Ivan S. 25. septembra 2012.\nNajčešći tretman za hronični bol koji se javlja u donjem delu leđa je niz specifičnih vežbi čiji je cilj da ojačaju mišiće ovog dela tela i na taj način pomognu da se pravilnim držanjem smanji pritisak na celokupno područje, ali najnovija studija sa univerziteta Tel-Aviv u Izraelu otkrila je da se i najobičnija šetnja pokazala podjednako efikasnom.\nUčesnici eksperimenta podeljeni su u dve grupe od kojih je prva imala zadatak da pešači dva puta nedeljno u periodu od šest nedelja, dok je druga radila set vežbi za jačanje donjeg dela leđa, takođe dva puta nedeljno u toku šest nedelja. Nakon završetka eksperimenta upoređeni su njihovi rezultati koji su merili između ostalog i izdržljivost mišića stomaka i leđa, i razlika između njih bila je zanemarljiva. Zaključak koji su istraživači izveli je da je redovna šetnja podjednako efikasna u smanjivanju hroničnog bola u mišićima donjeg dela leđa kao i set vežbi specifično napravljenih da ojača ovaj region.\nDobrovoljci su bili uglavnom neaktivne osobe, vezane za krevet ili one od kojih posao zahteva duge periode sedenja, tako da postoji pretpostavka da je bilo koji oblik vežbanja umerenog intenziteta dovoljan kako bi se ovaj problem izbegao, ali to ne mora obavezno biti slučaj.\n2011. godine sedentaran životni stil je po prvi put uvršćen među faktore rizika po zdravlje čak i za pojedince koji redovno vežbaju, i to intenzivno – po 45 minuta, pet puta nedeljno. Drugim rečima, efekti neaktivnog, pre svega sedećeg života su teško promenljivi čak i za one koji dosta vremena posvećuju fizičkoj aktivnosti. Takvim osobama se preporučuje često ustajanje i prekidanje dužih perioda sedenja i neaktivnosti „nevežbanjem“, odnosno aktivnostima kao što je upravo šetnja, koja podrazumeva neko kretanje ali bez zamora koji izaziva trening. Imajući u vidu da je sedenje upravo i jedan od glavnih uzroka javljanja bola u leđima, očigledno je da je provođenje što više vremena na nogama pravi način da se on umanji i eliminiše.\nDrugi način je naravno prevencija. Preovlađuje mišljenje da je pravilan način sedenja onaj pri kojem se trup nalazi pod uglom od 90 stepeni u odnosu na butine, međutim istraživanja pokazuju da bi taj ugao trebalo da bude mnogo veći, idealno 135 stepeni. Merenjem magnetnom rezonancom napora kojem su leđa izložena za vreme tri vrste sedenja, pognutom napred (sa uglom između trupa i butina od 70 stepeni), uspravnom (90 stepeni) i nagnutom nazad (135 stepeni), treća poza se pokazala daleko najmanje napornom. Pa ipak, zbog toga što telo ima običaj da sklizne sa stolice ukoliko je ugao prevelik, preporučuje se nešto manji ugao od oko 120 stepeni.\nUkoliko vas sledeći put nadređeni ili nastavnik/profesor zamoli da se ispravite u stolici, objasnite mu da imate dobre razloge da to ipak ne učinite.\nBol u leđimaIstraživanjePovrede\nPrethodno\tKafica u Najkiju\nSledeće\tPomaže li kompresiona oprema trkačima?


Miša Blam dobio ulicu u centru Niša - Far\nSkupština Grada Niša usvojila je 20. januara predlog Nišville jazz festivala da jedna ulica u gradu ponese ima istaknutog umetnika – kontrabasiste, kompozitora, pedagoga i publiciste Mihajla Miše Blama. Odluka je ozvaničena danas u Službenom listu grada Niša.\nU obrazloženju koje je Nišville podneo Komisiji za imenovanje ulica i trgova Grada Niša, navedeno je da je Miša Blam dao nemerljiv doprinos razvoju džeza u Srbiji, ali i u Nišu – još od prvih izdanja džez festivala u gradu osamdesetih godina prošlog veka pa sve do smrti 2015 godine. Mihajlo Blam je na Nišvilu bio i učesnik – muzičar, kompozitor, voditelj tribina i programa, predavač na radionicama, a 2010. godine je dobio nagradu za životno delo koju Nišville dodeljuje najistaknutijim džezerima sa ovih prostora.\nMiša Blam koji je stalno ponavljao da „kultura jeste skupa, ali je nekultura najskuplja“ – bio je čovek velike intelektualne širine i kosmopolita koji je, s obzirom na svoje umetničke kvalitete, mogao da živi bilo gde u svetu. On i jeste živeo i radio na različitim meridijanima i bio najbolji ambasador svoje domovine, ali je uvek osećao potrebu da se vrati u Srbiju i uradi još nešto za promociju pravih kulturnih vrednosti. Višedecenijski rad na prikupljanju predmeta i dokumentacije, Miša Blam je par godina pre smrti krunisao prvom postavkom „Muzeja Džeza u Srbiji“, a autor je i knjige „Džez u Srbiji 1927. – 1944.“ u kojoj je objedinio istoriografske podatke vezane za početke džeza na ovim prostorima. Dobitnik je mnogih priznanja, a uredbom Vlade Srbije dobitnik je posebnog priznanja za doprinos nacionalnoj kulturi Srbije. Njegova sestra, istaknuta glumica Nada Blam, nedavno je poverila na čuvanje Nišville jazz muzeju deo eksponata vezanih za džez u Srbiji, koje je Miša Blam decenijama prikupljao.\nNišville, Syri Blue i Motus adulescenti pozivaju mlade muzičare: RYCO podržava „Sarajevo – Niš – Tirana Youth Jazz Project“ Ćerka Nine Simone odaje počast svojoj majci: Lisa Simone na Nišvilu Reprezentacija džezera iz Pekinga i glumaca iz Šangaja na Nišvilu: Li Xiaochuan Quintet i “Legenda o beloj zmiji” Glavni muzički program Nišvilla: „EARTH & SKY STAGE“ od 9. do 12. avgusta\nBeogradDžezMiša BlamMuzikaNišNišville jazz festivalSkupština Grada NišaSlužbeni listSrbijaulicaUmetnost\nU Niškom kulturnom centru predstavljena zbirka pesama „Skrivena čula“ Edvina Sugareva https://t.co/VWfG4arzYJ 24 hours ago


Mirni protest ispred Vlade Tuzlanskog kantona | Republika Srpska\nNaslovna Bosna i Hercegovina Mirni protest ispred Vlade Tuzlanskog kantona\nMirni protest ispred Vlade Tuzlanskog kantona\nSrbi povratnici na područje opštine Kalesija, Federacija BiH (FBiH), najavili su da će od danas mirno protestovati ispred zgrade kantonalne vlade u Tuzli, nezadovoljni rješavanjem njihovog povratničkog statusa. „Sve institucije – opština Kalesija, Vlada Tuzlanskog kantona, Vlada FBiH, bukvalo su se oglušile o naše probleme o kojima su dobro upoznati, i zato smo primorani da ponovo protestujemo, jer smo suočeni sa diskriminacijom, koju nam uglavnom nameće rukovodstvo opštine Kalesija“, rekao je juče predsjednik Udruženja poljoprivrednika „Agrorazvoj“ iz Gojčina kod Kalesije Milisav Garić.\nGarić je rekao Srni da će protesti početi postavljanjem šatora ispred zgrade kantonalne Vlade u Tuzli i trajaće do ispunjenja zahtjeva Srba povratnika.\nOn je naglasio da je od mnogobrojnih zahtjeva neophodno riješiti pitanje prilaska srpskom pravoslavnom groblju u Gojčinu, jer povratnici još ne mogu prići groblju da sahrane mrtve i zapale svijeće, te hitno riješiti pitanje aktivne deponije smeća, koje se odlaže u blizini povratničkog mjesta Zelina.\nPrema njegovim riječima, pojedini putni pravci prema srpskim mjestima totalno su propali, a niko ih ne sanira samo da ne bude omogućen održiv povratak, dok u opštinskoj administraciji Kalesija nije zaposlen nijedan Srbin povratnik.\nIstičući da se navršilo 11 godina od povratka Srba na područje Kalesije i da su povratnici primorani ponovo da se iseljavaju sa svog ognjišta, jer se problemi samo gomilaju a ne rješavaju, Garić je istakao da su o problemima srpskih povratnika upoznate sve entitetske i državne vlasti, kao i predstavnici međunarodne zajednice, ali niko ne reaguje na da bi se skratile muke Srba povratnika.\nIznoseći podatak da je u toku rata na području opštine Kalesija devastirano oko 1 300 kuća, od čega je oko 670 porušeno, Garić je naveo da je obnovljeno oko 300 stambenih jedinica, ali ne stvarnim povratnicima, nego onima koji nemaju status raseljenog lica, jer povremeno navraćaju u svoja rodna mjesta.\nOn je dodao da, prema podacima povratnika, na području opštine trenutno živi manje od 300 lica srpske nacionalnosti, dok opština Kalesija operiše sa podacima da se vratilo oko 670 Srba na svoja imanja, čime direktno obmanjuju javnost, pa i međunarodnu zajednicu.\nGarić je rekao da će broj Srba povratnika, koji će protestovati ispred zgrade Vlade Tuzlanskog kantona, biti limitiran na oko stotinu, dok će u toku noći u šatoru boraviti oko deset mlađih povratnika.\nSrbi povratnici protestvovali su prošle godine 23. septembra ispred zgrade opštine Kalesija, a 24. septembra, ispred zgade Vlade Tuzlanskog kantona da skrenu pažnju na svoje probleme.\nGarić je podsjetio da je mirni protest prijavljen svim nadležnim strukturama Tuzlanskog kantona.


Budžet Šamca konačno izašao iz minusa, nastavlja se razvoj opštine\n12. dec 2018 998\nGodina koja je iza nove vlasti u opštini Šamac, te vrijeme tokom kojeg je radila široka koalicija formirana u ovom gradu, period je u kojem je započet razvoj opštine i rješavani su nagomilani problemi naslijeđeni od prethodne vlasti, rekao je načelnik opštine Šamac Đorđe Milićević.\nMilićević ističe da su od prethodne vlasti naslijedila dug od 12 miliona KM – samo po pravosnažnim sudskim presudama trebalo je isplatiti pola miliona KM, dugovi za podsticaje iznosili su 128.000 KM, a naslijeđeno je i veoma nepovoljno kreditno zaduženje kada je riječ o strukturi duga emisije obveznica iz 2009. Godine.\n„Kada je riječ o finansijama naglašavam da smo izvršili jednu potpunu konsolidaciju opštine u 2017. godini. To podrazumjeva da ćemo do kraja godine završiti restruktuiranje postojećeg duga. Ukupno naslijeđeni dug restruktuiraćemo po povoljnijim uslovima dugoročnim kreditom od 12 godina po kamatnoj stopi od 4,4 odsto umjesto dosadašnjih 5,9 odsto i godišnje ćemo umjesto 1,7 miliona KM na kredite davati oko 600.000 KM“, naglasio je Milićević.\nNačelnik je najavio da će 2017. godina biti završena u suficitu jer su neporeski prihodi opštine veći za 800.000 KM, odnosno, duplo veći nego u 2016. Godini.\n„Poslije sedam godina Opštinska uprava po prvi puta isplaćuje plate u bruto iznosu. Ostvareno je niz ušteda u funkcionisanju opštinske administrativne službe, novi Pravilnik o sistematizaciji radnih mjesta. Šest radnika je manje u opštinskoj upravi, a ostvarene su uštede i po osnovu odborničkog dodatka nekih 30.000 KM. Danas se domaćinski odnosi prema funkcionisanju opštine“, kaže Milićević.\nTakođe, nakon dosta godina Šamac ima ozbiljniju investiciju vrijednu četiri miliona KM - tržni centar „Bingo“, gdje će se zaposliti 40 novih radnika, a prodajom zemljišta ovoj firmi naplaćena je jednokratna renta oko 400.000 KM.\n„Donešen je novi Pravilnik o podsticaju za zapošljavanje i podsticaj za kupovinu nove opreme i mašina, a podijelili smo dosada 43.000 KM. Do do kraja godine biće to i 50.000 KM ukupno za podršku privredi i preduzetnicima koji trenutno funkcionišu na ovom području“, kaže Milićević i dodaje da su kroz projekat „LIFE“ koji je realizovan u saradnji sa Ambasadom Velike Britanije olakšali svakom preduzetniku i investitoru da brže i uz minimalne komunalne i administrativne takse registruju svoju djelatnost.\nMilićević najavljuje da će sledeće godine formirati poslovnu zonu na površini Razvojno – preduzetničke zone.\n„Kada je riječ o našem preduzeću „Slobodna zona“ negdje oko 60.000 KM godišnje će biti uštede. Ispunili smo uslove Uprave za indirektno oporezivanje zajedno sa opštinom Domaljevac - Šamac gdje smo uložili preko 60.000 KM u novu kolsku vagu, terminal i video nadzor koji su bili preduslov za dalje funkcionisanje „Slobodne zone“, kaže Milićević.\nPodsjetio je da je preduzeće „Vodovod i kanalizacija“ povećalo naplatu usluge, vodovodni priključak je pojeftionio na 390 KM, a smanjeni su i gubici vode.\n„Nakon 30 godina asvalitirana je dionica puta Obudovac 2 – Pelagićevo, vrijednosti 150.000 KM uz učešće 100.000 KM, Jedinice za koordinaciju pri Ministarstvu poljoprivrede, 50.000 KM opština Šamac. U toku je sanacija tri ulice u Šamcu vrijednosti 7.000. KM, a započeta je rekonstrukcija Doma kulture u Gajevima, te izgradnja arterškog bunara na području Lugova i Novog Sela vrijednosti 60.000 KM“, kaže Milićević.\nFormiran je savjet za poljoprivredu i privredu kao savjetodavna tijela opštine, a na osnovu datih podsticaja zaposleno 26 ljudi. Ove godine će prvi put biti isplaćeni svi podsticaji u iznosu od 70.000 KM, a povećana je i naplata od koncesionih naknada za poljoprivredno zemljište - prošle godine je to bilo 15.000 KM, a ove 80.000 KM.\n„Sproveli smo javni poziv za dodjelu poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RS i za 52 poljoprivredna proizvođača podijelili smo 562 ha, a ostalih 158 ha ćemo podijeliti putem javne licitacije do kraja godine“, kaže Milićević dodajući da je u oblasti poljoprivrede uveden veći red kada je u pitanju eksploatacija šljunka u saradnji sa Vladom RS i sa Vodama Srpske gdje su našli rješenje.\nZa ljepši Šamac i napredak\nNačelnik je rekao da će sljedeće godine nastaviti akciju „Za ljepši Šamac“ i uređenje užeg jezgra grada, započeto je u ređenje keja, te projekat „Ušće“, koji će biti sportsko – rekreativni centar. Početkom naredne godine biće raspisan javni poziv za obnovu fasada u užem centru grada, a nastaviće podržavati vantjelesnu oplodnju i prvačićima dijeliti po 100 KM za polazak u školu.\n„Kada je riječ o povratničkim mjesnim zajednicama sa Ministarstvom za izbjegla i raseljena lica Vlade RS završili smo izgradnju kapele u Hrvatskoj Tišini, ograde na groblju u Zasavici, rasvjetu na području Hasića“, kaže Milićević.\nZimzograd i Dani meda\nMilićević ističe da se u oblasti kulture i društvenih djelatnosti sa mnogo manje utrošenih sredstava uradilo mnogo konkretnih aktivnosti. Najavio je da će 15. i 16. decembra biti održan Sajam meda, prehrambenih i tradicionalnih proizvoda, a od 26. decembra do 1. januara 2018. godine građani Šamca će moći da uživaju u čarolijama „Zimzograda“, sa bogatim programom.


I Citroen sa BMW-ovim motorima\n21 Feb 2008 - 00:54 Vesti Link\nPeugeot već godinama koristi BMW-ove četvorocilindrične motore, a sada je i bratski Citroen potvrdio da će i njegovi modeli takođe dobiti agregate bavarske marke. Tačnije, radi se o 1,4 i 1,6 litarskim motorima (sa ili bez turbo punjača), koji se ugrađuju u Peugeotove modele 207 i 308 (razvijaju 120, 150 i 175KS, a imaju direktno ubrizgavanje i sistem promenljivog upravljanja ventilima). Iako Citroen za sada nije objavio u koje svoje modele će ugrađivati BMW-ove motore, očekuje se da ih prvi dobije Citroen C5, i to do kraja ove decenije. Jedan od glavnih razloga zašto se Citroen odlučio na ovaj korak leži u BMW-ovoj naprednoj EfficientDynamics stop-start tehnologiji, za koju se Francuzi nadaju da će je vremenom proširiti na sve svoje modele. Sistem koji Citroen planira da upotrebi na svojim automobilima je isti kao i na aktuelnom Miniju, kod koga se prilikom zaustavljanja motor gasi, a automatski uključuje kada vozač izabere prvi stepen prenosa.\nPočele pripreme za proizvodnju Astre Classic\n16 Feb 2008 - 01:24 Vesti Link\nKragujevac - U Zastavi su počele pripreme za proizvodnju Opelovog modela "astra klasik", koja bi u pogonima Fabrike automobila trebalo da startuje u drugoj polovini godine. Na pregovorima u Nemačkoj, dogovoreno je da se stručnjaci Opela uključe u pripreme za proizvodnju "astre klasik" u kragujevačkoj fabrici. U Zastavi kažu da će tender za nabavku nove proizvodne opreme biti raspisan već narednih dana. Reč je o zamašnijem investicionom poduhvatu, sličnom onom koji je prethodio početku proizvodnje modela "zastava 10", o čijoj vrednosti u Zastavi još uvek ne žele da govore.\n- "Astra klasik" će biti montirana na traci za završno sklapanje "zastave 10", ali u pogonima Karoserije nedostaju nova oprema i alati, pošto će se karoserijska linija "punta" koristiti samo u završnici izrade školjke "astre klasik". Kad je reč o karoserijskim delovima, oni će se prethodno proizvoditi na drugim linijima, koje treba osavremeniti, odnosno prilagoditi Opelovoj tehnologiji - kaže za Danas Zoran Stošić, direktor Zastave AGEM, novoformirane firme za proizvodnju i plasman Opelovih modela.\nMazda proizvela 100.000 Demio/Mazdu2\n14 Feb 2008 - 16:41 Vesti Link\nMazda je danas saopštila da je krajem januara ove godine u Japanu proizvela jubilarni, 100.000 primerak nove generacije svog modela Demio (u Evropi Mazda2). Proizvodnja ovog hatchback modela sa petora varta je inače počela pre osam meseci (krajem maja 2007.), a za predstojeći salon automobila u Ženevi Mazda je pripremila i premijeru Mazde2 u verziji sa troja vrata (o tome više OVDE).\nToyota Prius pobedila u maratonu "čiste vožnje"\n14 Feb 2008 - 12:15 Vesti Link\nModel "tojota prijus" nadmašio je pet drugih automobila koji koriste čiste tehnologije u maratonskom ispitivanju koji je organizovao nemački ADAC.\nProsečna potrošnja goriva "tojote prijus" bila je 5,8 litara na 100 kilometara, uz emisiju štetnog ugljen-dioksida od 119 grama po kilometru, što je znatno bolje od rezultata njenih rivala, prenela je agencija DPA.\nU ispitivanju, koje je uključilo više od 300 kriterijuma, učesvovali su i "škoda oktavija RS TDI", hibridna "honda sivik", "VW turan ekofjuel", "ford fokus FFV" i "subaru autbek ekomatik". Svako od testiranih vozila prešlo je više od 20.000 kilometara.\nVozila "prijus" i "honda sivik", oba s hibridnom tehnologijom, opisana su kao "aktuelni pobednici" zbog toga što je benzin dostupan svugde, a hibridna tehnologija je uspešno funkcionisala, posebno u uslovima gradske vožnje.\nKontrolori ADAC-a, međutim, kažu da nema idealnog koncepta za sve situacije, a da individualne navike vozača igraju značajnu ulogu u izboru idelane tehnologije za vožnju.\nAko kao gorivo koristite prirodni gas (CNG), tečni petolej gas (LPG) ili etanol, neophodno je da pažljivo planirate duže putovanje evropskim putevima, budući da pumpe za ove vrste goriva ne postoje svugde.\nAutomobil "turan", koji koristi CNG, ima prednosti samo ako u blizini postoje pumpe prirodnog gasa i ako rade tokom dana.\nServisnih stanica LPG za "subaru outbek" je mnogo više, ali je potrošnja tog goriva veća nego kada se koristi benzin, pa se gubi pozitivan efekat smanjenja ugljendioksida.\nAutomobil "ford fokus" imao je 40 procenata veću potrošnju etanola nego benzina, pa kada su u pitanju troškovi nije imao prednosti nad benzinskim vozilom. Ekološka prednost etanola je, osim toga, pod znakom pitanja kada se on proizvodi od poljoprivrednih sirovina, kao što je kukuruz, smatra ADAC. Druga generacija proizvodnje etanola od fabričkih ostataka još je godinama daleko, smatraju ispitivači.\n"škoda oktavija" turbo dizel sa 200 konjskih snaga izabrana je na testu kao najčistiji dizel automobil, s prosečnom potrošnjom od 6,8 litara na 100 kilometra. Po emisiji štetnih gasova "oktavija" se našla na drugom mestu, iza "prijusa."\nRekordna godina za Ferrari\n14 Feb 2008 - 01:40 Vesti Link\nI Ferrari je prošlu godinu završio sa rekordnim brojkama. Tako je za 12 meseci 2007. godine ostvaren promet od ukupno 1,668 milijardi evra, što je za 15,3% više nego 2006. kada je promet iznosio 1,447 milijardi evra (i profit je za 45,4% veći nego godinu dana ranije i iznosi 266 miliona evra). Što se prodaje tiče, kupce je tokom 2007. godine našlo 6465 Ferrarija (ili 14% više nego 2006.). Najveći rast je zabeležen u Azijsko-Pacifičkom regionu (47,2%), Bliski istok ima rast od 32,3%, SAD 7,7%, Velika Britanija 8,2%, Nemačka 5,9%...\n«Prethodni 1 2 3 ... 2300 2301 2302 2303 2304 2305 2306 2307 2308 2309 2310 ... 2325 2326 2327 Sledeći»


U pritvoru se zbog ubistva porodice Đokić trenutno nalazi pet osoba\nU Višem tužilaštvu u Nišu u okviru istrage ubistva porodice Đokić danas je ispitano pet svedoka, među kojima je saslušana i supruga glavnoosumnjičenog Gorana Džonića, Suzana Džonić! Ovaj penzionisani vatrogasac i rođak ubijene porodice nalazi se u pritvoru zbog sumnje da je likvidirao, a zatim spalio Gorana (57), Gordanu (56) i Lidiju Đokić (25).\nPolako se odmotava klupko u vezi sa svirepim zločinom koji je uznemirio javnost, ali se i sužava krug oko Gorana Džonića, tvrdi naš izvor.\n-Mislim da je Džonić mogao sam da izvrši zločin, ali ne isključujem mogućnost da mu je neko pomogao, ali dosta stvari ukazuje na njega. Možda je imao saučesnika, a moža i ne, uglavnom, polako ali sigurno se "odmotava klupko" - kaže izvor upoznat sa istragom.\nNaš sagovornik dodaje, da se Džonić u danima pre zločina ponašao "bolešljivo", što smatra da je bila jedna od njegovih taktika.\nPrema našim saznanjima, Džonićeva supruga Suzana kazala je da u noći ubistva tročlane porodice Đokić, nije primetila ništa neobično u vezi sa ponašanjem njenog muža, koji joj je te večeri rekao da ide u lov.\n- Ona je kazala da ništa čudno nije primetila, i da nije čula da se tuširao kod kuće. Nije bio prljav, nije se osećao na paljevinu... Napomenula je da osim njihove kuće, nije imao gde da se istušira, budući da je kupatilo u kući njihovog sina, kako je kazala, nefunkcionalno za korišćenje. Tu se uvidela nelogičnost, zato što je Goran Džonić prethodno rekao da kupatilo u kući njihovog sina radi i da ga Suzana redovno održava. U tom kupatilo je mogao da se istušira i recimo da dođe kući čist. Rekla je i da nije znala da on ima pištolj - priča naš sagovornik upoznat sa slučajem.\nŠta je Džonića odalo?\nPodsetimo, Goran Džonić, koji je uhapšen pod sumnjom da je učestvovao u teškom ubistvu Gorana, Gordane i Lidije Đokić, otkriven je nakon što ga je prepoznao jedan od meštana kod kojeg je bio da bi mu napravio prigušivač za pištolj, pravdajući se da se radi o nekom delu za poljoprivrednu mašinu.\nMeđutim, majstoru ni na kraj pameti nije palo za šta bi mogla da se koristi metalna cevka tačno propisanih dimenzija sa navojem na vrhu od izuzetno čvrstog materijala, a i Džonić je kod njega bio mesec i po pre zločina.\nGoran Džonić ubistvo Moravac Aleksinac Goran Đokić tročlana porodica widget aklamator


Američki sekretar za odbranu Lion Paneta (D) i njegov japanski kolega Satoši Morimoto na konferenciji za novinare u Tokiju\nAmerički sekretar za odbranu će se tokom produžene posete sastati i sa budućim liderom Kine Ši Đinpingom\nU okviru azijske turneje, američki sekretar za odbranu Lion Paneta doputovao je danas u Peking, gde bi sa kineskim zvaničnicima trebalo da razgovara o poboljšanju vojnih odnosa dve zemlje.\nPoseta američkog zvaničnika Kini produžena je za dan i obuhvatiće susret sa potpredsednikom Ši Đinpingom, koji je nedavno otkazao planirani susret sa državnom sekretarkom Hilari Klinton.\nPanetina poseta Kini, u trenutku kada je ta zemlja umešana u teritorijalne sporove sa američkim saveznicima u regionu Japanom i Filipinima, deo je napora američkih i kineskih zvaničnika da se promovišu tešnje vojne veze i veća transparentnost u odnosima.\nPaneta je tokom posete Tokiju izjavio da će Sjedinjene Države ispoštovati obaveze prema Japanu, predviđene sporazumom, ali da neće zauzimati stav u pogledu ostrva oko kojih se spore japanske i kineske vlasti. Takođe je pozvao obe strane da budu uzdržane. "U interesu je svih da Japan i Kina održe dobre odnose i da pronađu način da spreče dalju eskalaciju”, poručio je američki sekretar za odbranu.\nPaneta je, uoči posete Kini, sa japanskim kolegom, Satošijem Morimotom postigao sporazum o uspostavljanju novog protiv-raketnog radarskog sistema na japanskoj teritoriji kao odbranu od balističke pretnje iz Severne Koreje. Paneta je kazao da bi radar trebalo da štiti i Japan i Sjedinjene Države i da nije usmeren protiv Kine.


Šper: I dalje ćemo snimati filmove poput 'Albanke su naše sestre'\nFilm "Albanke su naše sestre" govori o odnosima Srba i Albanaca\nNovinar Darko Šper, koautor dokumentarnog filma "Albanke su naše sestre", izjavio je da je cilj ekstremista koji su nedavno u Medija centru u Nišu pretili smrću i fizičkim nasiljem njemu, publici i projektnom timu bio "da nas ubiju u pojam i izmrcvare" i poručio da ga to neće zaplašiti da i ubuduće radi na filmovima sa sličnom tematikom, prenosi Beta.\n"Učestvujem u snimanju ovakvih filmova jer te priče iz devedesetih godina prošlog veka moraju da se ispričaju, pošto je nacionalistička manipulacija građanima i dalje veoma jaka", rekao je Šper na tribini u Kikindi, nakon projekcije filma "Albanke su naše sestre".\nOn je kritikovao Radio-televiziju Srbije (RTS) jer nije želela da emituje dokumentarce iz serijala "Stvarni ljudi – stvarna rešenja", iako je reč o filmovima čiji je cilj da doprinesu normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova, kroz priče takozvanih običnih ljudi.\nU okviru projekta "Stvarni ljudi – stvarna rešenja", koji je podržala Evropska unija, objavljeno je ukupno 11 istraživačkih članaka i snimljeno pet dokumentarnih filmova: "Albanke su naše sestre", "Kosovo, nazdravlje!", "Tucović i drugi", "Indirekt" i "Big bend Kosovo".\nJedna od protagonistkinja filma Mia David kazala je na tribini da su dokumentarni filmovi poput filma "Albanke su naše sestre" veoma značajni.\n"Verujem da je kapilarno prenošenje informacija nešto što je naša budućnost i naš zadatak", kazala je Mia David.\nPovodom napada na ekipu filma u Nišu, ona je rekla da država može da zaštiti građane, samo je pitanje da li to hoće.\n"Možda smo živeli u zabludi da je bolje nego što jeste i čini mi se da smo sada svesniji gde živimo nego što smo bili", rekla je Mia David.\nNovinar Željko Bodrožić ocenio je da film "Albanke su naše sestre" predstavlja svedočanstvo o vremenu koje smo potpuno zaboravili.\n"Mene naročito zabrinjava, a i ovaj film je pokazao, da se tada moglo skupiti mnogo ljudi na ulicama, a da danas to nije slučaj", rekao je Bodrožić.\nOcenio je da Srbiju danas vode "mračnjaci" iz devedesetih godina prošlog veka.\n"Ovi danas su najveći profesionalci u političkom organizovanju u Srbiji, ali isto to se može reći i za mnoge fašističke pokrete u istoriji: zna se ko je glavni šef, ko je šef u gradu, selu...", ocenio je Bodrožić.\nDomaćini projekcije filma i tribine u ateljeu Tera (Terra) bili su nedeljnik "Kikindske" i Centar za podršku ženama iz Kikinde.


Vesti online / Vesti / Svet / Penzioneru oteli ušteđevinu\nU Švajcarskoj je nakon ubrzanog sudskog postupka, u kojem su dokazane prevara i iznuda, osuđeno troje državljana Srbije od 17, 18 i 25 godina starosti. Kao "mozak" ovog kriminalnog posla označena je devojka (18) iz Srbije koja je, kako se ustanovilo, još od aprila ove godine bila u telefonskom kontaktu sa penzionerom (73) iz grada Cuga.\nDevojka (18) osuđena zbog prevare na 90 dana zatvora, njena saučesnica (25) zbog pomaganja osuđena je uslovno i na novčanu kaznu, dok je mladić (17) osuđen na tri meseca maloletničkog zatvora i novčanu kaznu.\n- Nekoliko su se puta i lično sreli da bi ona zadobila njegovo poverenje, a ubrzo je na prevaru uspela od njega da uzme 13.000 švajcarskih franaka. Oktobra ove godine ponovo je počela telefonom da uznemirava svoju žrtvu, a u tome joj se pridružila i saučesnica (25). Prvo su od njega zahtevali još 15.000 franaka, a u sledećem telefonskom pozivu uspele su da blago dementnog starca ubede da im iz svoje banke podigne i preda 50.000 franaka svoje ušteđevine - utvrdili su tužioci tokom istrage ove prevare.\nMeđutim, kada je starac iz svoje banke pokušao da podigne toliki iznos, službenicima je to bilo sumnjivo i o svemu su obavestili policiju.\n- Inspektori u civilu su došli na dogovoreno mesto predaje novca i tom prilikom uhapsili obe osumnjičene devojke, kao i njihovog saučesnika (17), koji se nalazio sa njima. Nakon pretresa njihovog automobila austrijskih registarskih oznaka, koji je bio parkiran u blizini, pronašli su i još 37.000 franaka gotovog novca koji je potom zaplenjen - prenose lokalni mediji saznanja iz istrage.\nZabrana ulaska u Šengen\nNakon presude, troje osuđenih dobilo je i zabranu ulaska u zemlje Šengenskog prostora. Tako je devojci (18) Ured za migracije izrekao kaznu od dve godine zabrane putovanja u Švajcarsku i sve zemlje Šengena, dok je drugo dvoje dobilo zabranu da sledeće dve godine putuju u Švajcarsku i Lihtenštajn.


Banjaluka - Higijeničarska služba najviše pasa lutalica nalazi u banjalučkim naseljima Trapisti, Drakulić i Krčmarice, a po gradu najviše oko nove pijace u Lazarevu, odakle se kreću prema centru, potvrđeno je u toj službi.\n"U ovom periodu povećan je broj lutalica. Vlasnici puštaju na ulice svoju štenad koju su ranije dobili, a sa druge strane, najveći problem su nam periferije i prilazi gradu, gdje građani iz drugih mjesta ostavljaju pse", kaže Slaven Grbić, rukovodilac Higijeničarske službe.\n"Nedavno sam se vraćao kući iz grada oko ponoći i vidio ih sedam-osam kako se šetaju na parkingu u Ulici kralja Alfonsa XIII", rekao je Miroslav G.\n"Neodgovorni vlasnici najčešće ostavljaju pse na području Trapista pa do platoa Krčmarice. Kada biste sad prošli tim dijelom puta, sigurno biste vidjeli deset ostavljenih životinja na jednom mjestu koje čekaju da im neko pomogne, što nikada ranije nije zabilježeno", rekao je Maličević.\n"Radi se o desetak napuštenih mladih životinja koje ujutro izlaze na saobraćajnice", kazao je Željko Dojčinović, predsjednik Savjeta MZ Drakulić.\nGoran Milojević, predsjednik Udruženja za zaštitu životinja "Kerber", koje se bavi zbrinjavanjem bolesnih i povrijeđenih životinja s ulice, kaže da je prošle godine udomljeno 12 životinja iz ovog prihvatilišta.\n"Psi koje smo nalazili na ulici najčeše su zadobijali povrede od automobila, a neki su bili bolesni. Bilo je i slučajeva u kojima su građani pucali na životinje iz vatrenog oružja", rekao je Milojević.\n"Najčešće, iz straha da me ne napadnu, pređem na drugu stranu ulice", ističe Marija.\nKako bi djeca naučila kako da se ponašaju prema psima i kako bi se smanjio broj lutalica u gradu, Udruženje građana "Koliba", uz podršku Fondacije "Dogs trust BiH" prije tri godine pokrenulo je projekat za edukaciju djece u školama.\nCilj projekta, pod nazivom "Prijateljska ruka prijateljskoj šapi", jeste da djeca u školama nauče šta znači biti odgovoran vlasnik, kako bezbjedno prići psu i koje su njihove potrebe.\n"Ove besplatne radionice prošle godine pohađalo je 8.215 učenika od drugog do šestog razreda. Projekat se sprovodi u saradnji sa gradom i uz saglasnost Ministarstva prosvjete i kulture RS", kazala je Slađana Grbić, predsjednica UG "Koliba" i edukator za regiju Banjaluka.\nPeto otvoreno klupsko prvenstvo retrivera, u organizaciji Retriver kluba RS, biće održano u subotu, 24. marta, na "Banjalučkim velesajmu", s početkom u 12 časova.\n"Radi se o specijalizovanoj izložbi za zlatne retrivera i labradore, sudija je renomirano ime iz svijeta retrivera Ričard Staford iz Engleske, a na događaju se očekuje preko 100 pasa iz okruženja, Mađarske, Austrije i Italije", saopštili su organizatori.


Predsjednik Crne Gore Milo Đukanović uputio je čestitku povodom 3. januara – Dana Opštine Bijelo Polje, predsjedniku Opštine Petru Smoloviću, predsjednici Skupštine Nemši Omerhodžić, odbornicima, svim građanima Bijelog Polja i učesnicima svečane sjednice uz najbolje želje za dalji uspješan rad.\n„Praznik slavimo u znak sjećanja na herojske žrtve oslobodođenja grada, i poštovanja za sve one koji su doprinijeli pobjedi antifažizma i oslobođenju Crne Gore, u kojoj Bijelo Polje ima svoje zasluženo mjesto.\nPrepoznatljivo po svojoj multietničnosti i multikonfesionalnosti, Bijelo Polje nastavlja da istinski njeguje i brani najviše vrijednosti moderne, građanske Crne Gore.\nRaduje da Bijelo Polje nastavlja da bilježi kontinuitet stabilnog i dinamičnog razvoja, unapređujući uslove za osjetno viši kvalitet života građana i realizaciju zacrtanih ciljeva, prije svega nastavak politike podsticanja razvoja preduzetništva i otvaranje novih radnih mjesta, posebno za mlade ljude.\nZa ovakav razvojni trend Opštine Bijelo Polje, zaslužna je odgovorna i posvećena lokalna uprava, koja u saradnji s Vladom i drugim institucijama na državnom nivou, doprinosi i sveukupnom napretku Crne Gore. Izražavam uvjerenje u nastavak dalje valorizacije potencijala bjelopoljskog kraja i strateških ulaganja koji će voditi bržem ekonomskom oporavku i razvoju grada i cijele sjeverne regije.“


Okupile se rukometašice - ''Turnir u Španiji dobra provera pred baraž'' - Sportske.net\nOkupile se rukometašice - ''Turnir u Španiji dobra provera pred baraž''\nSelektor ženske rukometne reprezentacije Srbije Ljubomir Obradović rekao je danas da će na predstojećem turniru u Španiji šansu dobiti igračice sa manjom minutažom i istakao da će ti mečevi biti dobra provera za nacionalni tim pred baraž sa Poljskom za plasman na Svetsko prvenstvo u Japanu.\nRukometašice Srbije okupile su se u Beogradu, gde će trenirati do polaska na turnir u špansku Palensiju koji se igra od četvrtka do subote.\n"Povrede nas prate non-stop, tako da tu i nemam neki poseban komentar. Nadam se da će za baraž biti spremne sve devojke. Pre svega zbog njih samih, a onda i zbog reprezentacije. Šansu će sada dobiti devojke koje su imale manju minutažu", rekao je Obradović, prenosi Rukometni savez Srbije.\nSrbija će u Španiji igrati protiv domaće selekcije, Brazila i Švajcarske.\n"Čekaju nas tri jako dobre provere u Španiji, pa da vidimo kakva nam je budućnost... Bile su nam potrebne ovakve utakmice, insistirali smo na takvim reprezentacijama. Pruža nam se lepa prilika da vidimo gde smo i šta smo u ovom trenutku", rekao je Obradović.\nNajviše promena pretrpele su pozicije golmana, desnog beka i pivotmena...\n"Moramo da damo šansu i drugim devojkama. Kaća (Tomašević) je povređena, kao i Marija Čolić. Na desnom beku moramo da damo šansu mladoj Tomković i Anđi Janjušević, koja se oporavila od teške povrede. Tu je iskusna Lavko, a već su nam poznati kvaliteti iskusnih igračica Dmitrović i Števin, tako da koristimo ovaj turnir da vidimo i ove druge devojke", rekao je Obradović.\n"Imamo promenu i na mestu pivotmena. U kontaktu sam sa Slađom Pop Lazić, dolazi, ali još nije skinula konce i pitanje je da li može da pomogne. Nećemo da rizikujemo i pogoršamo stvari. Tu su Milojević i Agbaba", dodao je selektor Srbije.


Odbor za finansije i budžet održao stručnu raspravu o Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Garantnom fondu Republike Srpske | NSRS\nOdbor za finansije i budžet održao stručnu raspravu o Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Garantnom fondu Republike Srpske\nOdbor za finansije i budžet Narodne skupštine Republike Srpske održao je danas u prostorijama parlamenta stručnu raspravu o Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Garantom fondu Republike Srpske.\nPotpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske i predsjednik Odbora za finansije i budžet Željka Stojičić istakla je da je cilj ove stručne rasprave da poslanici čuju miljenje i stavove stručne javnosti, a prije svega predstavnika privrednika i finansijskog sektora o predloženim izmjenama i dopunama Zakona o Garantnom fondu Republike Srpske.\n„Stručna rasprava je organizovana u skladu sa Zaključkom Narodne skupštine Republike Srpske, a cilj je da se izmjenama ovog zakona poboljšaju uslovi za poslovanje privrednika i Garantnog fonda koji dobija nove nadležnosti u radu“, kazala je Stojičićeva.\nOna je naglasila da su neke od značajnijih izmjena ovog zakona uključivanje sektora trgovine u mogućnost dobijanja garancija pri pristupu finansijskim sredstvima, kao i mogućnost da se garantuje za refinansiranje određenih kredita koji nisu bili pokriveni garancijama.\n„Propisani su određeni uslovi koje će tražioci takvih garancija morati da ispune da bi mogli da refinansiraju kredit“, precizirala je Stojičićeva.\nPomoćnik ministra finansija Republike Srpske Snježana Rudić istakla je da je Garanti fond Republike Srpske do sada davao isključivo pojedinačne garancije za kreditna zaduženja, ali da savremena međunarodna finansijska praksa i naše potrebe govore da je potrebno otvoriti Fond i za druge vidove garantovanja.\n„Uvodi se i portfeljno garantovanje, a to znači da će Garantni fond Republike Srpske moći davati garancije na portfelj kredita kojeg određeni finansijski posrednik odobrava, uz prethodno dogovorene uslove sa finansijskim posrednikom, bilo da su to banke ili mikrokreditne organizacije“, kazala je ona.\nOsnovni razlog za predlaganje ovog zakona, kako je navedeno u obrazloženju, je prilagođavanje poslovnih aktivnosti Garantnog fonda Republike Srpske potrebama i uslovima koje postavlja tržište radi jačanja konkurentnosti privrednih društava i preduzetnika, koja bi se ostvarila kroz pobošljanje pristupa finansijskim sredstvima.\nProširena je mogućnost finansiranja preduzetnika i na tržište HOV, a predloženo je i ukidanje ograničenja davanja garancija za finansiranje trgovinske djelatnosti.\nFond može izdavati garancije i za kredite koji služe za otplatu ranije odobrenih i negarantovanih kredita i finansijskih obaveza preduzetnika, uz poštovanje određenih uslova.\nPredloženo je da pored ranije utvrđenih ograničenja od 50 odsto, Fond može da izda garancije najviše do 70 odsto iznosa odobrenog kredita ili druge finansijske obaveze, uz prethodno odobrenje Nadzornog odbora Fonda.\nIzvještaj sa stručne rasprave biće osnova za izradu Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Garantnom fondu Republike Srpske.\nNarodna skupština Republika Srpske na 5. redovnoj sjednici usvojila je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Garantom fondu Republike Srpske, uz Zaključak o upućivanju u stručnu raspravu.


Kompletna destilerija viskija prebačena brodom iz Škotske u Kinu - BIGportal.ba\n18 Jula, 2021 18 Jula, 2021 064\nKompletna destilerija viskija prebačena je brodom iz Škotske u Kinu. Više od 35 tona opreme, uključujući destilatore, podnu oplatu, kontrolne slavine i sistem cevi otpremljeno je iz Bakija u Moriju u kinesku luku Tjanđin.\nOprema će biti postavljena u postrojenje koje se gradi u Unutrašnjoj Mongoliji, koja je autonomni region u sastavu Kine, piše BBC.\nPošiljka je deo sporazuma vrednog tri miliona funti, koji su potpisali firma Valentajn internešenal i kineska Mengtai grupa 2019.\nPostrojenje u Ordosu, biće prva destilerija viskija u Unutrašnjoj Mongoliji, kada se otvori, najverovatnije krajem godine.\nMontiranje opreme nadgledaće pet inženjera iz firme koja je napravila opremu.\nDirektor Valentajn internešenala Dejvid Valentajn rekao je da je ovaj projekat osmislio predsednik Mengtaija Ao Fengting, koji planira da stvori „svetski nagrađivani viski“.\n„Škotska je postojbina viskija, sa odličnom stručnjošću kada se radi o proizvodnji opreme za destilerije, zbog čega Fengting veruje da ćemo za njega u Ordosu praviti najkvalitetniji proizvod“, kazao je Valentajn, koji je specijalizovao pokretanje komercijalnih projekata u Kini.\nOvo je prva avantura Mengtaija u svet viskija. Jedna od najvećih privatnih firmi u Unutrašnjoj Mongoliji, bavi se proizvodnjom uglja i električne energije.\nOdvojeno od ovoga, Valentajn internešenal je potpisao „strateški ugovor“ sa Mengtaijem o snabdevanju Kine viskijem.\nValentajn je odbio da navede destileriju viskija koja će snabdevati Kinu, ali je dodao da se radi o poznatoj firmi koja već dugo postoji.\nZamak u srcu Toskane – po jedna soba za svaki dan u godini\nDžonson mora u izolaciju\nToyota RAV4 Adventure donosi blagi redizajn i novi imidž\nVanja A 16 Septembra, 2021\nZavršen antivladin protest na Cetinju\n12 Septembra, 2021 13 Septembra, 2021 0


Zlato i srebro za KK DO KAN\nfoto: KK "Do Kan"\nKarate turnir "Trofej Srbije - Beogradski pobednik" održan je u nedelju u Sportskoj hali "Aleksandar Nikolić", u Beogradu. Na takmičenju je nastupalo 1200 takmičenja iz 12 zemalja, a KK "Do Kan" učestvovao je sa sedam svojih, trenutno, najspremnijih, takmičara.\nSvoj klub je u katama predstavljao Igor Milovanović (2005 apsolutna kategorija), dok su u borbama za KK "Do Kan" nastupali: Dunja Jovović (2007, -40kg), Veljko Petrović (nade, - 44kg), Bogdan Milenković (nade, +52kg), Stefan Uzunović (kadeti, -52kg), Vuk Sretenović (kadeti, -57kg) i Ivan Milovanović (juniori - 61kg).\n- Izuzetne rezultate u svojim kategorijama ostvarili su Dunja Jovović koja je osvojila prvo mesto i zlatnu medalju i Bogdan Milenković koji je osvojio drugo mesto i srebrnu medalju. Ostali članovi ekipe, u izuzetno jakoj konkurenciji, na ovom turniru nisu uspeli da prođu dalje od drugog kola, rekao je trener KK "Do Kan" Dragiša Sretenović i dodao da će Vuk Sretenović nastupiti za selekciji regiona na Trofeju Budimpešte.\n- Svojim nastupom na ovom turniru, Vuk Sretenović je ostavio veoma dobar utisak i dobio je poziv da nastupi za selekciju regiona na turniru "Trofej Budimpešte" koji će tokom vikenda biti održan u Budimpešti- istakao je Sretenović.


OO SDP-a BiH Bugojno predstavio kandidate za predstojeće izbore - Bug.ba - Info portal Bugojno\nOO SDP-a BiH Bugojno predstavio kandidate za predstojeće izbore\nRedakcija 12/09/2014 Nema komentara\nDanas je u Bosni i Hercegovini zvanično počela predizborna kampanja za oktobarske, Opće izbore. Tim povodom OO SDP-a BiH Bugojno održao je press konferenciju na kojoj su predstavljeni kandidati ove organizacije za Predstavnički dom Parlamenta Federacije BiH i Skupštinu SBK-a.\nNosilac liste za Predstavnički dom Parlamenta FBiH je Zukan Helez, predsjednik KO SDP-a BiH SBK-a i aktuelni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata FBiH.\nU svom današnjem obraćanju medijima rekao je da je imperativ SDP-a pobjeda na svim nivoima vlasti.\n„Kao član predsjedništva SDP-a BiH mogu da kažem da je ova stranka jedina politička opcija u BiH koja je prisutna u svim kantonima i svim izbornim jedinicama u Republici Srpskoj. Na državnom nivou SDP ide na pobjedu, da bude stranka broj 1, također na federalnom i kantonalnom nivou, a u Bugojnu da dobijemo bar glas više od svih ostalih“\nOsim Zukana Heleza, na listi za Predstavnički dom Parlamenta Federacije BiH ispred OO SDP-a BiH Bugojno nalaze se Elvis Tukar i Mira Grgić.\n„Ja želim da ova kampanja prođe u fer i korektnom ozračju, da građani Bugojna kao i do sada puno povjerenje daju kandidatima SDP-a i da nastavimo da radimo ono što smo počeli u ovom prethodnom periodu“ kazala je Mira Grgić u svom današnjem obraćanju medijima.\nKandidat za Skupštinu u SBK-u i predsjednik OO SDP-a Bugojno Nijaz Helez iskazao je nadu da će građani prepoznati dosadašnji rad predstavnika SDP-a u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti, te da će na predstojećim izborima njihovo opredjeljenje biti upravo Socijaldemokratska partija.\n„Mi ćemo se u svojim nastupima truditi da predstavimo šta smo radili u prethodnom mandatu , a mislim da je ono što su uradili ministri, odnosno predstavnici OO SDP-a Bugojno koji su dio zakonodavne i izvršne vlasti, bilo dobro. Nadam se da će prezentacijom projekata i svega onog što smo uradili, građani Bugojna prepoznati jednu snagu SDP-a u Bugojnu i naravno, da će nam dati svoje povjerenje i u sljedećem mandatu“, rekao je Nijaz Helez na današnjoj press konferenciji.\nPored Nijaza Heleza, na listi za Skupštinu SBK-a nalaze se Zdravko Gavranović, Nikola Simić, Admir Škandro i Adem Alibegović.\nPočetak predizborne kampanje i predstavljanje kandidata ispred OO SDA Bugojno\nUspješna prezentacija Oriflame proizvoda u restoranu Mlin


Predsednik SAD Barak Obama u svom oproštajnom govoru u Mekormik dvorani u Čikagu, Ilinois, 10. januara 2017. ( REUTERS/John Gress - RTX2YER7)\nPredsednik SAD Barak Obama rekao je u utorak da je zemlja "bolje, snažnije mesto" nego što je to bila kada je on preuzeo dužnost 2008. godine, naglašavajnući preokretanje recesije, prihvatanje ključnog programa zdravstvene zaštite i legalizaciju gej brakova kao ostvarenja koja su američki građani osvojili kroz njegovu poruku promena.\nTaj deo izmamio je dugačak aplauz hiljada okupljenih u Čikagu, na mestu nekoliko kolometara udaljenom od mesta na kome je održao govor u noći u kojoj je osvojio svoj prvi mandat u Beloj kući.\nPresident Barack Obama says because of you America is a stronger and better place\nManje od dve nedelje pre inauguracije novoizabranog predsednika Donalda Trampa, Obama je naložio svom timu da pripreme govor koji će biti upućen svim Amerikancima, uključujući i one koji su glasali za Trampa.\nObama je u svom govoru rekao da je na svim Amerikancima da se uvere da se vlada može uhvatiti u koštac sa mnogim izazovima zemlje i da je on rešen da obezbedi da se transfer ka novoj administraciji bude gladak koliko god je to moguće.\n"Razumite, demokratija ne odrazumeva jednoobraznost", rekao je. "Naši osnivači su se sporili i pravili kompromise i očekivali od nas da činimo isto. Ali, oni su znali da demokratija zahteva osnovni osećaj solidarnosti - ideju da smo i pored spoljašnjih razlika, mi u ovome svi zajedno".\nObama je prvi tamnoputi čovek koji je služio kao predsednik SAD i primetio je da su mnogi, nakon njegovog izbora, govorili o "postrasističkoj" Americi. Ali, on je rekao da je rasa i dalje "moćna i često sila razdora" i naglasio potrebu da se održe antidiskriminacioni zakoni.\nPresident Barack Obama says we all have a lot of work to do on race\nOn je pozvao manjine da pripoje svoju borbu izazovima sa kojima se suočavaju izbeglice, migranti, ruralnni siromašni i transrodni Amerikanci, a belu populaciju u zemlji da primi k znanju da zakoni koji su diskriminisali Afroamerikance imaju efekte koji traju i 50 godina nakon što su ukinuti.\n"Dakle, uprkost stajalištu koje smo osvojili, moramo da pokušavamo snažnije, svi moramo da krenemo od premise da svako od naših kolega građana voli ovu zemlju baš onoliko koliko je mi volimo; da vrednuju težak rad i porodicu kao što mi to činimo; da su njihova radoznala, puna nade i vredna ljubavi baš kao i naša deca."\nS leva nadesno: potpredsednik Džo Bajden, Džil Bajden, prva dama Mišel Obama i Marija Obama slušaju oproštajni govor predsednika Baraka Obame i Mekomrik hali u Čikagu, Ilinois 10. januara 2017.\n"Zbog toga ja odbacujem diskriminaciju prema Amerikancima muslimanima", rekao je Obama izavavši verovatno najsnažniji aplauz večeri.\nRekao je da je više optimističan kada je reč o zemlji, nego što je to bio na početku svog predsednikovanja. Ali, takođe je apelovao na ljude da preduzmu aktivnu ulogu u demokratiji, rekavši da sistem zavisi od Amerikanaca koji "prihvataju odgovornost građanstva, nevezano za to u kom se smeru klatno kreće".\nTokom svoje kampanje 2008. godine, Obama je imao jedan od slogana "Promena u koju verujemo". Vratio se toj ideji na kraju svog obraćanja u utorak.\n"Tražim od vas da verujete. Ne u moju sposobnost da donesem promene, nego svoju", rekao je Obama.\nSnimak celog pedesetominutnog oproštajnog govora predsednika Baraka obame možete pogledati ovde, a tekst njegovog celog govora (na engleskom jeziku) ovde.


Turisti iz Bosne i Hercegovine spasili turističku sezonu u Ulcinju - Klix.ba\n7.9.2013. u 10:59\nSeptembarska sezona na crnogorskom primorju, prema podacima o broju turista i komentarima sagovornika, je na zadovoljavajućem nivou, pa čak se trenutno bilježi i veći broj turista nego prošle godine\nKonkretno u Ulcinju, ugostitelji tvrde da je cijelu sezonu "izvuklo" naglo poboljšanje tokom augusta, kada je došlo do porasta broja turista, toliko da u cijelom gradu mnogi nisu mogli naći slobodni smještaj.\nU tom periodu, sredinom augusta, smještajni kapaciteti Ulcinja nisu bili dovoljni za sve turiste.\n"Trudili smo se da održimo naš trend, da nam plaža bude najljepša jer je ujedno naša plaža i najveća i među najstarijima na Velikoj ulcinjskoj plaži. Imali smo relativno kasniji početak sezone, poslije praznika Bajrama baš smo imali, da kažem, navalu turista", kazala je za Agenciju Anadolija menadžerka plaže Copacabana, Marina Čađenović.\nOna je takođe istakla da su jako zadovoljni naglim rastom turista iz Bosne i Hercegovine, koji su, kako kaže, "preplavili" ulcinjsku Veliku plažu.\nSada, zbog manjeg broja turista, pojedini dijelovi plaža su počeli da se sužavaju i pakuju se do naredne sezone.\nOno što se sa Velike plaže tokom ove sezone mora posebno izdvojiti i što je učinilo da bude top destinacija u Evropi, jeste ekstremni sport kite surfing, gdje se tokom sezone dnevno moglo prebrojati i do 120 surfera iz raznih krajeva Evrope.\nGenc Mavrić, vlasnik takve plaže je u izjavi za Agenciju Anadolija kazao da je sezona u jednom periodu bila jako dobra, toliko da ljudi nisu imali gdje da spavaju, ali da je dosta kratko i trajala.\n"Prema nekim našim pokazateljima ova sezona je u Ulcinju bila bolja od prošlogodišnje za nekih 25 posto iz više razloga. Imali smo goste iz šireg regiona, Poljske, Češke, Njemačke, Austrije, Italije", kazao je vlasnik više ugostiteljskih objekata, te i član upravnog odbora TO Ulcinj, Marko Škrelja.\nOn je naročito istakao da su ovu sezonu zabilježili turisti iz Bosne i Hercegovine, i to nakon Bajrama, a globalno gledano, smatra da prije toga sezona u Ulcinju i nije bila na zavidnom nivou.\nŠkrelja navodi da je sredinom augusta zabilježen porast turista kako iz BiH, tako i južne Srbije, te Kosova gdje se zbog nedostatka smještajnih kapaciteta, vratilo oko pet autobusa.\nPrema podacima Nacionalne turističke organizacije, u Crnoj Gori trenutno boravi preko 45.800 turista, što je u odnosu na prošlu godinu, više za 5 odsto.\nIz te organizacije je takođe saopšteno da su u periodu od jula do kraja augusta, turisti najviše prijavljivali nepravilnosti na plažama, poput nepoštovanja propisa o zauzetosti plaže mobilijarom, nepostojanja kabina za presvlačenje, kanti za otpatke, gužve u saobraćaju, neredovno napajanje električnom energijom, gomilanje otpada...\nS druge strane, zabilježen je i značajan broj pohvala na izuzetno bogat kulturni i zabavni program, kako na primorju, tako u ostalim regijama Crne Gore.\nDragan Bogdanić novi ministar zdravlja RS\n07.09.2013. u 11:45\nDodik tokom pjevanja Bože pravde "otkrio" da mu je srce na desnoj strani\n07.09.2013. u 10:29


“Ima osnova da se kaže da je ovaj put neravnoteža izrazita i zbog toga sto jedan od kandidata je nosilac visoke javne funkcije, pa je i po tom osnovu na naslovnicama češće nego njegovi protivkandidati. To je razlog više da se uredi pitanje funkcionerske kampanje, jer se ne može sva odgovornost prebacivati na medije, bez obziora na zamerke na njihov rad, nešto mora da bude i predmet čvršćih pravila koja će važiti za javne funkcionere”, kaže Nenadić.\n“Svi smo svesni da ništa ne može da se prećuti i ne postoji više šansa kao u vreme analognih medija, kada možete neku informaciju da skrajnete i potpuno sklonite iz etra. Da li će ona i u kojoj meri doći do svih gledalaca je drugo pitanje, ali ako želite da budete informisani, to zaista možete biti i zaista vam to pre svega omogućuje internet i razvoj novih tehnologija”, kaže Mirković.\n“Zamislimo da se dogodi da je REM uzeo i odredbe koje na primer zabranjuju neistinito i obmanjujuće odglašavanje, da je kroz taj filter proverio oglasne poruke, verovatno bi bilo još malo zabranjenih spotova, pored ovih koji se neće emitovati”, navodi Nenadić.


Šešelja ipak ne hapse u haškom roku? | Ekspres.net\nŠešelja ipak ne hapse u haškom roku?\nVlada Srbije pisala\nVlada Srbije pisala Tribunalu o lideru radikala. Hag je obavešten da je postupak izručenja predsednika SRS formalno već započeo pred\nVlada Srbije pisala Tribunalu o lideru radikala. Hag je obavešten da je postupak izručenja predsednika SRS formalno već započeo pred domaćim sudovima, saznaju Večernje Novosti\nProces izručenja Vojislava Šešelja Hagu formalno je započeo, ali on neće biti okončan do 31. marta za kada je Tribunal zakazao izricanje presude lideru radikala.\nTo proizlazi iz pisma koje je Vlada Srbije poslala Haškom sudu, a koje nosi oznaku - strogo poverljivo. Tim dokumentom, Beograd je ispunio nalog haških sudija da ih do 15. marta izveste o eventualnim teškoćama koje prate izručenje Šešelja.\nZbog tajnosti papira, u njegov sadržaj nismo imali uvid, ali naši izvori prenose da je Srbija ponovo iznela sve kontroverze koje prate proces lideru radikala.\nPolitički, glavni argument Beograda je da je Hag zatražio izručenja Šešelja usred kampanje za vanredne parlamentarne izbore na kojima su već prijavili učešće i radikali. Njegovo hapšenje bi, prema procenama, moglo da ugrozi politički stabilnost u zemlji i da naruši demokratski proces.\nSa druge strane, Beograd je pokazao kooperativnost sa Tribunalom obavestivši ga da je postupak izručenja Šešelja zvanično pokrenut pred Višim sudom u Beogradu.\nLider radikala trebalo je da bude saslušan u Specijalnom sudu u Beogradu pre četiri dana, ali je saslušanje odloženo iz, kako je navedeno u saopštenju Suda, procesnih razloga. Šešelj je rekao da je, kako je njemu objašnjeno, do odlaganja došlo jer pretresno veće Međunarodnog tribunala nije dostavilo odgovor na zahtev Srbije povodom određenih procesnih pitanja. On je više puta ponovio da će se odazvati na pozive srpskih sudova, ali da neće dobrovoljno otići u Hag.\nPISMO ZA UN\nVlada Srbije priprema i pismo Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija kako bi ih obavestila o svim nevoljama koje je našoj državi zadao Haški tribunal u procesu protiv Vojislava Šešelja i predmetu protiv troje radikala - Vjerice Radete, Petra Jojića i Jove Ostojića. Biće reči o tome da je Tribunal neopravdano odužio slučaj, da su Šešelja pustili u Srbiju mimo konsultacija sa Vladom i bez državnih garancija, a da sada hitno traže njegovo izručenje usred izborne kampanje.\nVojislav Šešelj Haški Tribunal vjerica radeta


Vesti online / Slobodno Vreme / Nauka i tehnologija / Naučnici pronašli lek protiv ćelavosti\nNaučnici na pragu rešavanja velikog problema muškaraca - ćelavosti\nSvakom muškarcu određenih godina je poznat osećaj kada nervozno proverava u ogledalu da li je izgubio još kose.\nNa sreću, to bi mogla biti stvar prošlosti zahvaljujući naučnicima sa Medicinskog istraživačkog instituta u Orlandu, prenosi Telegraf.\nOni su uspeli da omoguće rast dlaka koristeći ljudske matične ćelije.\nPrethodni pokušaj stvaranja dermalnih ćelija papiloma - koje su veoma važne za stvaranje folikula - nije bio uspešan jer su naučnici pokušavali da od samo jedne ćelija stvore veliki broj papiloma.\nNova tehnika podrazumeva proizvodnju papiloma od matičnih ćelija.\nAleksej Terskih, profesor Univerziteta u Orlandu, nada se da će ovaj postupak dovesti do efektnije transplantacije kose kod ljudi.


DEVASTACIJA RJEČNIH TOKOVA: Cijevna u cijevima – Monitor\nDEVASTACIJA RJEČNIH TOKOVA: Cijevna u cijevima\nNije prošlo ni 100 dana od potpisivanja Sporazuma o međusobnim odnosima Crne Gore i Albanije u oblasti prekograničnog upravljanja vodnim resursima, a taj dokument je već prekršen. Početkom jula u Skadru visoki funkcioneri dviju vlada obavezali su se da će, pored ostalog, zajednički djelovati na nesmetanom protoku prekograničnih vodotoka, uz kontinuiranu razmjenu svih potrebnih informacija.\n„U pitanju su aktivnosti na očuvanju kvaliteta voda, zaštite od poplava, uređivanja i održavanja vodotoka, intenzivnije razmjene informacija i pronalaženja fondova za finansiranje ovih aktivnosti”, kazao je tada potpredsjednik Vlade Crne Gore i ministar poljoprivrede i ruralnog razvoja Milutin Simović.\nNo, sudeći po zvaničnim izjavama crnogorskih funkcionera, oni još nemaju nikakva saznanja od vlasti u Tirani da se krenulo u gradnju malih hidrocentrala (mHE) na Cijevni (alb. Cem), na sjeveru Albanije, gdje se nalazi nešto manje od polovine toka te prekrasne rijeke. To će, nema nikakve sumnje, imati razorne posljedice po biljni i životinjski svijet u Cijevni, ali i na obale te rijeke.\nKanjon Cijevne je prošle godine na crnogorskoj strani proglašen za spomenik prirode, jer je stanište rijetkih i ugroženih vrsta koje su pod domaćom i međunarodnom zaštitom.\nDa se krenulo u gradnju hidroelektrana, u Vladi Crne Gore su saznali od domaćih nevladinih organizacija koje se bave ekologijom i iz medija!? Tek nakon toga su „od nadležnih organa Republike Albanije zvanično zatražene sve relevantne informacije i raspoloživa dokumentacija o procjeni uticaja na životnu sredinu i mogućnost učešća crnogorske javnosti u razmatranju dobijenih dokumenata”.\nDok se čeka na odgovore, u toku je gradnja četiri male hidroelektrane na Cijevni, i vode ove rijeke, u dužini od oko dva kilometra, biće ugurane u cijevi, tunele i kanale. Koncesiju su još tokom vladavine bivšeg premijera Salji Beriše dobila dva tajkuna (jedan iz Albanije, drugi sa Kosova), koji će graditi energetske objekte, a koji će proizvoditi nekoliko megavata struje.\nOvaj brutalan atak na prirodu dešava se nakon što je izgrađen moderan put koji spaja Skadar sa krajnjim sjeverom te zemlje (a drastično smanjuje razliku i između Podgorice i Plava, odnosno Gusinja), te kada je sve veći broj stranih gostiju počeo da otkriva ljepote ovih predjela.\nU Albaniji je izgrađeno 117 mHE, koje proizvode više od 10 odsto električne energije u toj zemlji, 43 se grade, a za još 364 su izdate dozvole. Gradi se i u spomenicima prirode, nacionalnim parkovima, naseljenim područjima. Nijedna rijeka ili rječica praktično neće ostati nedirnuta, što često dovodi do konflikata sa domicilnim stanovništvom. U tim sukobima bilo je i žrtava. No, u 67 odsto slučajeva protesti se organizuju tek kada bageri počnu devastaciju vodotoka.\nOd jula 2015. godine u ovoj susjednoj zemlji djeluje grupa Odbranimo rijeke, koju su formirale najpoznatije albanske ekološke organizacije. One su, ističući da se radi o nekontrolisanoj gradnji, koja je u suprotnosti sa održivim razvojem i potrebama zemlje, zatražile da se uvede trogodišnji moratorijum na gradnju malih hidroelektrana na cijeloj teritoriji te države.\nNavodi se takođe da su evropske finansijske institucije, putem komercijalnih banaka, dale sredstva za gradnju trećine ovih objekata pod izgovorom da je riječ o obnovljivim izvorima energije.\n,,Ne uništavajte najvrjednije rijeke u Evropi. Preusmjerite pare u druge oblike obnovljivih izvora energije prije nego što budu nepovratno uništene evropske divlje rijeke”, poručili su u peticiji sa 120.000 potpisa predstavnici kampanje Sačuvajmo plavo srce Evrope koja je u sjedištu u Londonu predata Evropskoj banci za obnovu i razvoj (EBRD).\nAlbanski analitičari kažu da vlada u Tirani vidi ekspanziju mHE kao kompenzaciju za manje investicije u građevinarstvo. Tim prije što je tržište za struju zagarantovano, kao i cijena, koja je znatno veća od tržišne. Troškovi se ogledaju samo u gradnji objekata i u njihovom održavanju. Koncesije se, po pravilu, izdaju na period od 30 godina.\n,,Mi imamo mHE danas u našem regionu zato što je to jedan od najsigurnijih načina da se napravi novac. Naravno, ako imate prilično tvrd obraz pa vas baš briga što ćete razvaliti sve rijeke. Uzmete kredit i izgradite i onda poslije sedam do deset godina vratite taj kredit. Zatim, 20 godina kako padne kiša, vi imate novac”, kaže šef regionalne kancelarije Svjetskog fonda za prirodu (WWF Adria) u Zagrebu Deni Porej.\nU Studiji za zaštitu Cijevne Centra za zaštitu i proučavanje ptica (CZIP) navodi se da ta rijeka ulazi u sistem ,,zelenog pojasa Evrope”, dok je kanjon identifikovan kao Emerald stanište Bernske konvencije, područje nadomak Nacionalnog parka Skadarsko jezero, na čiju su se zaštitu prethodno navedenim sporazumom svečano obavezale obje vlade.\nAlbanski ministar energetike i industrije Damian Điknuri kaže da se u Albaniji grade samo dvije ,,visoke brane”. ,,Većina ostalih su male brane bez akumulacija koje zavise od sezonskog priliva vode. Takve hidroelektrane proizvode manje od 10 MW energije i stoga za njih nijesu potrebne procjene uticaja na životnu sredinu”, smatra on.\nIzvršna direktorka Green Home Nataša Kovačević ističe da su i Crna Gora i Albanija potpisnice ESPOO Konvencije o prekograničnim uticajima na životnu sredinu. ,,U ovoj situaciji vrlo je jasno da je došlo do kršenja te konvencije, gdje Albanija nije javila koje zahvate će da uradi na tom prostoru, odnosno koje negativne uticaje će one da proizvedu. Oni nijesu uradili elaborat o procjeni uticaja, niti su imali periode za javnu raspravu. U tom periodu je zapravo trebalo da bude organizovana i prekogranična konsultacija u Crnoj Gori”, tvrdi Kovačević i dodaje da organizacije civilnog društva neće odustati od spašavanja Cijevne, te će pokušati da podignu žalbu i pred odgovarajućim međunarodnim tijelima.\n,,Formira se i grupa u Albaniji iz pogođenog područja opštine Keljmend, koja će se uz nevladine organizacije iz Crne Gore, u narednom periodu sa različitih aspekata umreženo baviti pitanjima prekograničnog uticaja malih hidroelektrana. Idemo ka tome da se obustave svaki dalji radovi”, kaže Kovačević.\nA izgradnja velikih hidrocentrala tokom šezdesetih i sedamdesetih godina prošloga stoljeća na rijeci Drim, koja je glavna pritoka Bojane, razlog je što već decenijama traje erozija plaža na ulcinjskoj rivijeri. Sedimenti, odnosno nanosi, koji su stizali u zonu ušća Bojane pod dejstvom morskih struja taložili su se duž obale stvarajući prekrasnu plažu. No, ta je ravnoteža poremećena, pa je, na primjer, za 35 godina plaža na ostrvu Ada smanjena za čak 85 metara. Proces erozije zahvatio je i Veliku plažu.\nSAOBRAĆAJNA INFRASTRUKTURA, POLITIKA I NOVAC: Vožnja na račun budućnosti


Zgrada RTCG, Podgorica, fotoarhiv\nInicijativa da se sadašnje ime Javnog medijskog servisa ‘Radio televizije Crne Gore’ promijeni u ‘Crnogorska radio televizija’ naišla je na neodobravanje niza političkih i društvenih subjekata, među kojima su i nacionalne političke partije.\nInicirana promjena zvaničnog naziva Javnog medijskog servisa RTCG u ‘Crnogorska radio televizija’ odmah je naišla na protivljenje manjinskih nacionalnih stranaka Bošnjaka i Albanaca u Crnoj Gori.\nKako je za Radio Slobodna Evropa (RSE) saopštio Aldel Omeragić portparol Bošnjačke stranke, inicijativa je neprihvatljiva jer je Crna Gora građanska država:\nŽelimo da skrenemo pažnju da je Javni servis RTCG, servis svih građana pa i manjinskih naroda. Zbog toga i čudi namjera da se mijenja naziv u ovom pravcu.\n- Aldel Omeragić, Bošnjačka stranka\n“Želimo da skrenemo pažnju da je Javni servis RTCG, servis svih građana pa i manjinskih naroda. Zbog toga i čudi namjera da se mijenja naziv u ovom pravcu, iako je opštepoznato da je Crna Gora građanska država i da građani Crne Gore, pripadnici raznih etničkih grupa finansiraju rad Javnog servisa.”\nI predstavnik albanske nacionalne manjine u Skupštini Crne Gore Genci Nimanbegu smatra da bi promjena, imena u ‘Crnogorska radio televizija’, označavala da Javni medijski servis pripada jednoj naciji a ne državi:\n“Ne vidim razlog zašto bi imali prisvojnu odrednicu, u ovom slučaju se to može razumjeti kao nacionalna pripadnost, a ne državna pripadnost. Sadašnji naziv RTCG je sasvim prihvatljiv kao multinacionalni i multietnički.”\nKo je i kada inicirao promjenu\nOvim reakcijama je prethodila svečana proslava jubileja, 75 godina Radija CG i 55 godina Televizije CG, tokom koje je promovisano uvođenje HD rezolucije.\nSvečanosti su prisustvovali predsjednik Crne Gore Milo Đukanović, premijer Duško Marković, te čelnici sudstva i tužilaštva, kao predstavnici diplomatskog kora. Obraćajući se prisutnima generalni direktor Javnog servisa Božidar Šundić saopštio da inicira ‘promjenu naziva RTCG u Crnogorska radio televizija’, ocjenjujući tu promjenu cjelishodnom i poručujući da ona treba da se uvrsti u novi Zakon o nacionalnom javnom emiteru. Prisutne zvanice su aplauzom odobrili Šundićevu inicijativu.\nIzrada Zakona o nacionalnom javnom emiteru je dužnost Ministarstva kulture kome smo poslali pitanja da li je inicijativa o promjeni zvaničnog imena RTCG prihvatljivo i da li će Ministarstvo kulture dopuniti ili izmijeniti već predloženi Zakon o Javnom servisu? Odgovore iz Ministarstva kulture nismo dobili.\nProtesti u opoziciji\nI srpska nacionalna stranka Nova srpska demokratija (NSD) koja djeluje u okviru opozicionog Demokratskog fronta je saopštila da bi naziv Crnogorska radio televizija bila protivustavna kategorija, jer ‘u Crnoj Gori, ustavno građanskoj državi, Javnom servisu se daje predznak jedne nacionalne grupacije. NSD, članica Demokratskog fronta koja godinama unazad optužuje Javni servis da diskriminiše srpski narod i ne pruža jednake mogućnosti svim građanima i njihovim predstavnicima, ocjenjuje da inicijativa ima asimilatorske namjere.\nKomentarišući inicijativu o promjeni imena Javnog medijskog servisa u Crnogorska radio televizija, medijski analitičar Duško Vuković ocjenjuje spornim sa više aspekata, pri čemu naglašava da postoji tendencija vlasti da Javni servis ostane propagandni servis.\n“Ne vjerujem da ideja o promjeni imena RTCG dolazi iz glave generalnog direktora. Slutim da je to ipak smislio neko od ideologa novog crnogorstva, po mjeri korumpirane vlasti DPS i njenih političkih saveznika. Ideja o nacionalnom posvajanju Javnog medija preko pridjeva ‘crnogorski’ pokazuje da aktuelna vlast RTCG ne smatra javnim medijem već propagandnim servisom. Takođe ideja o promjeni imena pokazuje nedosljednost u promišljanju političke i društvene stvarnosti savremene Crne Gore, koja je višenacionalna i višekulturna”, rekao je Vuković za RSE.\nOcjene Savjeta RTCG\nČlan Savjeta RTCG Milan Radović za RSE kaže da, tokom svih dosadašnjih aktivnosti nije bilo riječi o potencijalnoj promjeni imena Javnog servisa. Uz to Radović ocjenjuje da je od pitanja naziva važniji kvalitet rada Javnog servisa.\nMislim daje neophodno da Javni servis zaista bude inkluzivan i da se ovakvim inicijativama ne odvlači pažnja od suštinskog problema, a to je kvalitet rada Javnog servisa.\n- Milan Radović, član Savjeta RTCG\n“Mislim daje neophodno da Javni servis zaista bude inkluzivan i da se ovakvim inicijativama ne odvlači pažnja od suštinskog problema, a to je kvalitet rada Javnog servisa. Mislim da je to zapravo suština, kvalitet rada, koliko je on zaista javni servis, koliko ostvaruje svoju funkciju. Pitanje naziva svakako jeste važno sa jedne strane, ali nije važnije od kvaliteta i transparentnosti rada. Najvažnije je da se nikako ne bi smjelo jednostrano donositi odluka o promjeni naziva”, zaključio je Radović.\nZabrinutost Evropske komisije\nEvropska komisija je u posljednjem izvještaju o napretku saopštila da politička miješanja u rad Savjeta RTCG izazivaju ozbiljnu zabrinutost.\nOpozicone stranke u Crnoj Gori, najuticajnije nevladine organizacije i međunarodne novinarske asocijacije su prethodnih godina takođe ukazivali na postojanje jakog političkog uticaja na rad Javnog medijskog servisa u Crnoj Gori i potpadanje RTCG pod političku kontrolu vladajuće stranke. Predstavnici Evropske unije su otvoreno konstatovali da u oblasti slobode izražavanja nije ostvaren napredak u Crnoj Gori, a jedan od razloga je političko miješanje u rad Javnog servisa.\nU međuvremenu Vlada Crne Gore je usvojila Prijedlog zakona o nacionalnom javnom emiteru RTCG koji, kako je obrazloženo, sadrži ‘sve normativne pretpostavke potrebne za institucionalno politički i finansijski nezavisan Javni servis’. Vlada Crne Gore finansira Javni servis RTCG sa oko 14 miliona eura godišnje.


DOW | Proizvoђachi - Resinex\nThe Dow Chemical Company, koju je 1897. osnovao Herbert H. Dow, jedna je od najstarijih i danas 2. po veličini hemijska kompanija u svetu. Dow je započeo sa proizvodnjom plastike 1935. (Etocel etilceluloznog materijala), a 1937. je započeo proizvodnju polistirena.\nDanas je Dow aktivan u 160 zemalja u nekoliko definisanih sektora sa brzim rastom kao što su elektronika, voda, energija, premazi i poljiprivreda. Godine 2011, Dow je imao godišnju prodaju od 60 milijardi USD i zapošljavao oko 52.000 ljudi širom sveta. Dow proizvodi više od 5.000 proizvoda na 197 lokacija u 36 zemalja po čitavom globusu.\nNajveći proizvodni pogoni Dow-a nalaze se u Friportu, u Teksasu. Od 1952, The Dow Chemical Company je aktivna i u Evropi. Godine 1974, Dow je otvorio svoje evropsko sedište u Horgenu, u Švajcarskoj. Danas su glavne proizvodne lokacije Dow-a za plastiku smeštene u Španiji, Holandiji, Belgiji i Nemačkoj. Tehnički centri su locirani u Horgenu/Švajcarska i Taragoni/Španija radi razvojne podrške i podrške kupcima.\nDow je nedavno prodao svoju proizvodnju stirena kompaniji TRINSEO, a pogone za polipropilen BRASKEM-u. Sadašnje glavne aktivnosti Dow-a u plastici odnose se na segment “Plastike visokih performansi “ i dele se u nekoliko grupa.\nDow Plastika visokih performansi deli se na:\nAffinity GA ® lepak – metalocenski poliolefin\nDow elektriku i telekomunikacije\nSaradnja RESINEX-a sa Dow-om zasniva se na fundamentalnom partnerstvu širom Evrope (uključujući Tursku) za distribuciju Dow-ovih plastičnih materijala. Počevši od ranih devedesetih u oblasti Beneluksa, RESINEX je danas panevropski distributer za Dow plastiku sa predstavništvima širom Evrope, lokalnim prodavcima i lokalnim skladištima.


Dogovor ili novi izbori | Blic, 30. decembar\nBeograd -- Da li će DSS, DS, G17 plus i SPO i NS moći da formiraju vladu Srbije pokazaće se već prilikom izbora predsednika Skupštine Srbije. On bi ujedno bio i v.d. predsednika Srbije koji dodeljuje mandat za sastav nove vlade.\nZa izbor novog predsednika srpskog parlamenta potrebno je da glasa većina od prisutnih poslanika. Međutim, ukoliko ne bude moguće da se predsednik Skupštine izabere zbog blokade rada srpskog parlamenta, nove izbore mogla da bi da raspiše Nataša Mićić, kao poslednji adresar na toj funkciji, objašnjava za „Blic“ Marko Blagojević, portparol CeSID.\nOn objašnjava da novi skupštinski saziv mora da bude konstituisan najkasnije u roku do 30 dana od objavljivanja konačnih rezultata koje bi RIK trebalo da objavi do ponoći 1. januara 2004. godine.\nPrema Ustavu Srbije, sednicom koju saziva predsednik prethodnog saziva predsedava najstariji poslanik uz četiri najmlađa poslanika sa lista koje su osvojile najviše glasova. Skupština formira komisiju sastavljenu od tri člana sa lista koje su osvojile najviše glasova koji verifikuju mandate poslanika upoređujući imena poslanika koje su stranke dostavile sa podacima RIK.\n- Kandidata za predsednika Skupštine može predložiti grupa od 20 poslanika. U ovom slučaju svaka od grupa može da predloži kandidata za predsednika Skupštine Srbije - kaže Blagojević.\nIzborom na mesto predsednika Skupštine on stiče i zvanje vršioca dužnosti funkcije predsednika Srbije na osnovu čega može da pozove na konsultacije predstavnike poslaničkih grupa koje su ušle u parlament.\n- Nema jasno definisanog načina dodeljivanja funkcije mandatara za sastav nove vlade. U našim propisima ne postoji obaveza da mandatar bude iz one stranke koja je osvojila najviše glasova. Izvesnije je da će mandatara dobiti ona stranka koja u konsultacijama dokaže da može da formira skupštinsku većinu, a takvo rešenje postoji u Hrvatskoj - smatra Blagojević.\nU slučaju da se ne izabere predsednik, to bi značilo blokadu parlamenta zbog koje bi moralo bi da se pristupi novim izborima za koje ne postoji precizan datum kada bi trebalo da budu održani. Blagojević ističe da se to može dogoditi za mesec dana, ali i za šest meseci.\n- U slučaju da se ne dođe do izbora novog predsednika Skupštine, izbore bi zbog blokade parlamenta mogla da raspiše Nataša Mićić koja bi važila za poslednjeg adresara na toj funkciji i kao takva bi imala pravo to da uradi - smatra naš sagovornik.\nPredsednik Ustavnog suda Srbije Slobodan Vučetić izjavio je agenciji FoNet da bi konstitutivna sednica novog saziva republičkog parlamenta morala biti sazvana u najkraćem mogućem roku, s obzirom na to da ne postoji stara skupština.\nVučetić je precizirao da se - kada Republička izborna komisija utvrdi rezultate izbora i kada budu rešeni prigovori na odluke Komisije, o kojima bi odluku trebalo da donese Vrhovni sud Srbije, „a zakonom su utvrđeni veoma kratki rokovi od 24, 72 i 96 sati“ - ta sednica može očekivati do 7. januara, odnosno do Božića.\n- Jasne konačne rezultate možemo očekivati 1. ili 2. januara, a možda već i sutra, ali Republička izborna komisija je dužna da, posle tih procedura, objavi rezultate izbora u „Službenom glasniku“ i od tog trenutka bivša predsednica Skupštine dužna je da sazove Skupštinu u najkraćem mogućem roku - naglasio je Vučetić.\nPrema Ustavu Srbije, predsednik Skupštine se bira na prvoj, konstitutivnoj sednici i ta skupština će moći da donosi odluke vezane za rad, ako bude verifikovano više od polovine od 250 poslaničkih mandata.\n- Za izbor novog predsednika potrebno je da glasa većina prisutnih narodnih poslanika, s tim što najmanje mora biti prisutno 126 poslanika - rekao je predsednik USS.\nUpitan da li se može desiti da mandatar nove vlade bude iz redova Srpske radikalne stranke, koja je na izborima osvojila najviše mandata, Vučetić je odgovorio: „Zašto da ne, ako budu formirali koaliciju i imali 126 poslanika“\n- Svaka koalicija koja ima više od 126 poslanika ima mogućnost da formira vladu, jer predsednik Skupštine, kao davalac mandata ne može odbiti davanje mandata onoj grupaciji koja ima više od 126 poslanika - dodao je Vučetić.


Umrežite vaše uređaje brzo i lako | PC Press\n17. novembar 2017. 17. novembar 2017. PC Press\nNačin na koji ovi ruteri rešavaju problem pokrivanja i eliminacije „crnih tačaka“ je veoma zanimljiv. Četiri antene, naime, nisu u nizu, pa tehnologijom Advanced AC SmartBeam™ mogu da pojačaju signal u određenoj tački. Pažljiva analiza dolaznog signala sa povezanog uređaja koristi se da bi se izračunali parametri emitoavanja signala. Za „pojačavanje“ signala u nekoj tački, koristi se emitovanje više antena rutera (najmanje dve) koje, primenom faznog pomaka, pojačavaju signal u željenoj tački – u kojoj se nalazi uređaj do koga treba da dopre ovako pojačani signal.\nTagovi: Advanced AC SmartBeam, DIR‑878 EXO AC1900 MU‑MIMO, DIR‑882 EXO AC2600 MU‑MIMO, pametna kuća, Wi‑Fi Gigabit Router\n← IT bezbednost – ključni faktor za uspešnu digitalnu transformaciju\nIstraživači otkrili način punjenja pametnih telefona uz pomoć svetla →


HAŠIM TAČI U PROBLEMU: Zbog čega su "VELIKA BRAĆA" protiv kosovske vojske | Dnevne\nPočetna AKTUELNO HAŠIM TAČI U PROBLEMU: Zbog čega su “VELIKA BRAĆA” protiv kosovske vojske\nHAŠIM TAČI U PROBLEMU: Zbog čega su “VELIKA BRAĆA” protiv kosovske vojske\nKosovski predsednik Hašim Tači poslednjih dana insistira na brzom formiranju Vojske Kosova, ali u tome nema podršku “prvih saveznika” – NATO i SAD.\nTači je preko Kadrija Veseljija, koji se uz svog predsednika nalazi na spisku mogućih optuženih za zločine u južnoj srpskoj pokrajini, “progurao” da izmene dođu pred poslanike kosovskog parlamenta, ali za sve to nema “amina” od “velike braće”.\nBeogradski mediji su preneli da je Vučić izrazio “oštro protivljenje” formiranju Vojske Kosova, a potom je saopšteno da je Stoltenberg preneo Tačiju stav NATO da nema podršku za ostvarivanje svoje ideje.\nTom prilikom je naveo i da formiranje Oružanih snaga Kosova nije moguće bez izmene “ustava”, kao i da je neophodno nastaviti dijalog sa Beogradom. Nije striktno navedeno da li se to odnosi na dijalog o transformaciji BSK u OSK ili na dijalog u Briselu, koji je podignut na najviši politički nivo.\nPrimedbu Vašingtona na Tačijevu ideju izneo je i ambasador SAD u Beogradu Kajl Skot, koji je istakao da formiranje Vojske Kosova treba da bude urađeno kroz usvajanje ustavnih amandmana, kao i da “ne treba žuriti i ići sa tom odlukom u parlament, posebno kada su prisutne tenzije u regionu”.\nPrema njegovim rečima, ne bi trebalo da bude iznenađenje za bilo koga da SAD priznaju suverene odluke Kosova kao što je ta da Kosovo želi da ima svoju vojsku, što znači da Vašington u ovom trenutku “samo odlaže” formiranje Vojske Kosova, ali je i dalje, kao i NATO, zagovornik te ideje.\nProblem za Prištinu i Tačija je u tome što SAD i NATO zahtevaju da se “poštuje procedura”.\n“Ali sve vreme govorimo da ta odluka treba da bude doneta u skladu sa Ustavom Kosova i uz puno političko učešće svih stranaka na Kosovu. Ne vidim da je ovo pozitivan korak u ovom trenutku i želeli bismo da vidimo da se stvari odvijaju u ustavnim okvirima”, rekao je Skot.\n“Sa Amerikancima nije uvek lako razgovarati, ali znate na čemu ste. Oni su mi odmah rekli, nisu ništa krili, da su protiv takvog razvoja događaja i Vojske Kosova na ovakav način, koji je vanustavni i vaninstitucionalni”, rekao je Vučić.


Zastava EU na srpskim institucijama | EurActiv Srbija\nZastava EU na srpskim institucijama\nZastava Evropske unije istaknuta je 2. marta na više javnih zgrada u Beogradu, čime je obeleženo dobijanje statusa kandidata za članstvo u Uniji. Ova zastava nije samo simbol EU već i jedinstva i identiteta Evrope u širem smislu, a institucije EU je koriste od 1986. Broj zvezdica, takođe, ima šire simboličko značenje i nije povezan sa brojem članica.\nZastave EU su postavljene 2. marta na zgradama Skupštine Srbije, Predsedništva, Vlade Srbije i Skupštine grada Beograda, a uz zastave Srbije zastave EU istaknute su i na banderama u ulicama u centru Beograda.\nPredsednik Srbije Boris Tadić rekao je na konferenciji za novinare da Srbija od danas, pošto su joj evropski lideri na samitu u Briselu odobrili status kandidata, ima pravo da istakne zastavu EU.\nU Delegaciji Evropske unije rečeno je EurAktivu i Beti da nema ograničenja za korišćenje zastave EU, odnosno da može da se koristi ukoliko je to u skladu sa unutrašnjim pravom u nekoj zemlji.\nZastava pored toga što predstavlja EU ima i šire simboličko značenje – ona je simbol jedinstva i identiteta Evrope u širem smislu. Krug koji čine zlatne zvezdice predstavljaju solidarnost i harmoniju među narodima Evrope, navodi se na zvaničnom sajtu EU (europa.eu).\nBroj zvezdica nije povezan sa brojem članica EU. Na zastavi je 12 zvezdica, pošto je taj broj, prema mnogim tradicijama, simbol savršenstva, celovitosti i jedinstva. Zastava se zato ne menja bez obzira na proširenja EU.\nPočeci zastave sežu u 1955. U to vreme je postojala Evropska zajednica za ugalj i čelik koju je činilo šest članica i iz koje se razvila EU. Zasebna organizacija sa većim brojem članica, Savet Evrope, formiran je sedam godina ranije kako bi se posvetio zaštiti ljudskih prava i promociji evropske kulture.\nSavet Evrope je razmatrao koji bi simbol mogao da usvoji i nakon mnogih rasprava usvojen je sadašnji oblik – krug od 12 zvezdica na plavoj pozadini. U mnogim tradicijama 12 je broj savršenstva, a predstavlja broj meseci u godini i sati predstavljenih na brojčaniku sata. Krug je, između ostalog, simbol jedinstva.\nSavet Evrope je zatim ohrabrio evorpske institucije da usvoje istu zastavu i Evropski parlament se 1983. odazvao tom pozivu. Konačno, 1985. lideri tadašnje Evropske zajednice su usvojili zastavu kao zvanični amblem.\nOd 1986. zastavu koriste sve evropske institucije. Evropska zastava je jedini symbol Evropske komisije, dok druge institucije, poput Evropskog parlamenta ili Saveta EU, pored te zastave imaju i svoj amblem.


Displaying items by tag: br522 musicloverparadise.com\nŠorom sredom... 24. septembar 2010.\n• Da bi vam država nešto dala, mora prvo da uzme.\n• Opozicija je tu da poziciji objasni kako bi ona radila bolje, kad bi znala.\n• Pristojno mito može i od tužioca da napravi advokata.\nRukometni klub Bečej: Vera u mladost\nPočetkom septembra rukometaši Bečeja počeli su ubrzane pripreme. Treninzi se održavaju tri puta nedeljno u sali OSC-a „Mladost“.\nStoni fudbal: U Pečuj po medalje\nOvog vikenda (24-26. septembra) u Pečuju (Mađarska) se održava Evropsko prvenstvo u stonom fudbalu na kome nastupa i državni tim Srbije.\nPrvenstvo Vojvodine u Žablju: Overena viza za Niš\nU trim sali OSC-a „Mladost“ od 1. septembra vredno rade džudisti bečejskog kluba. Dve nedelje ranije počeli su pripreme i „poletarci“, deca rođena 2000. godine i mlađi, koji su se minulog vikenda takmičili na Prvenstvu Vojvodine u Žablju.\nBM teleks od 24. septembra 2010.\nMašinac PZP (Niš) – Novi Bečej 5:0\nZbog učešća kadetske reprezentacije u kvalifikacijama za PE treće kolo igra se 2. i 3. oktobra.\nZavršene pripreme bečejskih karatista: Cilj Liga šampiona\nPočetkom ovog meseca rad u hali OSC-a „Mladost“ započeli su i karatisti Bečeja, koji su desetak dana pre toga obavili fizičke pripreme u Goranskom parku.


Svetosavski paketići za predškolce iz MZ "Stojan Ljubić" - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Svetosavski paketići za predškolce iz MZ „Stojan Ljubić“\nDnevnik Juga 25/01/2020\tDRUŠTVO, Leskovac Ostavi komentar\nU susret Svetom Savi , Mesna zajednica ‘’Stojan Ljubić’’ je predškolcima sa svoje teritorije obezbedila paketiće, koje im je danas podelio Deda mraz.\nPodela paketića povodom decembarskih i januarskih praznika, višegodišnja je tradicija, kojoj se deca neizmerno raduju, izjavio je član Saveta Mesne zajednice ‘’Stojan Ljubić’’, Srđan Šterović, dodajući da će svetosavske slatke poklone dobiti mališani uzrasta do 7 godina.\n„Drago mi je što ima puno mališana ovde i koristim priliku da se zahvalim njihovim roditeljima koji su izdvojili vreme da dođu sa svojom decom na ovo druženje. Onima koji danas nisu mogli da dođu, poručujem da paketiće mogu preduzeti u prostorijama mesne zajednice.\nPrethodni Novoosnovani pokret „Metla“ svoje čiščenje krenuo iz Leskovca\nSledeći Policija u rancu devetnaestogodišnjaka pronašla dva kilograma marihuane


Jedna osoba poginula u požaru u Sheveningenu\nJedna osoba poginula je jutros u požaru u ćeliji zatvora u Sheveningenu, preneli su holandski mediji.\nOstali zatvorenici u zahvaćenom krilu su evakuisani i smešteni na druge lokacije unutar kompleksa.\nZatvorenik u čijoj ćeliji je izbio požar nije preživeo, a dim se preneo kroz čitavo krilo.\nPožar je inicijalno klasifikovan kao veoma veliki, ali je brzo lokalizovan.. Uzrok požara nije poznat, a policija vodi istragu.\nZatvor u Sheveningenu sastoji se od Psihijatrijskog centra, Institucije sa maksimalnim obezbeđenjem i Sudskog centra. U kompleksu se nalaze i prostorije za osumnjične koji se pojavljuju pred Međunarodnim sudom pravde.


M. K. 9. aprila 2017. 18:56\nProtesti, sedmi dan za redom, „vratili su se“ danas pred zdanje Skupštine Srbije, gde su učesnici počeli da se okupljaju nešto pre 18.00 sati, a sutra bi mogli da se nađu ispred sedišta predsednika Srbije, sudeći bar po najavi koja se mogla videti na jednom velikom transparentu.\nDva mladića, naime, drže veliki transparent na kojem se učesnici protesta mogu obavestiti da je za sutra navodno prijavljen skup ispred zdanja na Andrićevom vencu za 12 časova, kako bi predsedniku Srbije predali zahtev da poništi predsedničke izbore zbog, kako se navodi – kršenja Ustava.\nSkup protiče u prepoznatljivoj atmosferi sa pištaljkama, bubnjevima, transapentima, a među njima je i jedan novi – „dramski umetnici šetaju – FDU“.\nNa početku se pojavio i glumac Sregej Trifunović, a peva se „onesvesti se“.\nKako kažu, prošetaće, kao i ovih dana, centralnim beogradskim ulicama, a ruta je, zasad, sledeća: preko Terazija, Trga republike, RTS-a, Beograđanke, zgrade Vlade – do Skupštine, a samo navode da ih je s početka nešto manje nego juče.\nJoš oko 17.30 sati počelo je okupljanje ispred Doma Narodne skupštine, a u 18.00 je blokirana saobraćajnica koja spaja Trg Nikole Pašića i Takovsku ulicu.\nProtestu su se pridružili i članovi udruženja Efektiva, organizacija potrošača i klijenata banki, najverovatnije zaduženi u švajcarcima, koji su stigli sa svojim obeležjima i opremljeni trubicama.


Požarevac info - Najnovije vesti - Grad Požarevac organizuje odlazak na Međunarodni poljoprivredni sajam\nGrad Požarevac organizuje odlazak na Međunarodni poljoprivredni sajam\nDo petka 17. septembra traje prijava za odlazak na Međunarodni poljoprivredni sajam u Novom Sadu, u organizaciji Grada Požarevca. Svi registrovani poljoprivredni proizvođači mogu se prijaviti u kancelariju broj 26 Gradske uprave ili na broj 012/539-686 svakog radnog dana od 8 do 15 časova. Na sajam se odlazi 23. septembra, organizovan polazak je u 7 […]\nThe post Grad Požarevac organizuje odlazak na Međunarodni poljoprivredni sajam .\nDo petka 17. septembra traje prijava za odlazak na Međunarodni poljoprivredni sajam u Novom Sadu, u organizaciji Grada Požarevca.\nSvi registrovani poljoprivredni proizvođači mogu se prijaviti u kancelariju broj 26 Gradske uprave ili na broj 012/539-686 svakog radnog dana od 8 do 15 časova.\nNa sajam se odlazi 23. septembra, organizovan polazak je u 7 ujutru sa spoljnjeg perona Autobuske stanice.\nNapomena za zainteresovane Poljoprivredni sajam, Sajam lova i ribolova i Sajam ekologije primaće vakcinisane i nevakcinisane posetioce uz Digitalni zeleni sertifikat, negativan PCR ili brzi antigenski test.\nSaopšteno kada će penzionerima biti uplaćeno 6.000 dinara pomoći


Prikazivanje članaka po tagu Centar za samostalni život osoba sa invaliditetom Sombor\npetak, 15 maj 2020 22:16\nCentar za samostalni život osoba sa invaliditetom: Za pristupačniji Sombor\n* Kružni tok na Vidovdanskom trgu u Somboru je u utorak, 12. maja zvanično otvoren za saobraćaj. Ovo je četvrta raskrsnica u Somboru koja je izgradnjom kružnog toka dobila veću bezbednost za sve učesnike u saobraćaju\nU okviru rekonstrukcije izmenjen je deo kolovozne konstrukcije, postavljeni su novi ivičnjaci, izgrađena su pešačka ostrva, rampe za invalidska i kolica za bebe i bicikle na pešačkim prelazima, atmosferska kanalizacija sa delom novih slivnika i postavljena je nova saobraćajna signalizacija kojom je raskrsnica pretvorena u kružni tok.\nIzgradnjom rampi za kolica u velikoj meri se rešava problem bezbednog kretanja lica koja koriste invalidska kolica, ali je uočen nedostatak na pojedinim rampama, nivo površine rampe je viši od nivoa asfalta što usporava kretanje kolica.\n(pogledajte i galeriju slika u okviru rubrike)\nponedeljak, 04 maj 2020 14:43\n(SLOBODA - FREEDOM - u doba korone virusa - 5. maj, 2020.)\n* Evropski dan samostalnog života je Evropska mreža za samostalni život ustanovila 2014. i za taj dan je određen 5. maj. Centar za samostalni život osoba sa invaliditetom Srbije kao članica Evropske mreže sa svojim lokalnim centrima svake godine se uključivao u obeležavanje ovog datuma.\npredsednica CSŽ Sombor\nsreda, 11 januar 2017 15:09\nOdržana tribina "Protiv predrasuda i diskriminacije-za ljudska prava"\n* U organizaciji Centra za samostalni život osoba sa invaliditetom Sombor i Centra za samostalni život osoba sa invaliditetom Srbije danas je u Gerontološkom centru održana tribina na temu "Protiv predrasuda i diskriminacije-za ljudska prava". Na tribini se okupio eminentan broj stručnjaka iz različitih oblasti, kao i predstavnici Centra za samostalni život osoba sa invaliditetom\nNa ovoj tribini govorili su Mimica Živadinović, predstavnica Centra za samostalni život osoba sa invaliditetom Srbije i Emila Spasojević, saradnica Poverenice za zaštitu ravnopravnosti. U veoma kontrstruktivnoj i interesantnoj raspravi nakon predavanja istakao sa ogroman broj problema sa kojima se susreću osobe sa invaliditetom.\nDiskriminacija, predrasude, stereotipije su samo neki od vidova problema sa kojima se susreću ove osobe, a na koje mi, kao pripadnici opšte populacije ne obraćamo ili u nedovoljnoj meri obraćamo pažnju.\nPopulacije koje su označene kao veoma diskriminatorne u našoj sredini su Romi, zatim žene i osobe sa invaliditetom.\nStiče se utisak da je ovakvih tribina potrebno u još većoj meri u našem gradu, kao i to da svi zajedno moramo da se potrudimo da ovakve teme budu još više reprezentovane od strane medija i šire lokalne zajednice.\nJedino tako možemo da menjamo sve ono loše što, nedvosmisleno kao društvo posedujemo.


SATOVI ZA VOLANOM – HUBLOT - Satovi i nakit\nNovostiSATOVI ZA VOLANOM – HUBLOT\nSATOVI ZA VOLANOM – HUBLOT\nAvangardni švajcarski brend Hublot i verovatno najpoznatiji proizvođač sportskih automobila na svetu, Ferrari, od 2012. kad su započeli saradnju pa do danas kreirali su više od pedeset luksuznih satova.\nNovi model Big Bang Ferrari Magic Gold (ref. 402.MX.0138.WR) ima 45 mm široko i do sto metara vodootporno kućište izrađeno od Hublotovog patentiranog materijala Magic Gold za koji iz te kompanije tvrde da je najtvrđe zlato na svetu. Brojčanik je delimično skeletonizovan i ukrašen prepoznatljivim zlatnim Ferrarijevim konjem; podbrojčanik hronografa na 3 časa inspirisan je izgledom automobilskog brzinomera, a male sekunde na 9 sati oblikovane su kao automobilski ventilator.\nSafirno staklo na pozadini sata otkriva manufakturni automatski kalibar HUB1241 s 38 rubina, 72-časovnom rezervom snage, frekvencijom od 28.800 vibracija na čas i funkcijama sati, minuta, malih sekundi, datuma i hronografa. Sat ima crni kaiš od kože s gumenom postavom, a u paketu dolazi i dodatni kaiš od smeđe kože i gume. Big Bang Ferrari Magic Gold je izrađen u ograničenoj seriji od 250 primeraka.


Srebro za Stefana Simića – Kruševac PRESS\nKruševljanin Stefan Simić osvojio je srebrnu medalju na juniorskom Prvenstvu Evrope u ragbiju – Konferencija 2, održanom u slovačkom gradu Pieštani.\nMladi ragbisti iz Srbije su u prvoj utakmici pobedili Izrael sa 26:18 a u drugoj Hrvatsku sa 10:6. U finalnom susretu protiv Švajcarske vodili su do sredine drugog poluvremena ali su pri kraju meča popustili i na kraju osvojili drugo mesto.\nStefan Simić (18), član Ragbi kluba Kruševac, bio je standardan u selekciji selektora Marka Jovanovića. Odigrao je sve tri utakmice i dao veliki doprinos uspehu reprezentacije.


Okrugli stolovi “Podrška maloletnim migrantima bez pratnje“ | Grupa 484\nU Beogradu 10. maja 2016. godine započeta je serija okruglih stolova “Podrška maloletnim migrantima bez pratnje“ sa ciljem da se okupe predstavnici javnog sektora, međunarodnih i domaćih organizacija kako bi razmenili iskustva i unapredili saradnju u zbrinjavanju i zaštiti maloletnih migranata bez pratnje. Skup je realizovan od strane Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u saradnji sa Grupom 484.\nNa okruglom stolu učesnici su imali prilike da razgovaraju o ljudskim i infrastrukturnim resursima, da ocene saradnju sa akterima koji učestvuju u zaštiti maloletnih migranata bez pratnje, kao i da istaknu probleme sa kojima se susreću u svakodnevnom radu sa ovom osetljivom grupom.\nTokom diskusije zaključeno je da treba nastaviti sa obukama profesionalaca uključenih u sistem zaštite, posebno u domenu zaštite najranjivijih (žrtava trgovine ljudima, nasilja u porodici, traumatizovane dece i sl.), da treba unaprediti koordinaciju kako bi se postigao što veći efekat zaštite i dalje raditi na poboljšanju infrastrukture. Takođe je napomenuto da organizacije civilnog društva, u saradnji sa relevantnim državnim akterima, mogu biti nosioci velikog broja aktivnosti u institucijama, a koje bi trebalo da odgovore na potrebe dece u migracijama različitog uzrasta.\nU nameri da okupimo što veći broj relevantnih aktera, okrugli stolovi će biti održani u Nišu, Subotici i još jednom u Beogradu.


Milivojević: Gas životno pitanje za Srbiju, očekujemo razumevanje – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeEkonomijaMilivojević: Gas životno pitanje za Srbiju, očekujemo razumevanje\n22/05/2022Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti0\nSrbija ne dovodi u pitanje nivo prijateljskih odnosa sa Rusijom, kao ni strateške interese u odnosima dve zemlje, kaže nekadašnji diplomata Zoran Milivojević i navodi da Srbija ne odustaje od svojih državnih i nacionalnih interesa, a pitanje gasa je, ističe, uz Kosovo i Metohiju, jedan od najvažnijih.\nMilivojević navodi da Srbija u svom principijelnom i konstruktivnom stavu ima dve pozicije, a pre svega poštovanje međunarodnog prava što se, ističe, direktno tiče državnih i nacionalnih interesa Srbije.\nKako kaže, Srbija u tom smislu očekuje razumevanje ne samo Rusije nego svih u svetu.\n„Ne dovodimo u pitanje naše odnose sa Rusijom i nivo prijateljskih odnosa i našeg strateškog interesa u odnosima sa Rusijom. Verujem da će se to odraziti u razgovorima predsednika Srbije i Rusije i da ruska strana sve to ima u vidu i da to poštuje, kaže Milivojević povodom najavljenog razgovora predsednika Aleksandra Vučića i Vladimira Putina o snabdevanju Srbije gasom.Navodi da Srbija nastupa iskreno, direktno, a da je pitanje gasa za Srbiju „životno pitanje“.“ Bez obzira šta ko misli i bez obzira na pritiske vezano za sankcije i naš odnos sa Rusijom i drugim zemljama, naš glavni motiv u državnom ponašanju je državni nacionalni interes, a gas je jedan od ključnih interesa, uz Kosovu i Metohiju“, kaže Milivojević koji smatra da Srbija može da očekuje povoljnu cenu i uredno snabdevanje gasom iz Rusije.\nOn, s druge strane, ukazuje na interes koji EU pokazuje za Srbiju i region što, kaže, potvrđuje niz poseta evropskih zvaničnika u poslednje vreme, sa ciljem da, ističe, Brisel učvrsti pozicije na Zapadnom Balkanu i smanji uticaj Rusije, Kine i drugih faktora na tom prostoru.\nNa pitanje o najavljenoj poseti kancelara Nemačke Olafa Šolca, kojoj su prethodili dolasci niza nemačkih zvaničnika, Milivojević ocenjuje da je to signal da ta zemlja preuzima inicijativu i sa pozicije EU i sa sopstvene interesne pozicije.\nOn smatra da nemačka vlada na čelu sa Šolcom ima ambiciju da stavi do znanja da je Zapadni Balkan od posebnog interesa za Nemačku i da su u tom smislu poruke vrlo jasne i direktne.\nSmatra i da Nemačka nastoji da se reši kosovsko pitanje tako da nema promena granica na Balkanu podrazumevajući granice Srbije bez KiM i potvrdu kosovske državnosti.\nInteres Berlina je, dodaje, da se reši pitanje BiH u korist nemačkih i zapadnih stavova da BiH funkcioniše kao centralizovana, jedinstvena država uz određenu političku i stratešku reviziju izvornog Dejtonskog sporazuma.\n„Treba očekivati dalje pritiske i angažovanje Nemačke na toj liniji. Za afirmaciju EU u narednom periodu i za pokušaj saniranja posledica korona krize , Bregzita i ukrajinske krize , veoma je značajno da se region uključi u EU i da na taj načim EU reafirmiše svoju poziciju kao globalnog igrača“, kaže Milivojević.\nOčekuje, dodaje, da će u junu biti otvoreni pristupni pregovori EU sa Severnom Makedonijom i Albanijom i da će biti dinamike vezano za BiH.\n„Ostaje pritisak da se priključimo sankcijama Rusiji i da se na taj način kvalifikujemo za narednu fazu i da se po tom osnovu eventualno otvori klaster u junu i na toj liniji treba razumeti sve posete i delovanja koja smo imali, ali i ono što nas čeka u narednom periodu“, navodi Milivijević.\nIstiče da KiM ostaje ključno pitanje jer se, kako smatra, rešavanjem tog pitanja rešavaju i ostala aktuelna pitanja, pre svega pozicija Srbije i čitavog regiona. Veliki je pritisak da se potvrdi kosovska državnost i iz svih poruka, aktivnosti i angažmana vidimo da će centralni pritisak ići tom linijom,. jedan će ići prema Sarajevu i rešavanju pitanja BiH da se centralizuje i da počne da deluje na liniji zapadnih interesa, a drugo da se kosovska državnost potvrdi po svaku cenu.\nUkazuje da je specijalni izaslanik EU za dijalog Miroslav Lajčak u poseti SAD gde ima seriju sastanaka na visokom nivou, uključujući i sa generalnim sekretarom UN uz ocenu da je jasno da se kosovsko pitanje ne može rešiti bez UN i Saveta bezbednosti.\n“ Treba tražiti rešenja koja su na liniji Rezolucije 1244, ali i stava Srbije o kompromisnom rešenju. Nema šanse da se na bilo koji način dođe do rešenja koje bi podrazumevalo nametanje i odricanje Srbije od državnih i nacionalnih interesa. To je svima jasno i zato ide pritisak da se to pitanje reši, ocenjuje nekadašnji diplomata.\nIstiče daje ključno izvršiti pritisak na Prištinu i da sve zavisi od prištinske strane i zapadnih centara moći koji stoje iza kosovske nezavisnosti.\nAko Priština i zapadni centri moći ne promene stav da se ne može razgovarati isključivo o priznanju, onda ima šanse da se dijalog nastavi i dobije “politički polet“ koji bi vodio ka kompromisnom rešenju“, zaključuje Milivojević.


AOL kupuje Yahoo ? - Baguje.COM\nKako prenosi The Wall Street Journal, kompanija AOL sa još nekoliko manjih firmi pokušaće da kupi jedan od najvećih internet brendova Yahoo!. Nije jasno kako AOL kao vodeća kompanija u ovom potencijalnom konzorcijumu planira da izvede ovu kupovinu kada je procenjena tržišna vrednost AOLa deset puta manja od tržišne cene Yahooa. AOL je u poslednje vreme imao samo uspešne kupovine sa manjim investicijama poput bloga TechCrunch, dok bi za kupovinu Yahooa trebali da izdvoje preko 50 milijardi dolara, bar toliku ponudu je Yahoo! odbio od kompanije Microsoft za preuzimanje.\nObe komapnije poslednjih godina beleže pad popularnisti svojih servisa i nikako ne uspevaju ni na jednom poslovnom polju da budu adekvatna konkurencija kompaniji Google. Iz ovog razloga sasvim je moguće da je na pomolu neki dogovor ili ujedinjenje, i ako je malo verovatno da bi AOL zaista uspeo da preuzme kompanjiju Yahoo!.\nSledeći članak Google vratio Yelp u Google Places\nPrethodni članak Yahoo.com "pao" prvi put u ovoj deceniji!


Tag / Dan / Vesti online\nCrna Gora slala oružje u Ukrajinu?\nAvionom Vazdušnih snaga SAD-a sa Vojnog aerodroma u Golubovcima 15. februara ove godine oružje i vojna oprema iz skladišta Vojske Crne Gore (VCG) prebačeni su u ratom zahvaćene Ukrajinu i Irak,...\nBorimo se za srpski jezik u Crnoj Gori!\nNova srpska demokratija ne podržava diskriminatorsku politiku vlasti prema Srbima u Crnoj Gori i svim dozvoljenim sredstvima će se boriti da se najbrojnijoj jezičkoj zajednici omogući...\nDevet godina od ubistva Duška Jovanovića\nPožar u zgradi lista "Dan", jedan poginuo\nU požaru koji je danas izbio u zgradi podgoričkog lista “Dan”, verovatno zbog dotrajalih instalacija, poginuo je električar Milovan Živković (32). U trenutku požara, na instalacijama su...\n"Šarićevi listinzi" u rukama tužilaštva\nUredništvo podgoričkog lista Dan predalo je danas specijalnoj tužiteljki Đurđini Ivanović telefonske listinge navodnih telefonskih razgovora crnogorskog premijera Igora Lukšića i šefa...\nDejo: Spreman sam za narko test!\nPredsednik Fudbalskog saveza Crne Gore Dejan Savićević rekao je da je spreman da se testira na narkotike i najavio da će tražiti 500.000 evra odštete od lista "Dan" u slučaju negativnog...\nPolicija sakrila krunski dokaz?\nPodgorički dnevnik "Dan" došao je do kopije službene policijske zabeleške, koja je izgleda sklonjena od istrage, u vezi sa ubistvom direktora i glavnog urednika ovog lista Duška Jovanovića, a...