.000 evra pomoći.\nKo je smislio Dominikanu i Panamu?\nFudbalska reprezentacija Srbije sastavljena od igrača iz domaćeg prvenstva i v. d. selektora Ilije Stolice otišla je krajem januara ove godine na turneju po Srednjoj Americi. Sa sportskog i rezultatskog aspekta bila je to potpuno nepotrebna i „ničim izazvana“ turneja, sem ako neko nije dobro zaradio od utakmica protiv Dominikane (0:0) i Paname (takođe 0:0). Čini se da je uzet ogroman novac, ali niko od čelnika saveza, ni bivši predsednik Kokeza niti oni koji su ostali na funkcijama poput Nenada Bjekovića i Jovana Šurbatovića, nije o tome govorio u javnosti. Valja pomenuti i da se FSS tada neviđeno obrukao jer je bio planiran i nastup u SAD protiv selekcije domaćina, ali je neko u savezu „zaboravio“ na kovid i strogi protokol u SAD.\nNeznani kriterijum raspodele novca\nKrajem 2020. godine velika prava afera zatresla je srpski fudbal, a sve u režiji ljudi iz FSS-a. UEFA je, naime, prosledila novac iz Fonda solidarnosti svim svojim članicama, a FSS je pod nepoznatim okolnostima i kriterijumima rasporedio novac. Tako su neki klubovi, poput TSC-a koji ima unosna finansiranja iz Mađarske, dobili 500.000 evra, dok je s druge strane Novom Pazaru pripalo svega 50.000. Subotički Spartak dobio je 220.000 evra, a Javor 270.000, dok je Radničkom iz Niša pripalo 120.000. To je izazvalo revolt, ali je afera nekako utišana posle nekoliko dana pisanja medija i stavljena „ad akta“. Danas to više niko i ne pominje, čak ni klubovi koji su bili oštećeni.\nVidić kao prorok\nNemanja Vidić, veliki svetski fudbalski autoritet, krajem novembra prošle godine ustalasao je javnost pismom u kojem je ukazao na sve anomalije domaćeg fudbala. Napadnut je od strane Kokeze, Pantelića, Bjekovića i njihovih ljudi. Nije im prijala Vidićeva kritika jer je jasno aludirao na probleme i zatražio da se svi akteri sklone sa svojih pozicija i prepuste ih ljudima čistih biografija. Pojedini bivši reprezentativci i treneri dali su podršku Vidiću. S obzirom na sve što se od tada desilo, jasno je u kojoj meri je bio u pravu\nŠta su za Ekspres rekli Đanluka Vaki, Vedrana Rudan... kao i ostale zanimljive tekstove o poslovanju FSS, istoriji mafijaških ratova... pročitajte u novom print izdanju koje je na kioscima.\nfudbal Fudbalski savez Srbije Slaviša Kokeza\nSport 06.06.2021. 13:53


Dijaspora kritikuje proces glasanja - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Dijaspora kritikuje proces glasanja\nGrađani Srbije u inostranstvu nezadovoljni organizacijom izbora 6. maja\nJ. Diković03.05.2012. 18:11\nPoslednjih dana se u medijima, ali i na društvenim mrežama na internetu, mogu čuti kritike mnogih Srba iz inostranstva na račun organizacije glasanja za predstojeće parlamentarne i predsedničke izbore.\nŽalbe dolaze, na primer, iz Španije gde zbog male zainteresovanosti srpska ambasada u Madridu neće otvoriti biračko mesto, pa većina onih koji su želeli da glasaju to neće moći da učini – sem ako specijalno zbog izbora ne dođe u Srbiju.\nKritike stižu i iz Francuske, jer je procedura za upis u birački spisak bila komplikovana. U Nemačkoj neki od naših građana nisu dobili poziv za glasanje, iako su se se upisali u birački spisak. Zbog veličine teritorije, u Kanadi je problem udaljenost od izbornih jedinica, dok iz Austrije poručuju da veliki broj ljudi u rasejanju nije bio upoznat s načinom upisa u jedinstveni spisak birača.\nInače, oni koji se nisu prijavili, svoje biračko pravo će moći da ostvare samo u Srbiji, i to u mestu prebivališta. U dijaspori će za predstojeće izbore biti otvoreno 38 biračkih mesta u 22 zemlje, što je gotovo upola manje nego što je to bio slučaj za parlamentarne izbore pre četiri godine, kada je bilo obezbeđeno 75 birališta, i to u 42 zemlje.\nMinistar dijaspore i vera Srđan Srećković ističe za Danas da je dobro što za razliku od 1945. pa do 2004. Srbi u inostranstvu imaju pravo glasa i mogućnost da se izjasne o političkim prilikama u matici, „iako postupak iz objektivnih razloga nije jednostavan”. Kako ukazuje, procedura za glasanje je ista kao pre četiri godine i, iako je tehnički zahtevna, unapred je bila poznata.\n„Građani iz dijaspore s pravom glasa se do 15 dana pre izbora prijavljuju za glasanje i ulaze na privremeni birački spisak za teritoriju konkretne ambasade ili konzulata, a biračko mesto se otvara ako ima najmanje 100 prijavljenih. Tako mora biti da bi se isključila mogućnost da neko više puta glasa. Nezgodno je i to što u velikom broju birači iz dijaspore moraju da pređu neuporedivo veće razdaljine nego građani s prebivalištem u Srbiji”, ukazuje Srećković.\nI druge nadležne institucije u Srbiji ističu da je razlog za manji broj biračkih mesta u dijaspori ušteda za državu i građane, ali i da je dosad odziv za glasanje bio prilično mali.\nKako je rečeno u Ministarstvu za državnu upravu i lokalnu samoupravu „zahvaljujući uvođenju jedinstvenog biračkog spiska, prvi put će biti otvoreno onoliko biračkih mesta u inostranstvu koliko je naših građana izrazilo želju da glasa podnošenjem pismenog zahteva”.\nOd sledeći izbora e-mailom i poštom?\nKako Srećković kaže za Danas, jedinstveni birački spisak omogućava da se od narednih izbora, „ukoliko bude postignuta saglasnost“, omogući glasanje elektronskim putem ili poštom, „a to sada nije moguće zbog kontrole izbornog procesa”. “Čvrsto opredeljenje Srbije je da se dijaspora što intenzivnije uključuje u život svoje matice, što podrazumeva i glasanje na izborima i verujem da će nakon uvođenja jedinstvenog biračkog spiska od narednih izbora proces biti znatno olakšan, što dosad tehnički nije bilo moguće“, zaključuje Srđan Srećković.


Osnovci iz Bučumeta osvojili drugo mesto na konkursu iz informatike - JuGmedia\nPovodom osvojenog drugog mesta na konkursu „Programiraj svoj uspeh“, učenicima Osnovne škole „Partizanski dom“ iz Bučumeta svečano je uručena nagrada u prostorijama Privredne komore Srbije u Beogradu, a ovoj dodeli prisustvovala je i premijerka Ana Brnabić i obratila ovoj generaciji koja je prva imala informatiku kao obavezan predmet u školama.\nBrnabićeva se ovom prilikom zahvalila nastavnicima na strpljivom radu i motivisanju učenika, te je govorila i o budućim ulaganjima u IT sektor.\nU saradnji sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Privredna komora Srbije je sa fondacijom „Petlja“ raspisala konkurs za završne godine osnovnih škola, sedmog i osmog razreda, koji je završen krajem prethodne nedelje, a gde su učestvovali učenici iz svih krajeva zemlje.\nNaime, konkurs je ocenjivao najbolje primere projektne nastave iz informatike i računarstva u ovoj školskoj godini, a stručna komisija vrednovala je program nastave i učenje sa tematskom kategorijom, edukativnost, inovativnost, multidisciplinarnost i međupredmetnu korelaciju u upotrebi tehnologije kroz primere projektne nastave.\nOsmaci Anđela Savić, Marina Stanisavljević, Andrija Arsić, Veljko Stanimirović i Danilo Milenković koji su ove godine završili OŠ Partizanski dom osvojili su drugo mesto u kategoriji Računarstva i dobili tablete i diplome, dok su mentorima uručene zahvalnice.\nInformatika je, inače, 2017. godine, kada su nagrađeni učenici krenuli u peti razred, uvedena kao obavezan predmet od petog do osmog razreda u svim osnovnim školama.


Omladinci Crvene zvezde imaju veliku šansu da se plasiraju u 1/16 finala Lige šampiona, a oni poput starijih kolega gostuju Olimpijakosu u Pireju. Na tabeli grupe B, cvreno-beli imaju osam bodova, tri manje od vodećih Bavaraca i jedan više od Totenhema, pa im trijumf nad Grcima garantuje prolaz u nokaut fazu na proleće.\nCrvena zvezda može da prođe i sa remijem, >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << ili čak i eventualnim porazom, ukoliko Bajern opravda ulogu favorita protiv "Sparsa".\nNaredna faza igra se u februaru sledeće godine.\nOmladinci Crvene zvezde doputovali su u Atinu gde će sutra od 16 časova igrati meč poslednjeg kola grupne faze Lige šampiona za mlade protiv Olimpijakosa. Crveno-beli se nalaze na drugom mestu B grupe sa osam bodova i za siguran plasman u baraž nokaut faze potrebna im je pobeda bez obzira na ishod...


Sarajevo-osiguranje i dalje među 50 vodećih osiguranja Jugoistočne Evrope – Sarajevo Osiguranje\nSarajevo-osiguranje i dalje među 50 vodećih osiguranja Jugoistočne Evrope\n2 Oktobra 2014, Nekategorisano\nSarajevo-osiguranje, lider na tržištu osiguranja u BiH, je i dalje jedino bh. osiguravajuće društvo među 50 najvećih osiguranja iz regiona jugoistočne Evrope u rangiranju koje je po sedmi put provela agencija SeeNews, nezavisni svjetski prezenter poslovnih vijesti i informacija. Ova agencija je objavila rezultate rangiranja TOP 100 najvećih kompanija, banaka i osiguravajućih kuća regiona SEE (Southeast Europe) gdje su zastupljene najznačajnije firme iz BiH, Bugarske, Hrvatske, Kosova, Makedonije, Moldavije, Rumunije, Srbije i Slovenije. Sarajevo-osiguranje je za period 2013. godine pozicionirano na 43 mjesto najvećih regionalnih osiguravajućih društava po ostvarenoj premiji.\nPrema posljednjim zvaničnim dostupnim podacima za prvih osam mjeseci 2014. godine Sarajevo-osiguranje ostaje vodeće društvo na tržištu osiguranja Bosne i Hercegovine sa 45,5 miliona KM ostvarene premije te tržišnim udjelom kod društava sa područja Federacije u iznosu od 16,5 posto. Tokom prvih osam mjeseci 2014. godine Sarajevo-osiguranje je riješilo i isplatilo 18,6 miliona KM šteta svih vrsta osiguranja, po čemu je također na prvoj poziciji u BiH.


Južnokorejska mornarica počela vežbu sa SAD - 29.04.2017, Sputnik Srbija\nJužnokorejska mornarica saopštila je danas da je započela zajedničku vojnu vežbu sa američkom flotom, u kojoj učestvuje i supernosač aviona „Karl Vinson“, koji... 29.04.2017, Sputnik Srbija\n16:09 29.04.2017 (Osveženo: 16:12 03.08.2021)\n© REUTERS / Kim Hong-JiAmerički lovac F-18 uzleće sa nosača aviona „Karl Vilson“ tokom vojnih vežbi sa Južnom Korejom.\nJužnokorejska mornarica saopštila je danas da je započela zajedničku vojnu vežbu sa američkom flotom, u kojoj učestvuje i supernosač aviona „Karl Vinson“, koji su Sjedinjene Američke Države poslale u region zbog rastućih pretnja severnokorejskog nuklearnog i raketnog programa.\nVežba je počela nekoliko sati nakon što su južnokorejski i američki zvaničnici saopštili da su zapazili nešto za šta pretpostavljaju da je neuspelo lansiranje projektila iz oblasti nedaleko od prestonice Pjongjanga, preneo je AP.\nJužnokorejska mornarica je saopštila da je cilj vojne vežbe „odvraćanje provokacija Severne Koreje i ispoljavanje čvrstog savezništva između Sjedinjenih Američkih Država i Južne Koreje“.\nAmerički nosač aviona „Karl Vinson“ učestvovao je i u prolećnim vežbama SAD i Južne Koreje u martu.