Prikaz govora poslanice Aleksandra Đurović\nKoleginice i kolege narodni poslanici tačka dnevnog reda o kojoj upravo raspravljamo jeste izbor predsednika Narodne skupštine, a s obzirom da je jedini predlog za predsednika Narodne skupštine gospođa Maja Gojković, u pitanju je reizbor i mi naravno da ne možemo da budemo limitirani govoreći isključivo o biografiji gospođe Gojković, koja je dobro poznata, nego treba prvenstveno da govorimo o njenom načinu rada u ove dve godine, koliko je bila na toj poziciji.\nMogli smo da čujemo brojne kritike od strane opozicije da su bili na neki način oštećeni njenim radom, međutim moje je mišljenje da je ona na jedan kvalitetan, tolerantan način vodila sednice Narodne skupštine i vrlo često su upravo poslanici SNS njoj upućivali kritike da je dosta tolerantnija prema opoziciji nego prema poslanicima iz stranke koji su je predložili.\nZaista, s druge strane, kada slušam da jedna žena poslanica, makar iz opozicione stranke toliko ružno govori o kandidatu ženi za jednu poziciju parlamenta, zaista se jako loše osećam, posebno kada je to zasnovano na mnogim neistinitim tvrdnjama i takođe posebno je licemerno slušati da bilo ko iz Demokratske stranke kaže da je Maja Gojković oštetila građane Vojvodine.\nU prethodnom sazivu smo za ove dve godine doneli brojne zakone i ono što nas očekuje i sa čime će gospođa Gojković, kao budući predsednik parlamenta i svi mi ovde koji smo u ovome sazivu radimo kao narodni poslanici jeste da ćemo morati mnogo više da radimo na donošenju zakona, s obzirom da u naredne četiri godine jedan od naših ciljeva i jeste da u potpunosti harmonizujemo naše zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU, kako bismo bili spremni za članstvo.\nUskoro nas očekuje otvaranje poglavlja 23, 24, koji u stvari predstavljaju reformu celog društva u Srbiji kako bismo dostigli standarde koji postoje u zemljama EU.\nJedna od uloga koju predsednik parlamenta, jedna od značajnijih uloga koju vrši jeste i reprezentativna funkcija i sve više ima parlamentarna diplomatija ulogu u našem društvu i ne samo u našem, nego i svuda u Evropi i upravo je gospođa Gojković u prethodnom sazivu parlamenta bila izuzetno aktivna promovišući Srbiju i u inostranstvu i kroz učešće na različitim međunarodnim događajima, kao i ovde u Srbiji, kada smo bili u prilici da ugostimo brojne visoke zvanice.\nUpravo sa ove govornice su brojni visoki zvaničnici EU imali priliku da nam se obrate, tu su bili i predsednik Evropskog parlamenta gospodin Martin Šulc, evropski komesar za proširenje gospodin Han, takođe predsednica Parlamentarne skupštine Saveta Evrope nam se obratila sa ove govornice.\nTakođe smo imali priliku da ugostimo i predsednike oba doma Ruskog parlamenta gospođu Valentinu Matvijenko, takođe i gospodina Sergeja Neriškina, i upravo je to politika koju smo sprovodili u prethodne dve godine, ona koju nameravamo da nastavimo u narednom periodu, a to je saradnja sa zemljama istoka i zapada u pogledu spoljne politike i parlamentarna diplomatija i svi mi narodni poslanici možemo da učinimo dosta po tom pitanju.\nKao predsednik Odbora za spoljne poslove u prethodnom sazivu imala sam dosta prilike da sarađujem sa gospođom Gojković, na jedan dobar i kvalitetan način i mislim da s predsednicima svih odbora takođe i svim narodnim poslanicima od izuzetne važnosti je saradnja sa predsednikom parlamenta, posebno rekla bih, onome ko radi u Odboru za spoljne poslove, jer upravo je to neka karika koja vezuje Odbor za spoljne poslove sa predsednikom parlamenta upravo rad na promociji naše zemlje.\nTakođe, imali smo priliku da prošle godine kada smo na inicijativu Odbora za spoljne poslove Narodne skupštine i Ruske Dume, imali smo priliku da uspostavimo jedno stalno telo koje se zove Komisija za saradnju između Narodne skupštine Republike Srbije i Ruske Dume, to je najviši nivo saradnje koji je uspostavio srpski parlament sa bilo kojim drugim parlamentom u svetu.\nRuska Duma ima još tri parlamenta, pored srpskog, sa kojima ima uspostavljen taj vid saradnje, a što se tiče Narodne skupštine, mi smo jedini parlament sa kojima mi sarađujemo na tako visokom novu, to je Ruska Duma.\nGospođa Maja Gojković i predsednik Ruske Dume, gospodin Nariškin prošle godine su potpisali taj vid saradnje i formiranje stalnog tela u decembru mesecu u Moskvi.\nOvde sam, moram da se osvrnem zaista na jedno izlaganje predsednika poslaničke grupe Dveri, gospodina Obradovića, koji je želeći da se pohvali time kako je dobio čestitke od strane visokih zvaničnika Ruske Dume, verovatno za prelazak cenzusa, pomenuo je gospodina Železnjaka i gospodina Alekseja Puškova kao ljude od kojih je dobio čestitke.\nMoram da kažem da svi koji se bave parlamentarnom diplomatijom, pa i diplomatijom šire, znaju da službe koje rade za takve ljude protokolarno šalju čestitke za izbore, za nove godine i slične prigodne trenutke, a ono što možda niste bili dovoljno informisani vi ili narodni poslanici, a što želim sada sve da vas podsetim, jeste da je upravo gospodin Železnjak lično došao u Beograd i prisustvovao završnom mitingu SNS u Beogradu u ime Jedinstvene Rusije, vladajuće stranke u Ruskoj Federaciji, pružio podršku SNS na izborima.\nTakođe, moj dragi kolega i prijatelj, gospodin Aleksej Puškov je prošle godine, pošto ste ga baš vi pomenuli, prošle godine je bio dva puta u Srbiji. Oba puta na moj poziv kao predsednika Odbora za spoljne poslove.\nTako da mogu da kažem svim strankama koje su tek ušle u Narodnu skupštinu po prvi put ili posle određene pauze koju su imali u radu, da će morati zaista još mnogo da rade da bi uopšte mogli donekle da dostignu nivo, mislim prvenstveno na stranke koje se deklarišu kao pro-ruski orijentisane. Moraće još mnogo da rade kako bi dostigli makar donekle nivo saradnje koji je SNS uspostavila sa Ruskom Dumom, sa Ruskom Federacijom.\nIzbor gospođe Gojković na funkciji predsednika parlamenta, njen reizbor, je svakako i garancija da će takva politika što se tiče spoljne politike biti sprovođena i u narednom periodu i zato smatram da je njen izbor pravi izbor za ovaj parlament.\nZaista mi je žao što vidim da neke stranke ovde misle da imaju tapiju na odnose sa Rusijom i da svi drugi su apriori, nisu im prijatelji i ne mogu da računaju na podršku.\nOno što je činjenica jeste da nivo koji je uspostavljen sa Ruskom Dumom u ovom parlamentu u prethodnom sazivu, vi tek treba da uđete u korak na neki način, ako možete to da pratite. U prethodnom sazivu, koji je bio 100% proevropski orijentisan, 128 narodnih poslanika su bili članovi Grupe prijateljstva sa Ruskom Federacijom.\nS druge strane, javna podrška koju je uputila Jedinstvena Rusija, stranka gospodina Putina, Medvedeva, vladajuća stranka u Rusiji, je bila upućena SNS i tu činjenicu ne možete da promenite.\nPoštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, želela bih na početku da pozdravim tim Ministarstva unutrašnjih poslova, koji vidim da je ministar pojačao novim državnim sekretarom gospođom Janom Ljubičić, koja moram da kažem, da njen rad kao generalnog sekretara Skupštine nam ovde dosta nedostaje i profesionalizam koji je pokazala u tom radu. Ali, svakako je time ojačan tim Ministarstva unutrašnjih poslova i sigurna sam da će biti izuzetno zadovoljni njenim radom, kao što smo i mi bili.\nOvde smo se dosta udaljili od teme dnevnog reda, mogli smo da čujemo i neke rođačke odnose o kojima nismo ništa znali ko je gde zaposlen, tako da bih ja da predložim da se mi vratimo o raspravi o zakonima koji su na dnevnom redu, a to je Predlog zakona o policiji, Predlog zakona o javnom okupljanju i Predlog zakona o javnom redu i miru.\nDakle, u pitanju su tri nova predloga zakona, ne predlozi za izmenu i dopunu postojećih zakona, tako da oni donose dosta noviteta i imaju jedan sveobuhvatniji i moderniji pristup rešavanju pitanja delokruga rada Ministarstva unutrašnjih poslova.\nOsvrnula bih se na nekoliko važnih segmenata koje sam videla u Predlogu zakona o policiji. Ono što se posebno nameće u ovom Predlogu zakona je profesionalizacija Ministarstva unutrašnjih poslova. Vidimo da su uslovi za zasnivanje radnog odnosa pooštreni i takođe jako je važno i dobro što je uneto to da se prati i kontroliše da prilikom radnog odnosa ne dođe do toga da oni uslovi koji su bili neophodni prilikom zasnivanja, da se krše, tako da recimo kada neko prilikom zapošljavanja, kako u državnu upravu, u ovom slučaju Ministarstvo unutrašnjih poslova, mora da donese potvrdu da nije osuđivan, svakako ukoliko dođe u toku karijere do toga da se neko ogrešio o zakone, jako je važno da je to rešeno na način da to ne može da bude slučaj i da u takvim slučajevima ne može da nastavi svoju profesionalnu karijeru u Ministarstvu unutrašnjih poslova.\nTakođe su propisani uslovi za karijerno napredovanje, koji su vezani za rezultate rada zaposlenih i godišnjih ocena koje se baziraju na bazi jasnih merila. Ovde vidimo da je ovaj Predlog zakona u stvari smanjio ovlašćenja ministra, što nismo često u prilici da vidimo da neki ministar sam predlaže da mu se smanjuju ovlašćenja, tako da one kritike koje sam slušala u pogledu nekih zabrinutosti povodom ovog zakona, da ne dođe do zloupotrebe policije u partijske svrhe, možda su upravo te bojazni zbog nekih njima poznatih primera iz prošlosti, ali upravo ovaj Predlog zakona pokazuje da SNS i Ministarstvo unutrašnjih poslova, na čelu sa ministrom Stefanovićem, u svakom slučaju nemaju takve intencije da koriste policiju u partijske svrhe.\nSada vidimo da je novina u zakonu upravo to da ministar više neće moći da unapređuje zaposlene, kao ni da vodi određene predistražne postupke bez tužilaštva, što je do sada bilo moguće.\nSektor unutrašnje kontrole sada ima nova ovlašćenja čime dobija pun kapacitet da sprovede borbu protiv korupcije, uvedeni su testovi integriteta, kao i obaveza deponovanja imovinskih kartona svih rukovodilaca u Ministarstvu unutrašnjih poslova, što je važna novina koju donosi ovaj zakon.\nMislim da je jako važno istaći da je cilj ovih novina to da se iskoreni korupcija u samom MUP-u. Svesni smo da postoje određeni pojedinci koji su skloni korupciji u Ministarstvu unutrašnjih poslova, ali svakako da velika većina zaposlenih su časni i pošteni ljudi i ne smemo dozvoliti da neki pojedinci diskredituju rad celog Ministarstva. Zato je jako važno da se sektor unutrašnje kontrole radi na pravi način.\nNovina u ovom zakonu je i formiranje sektora za međunarodnu saradnju i evropske poslove, što je jako važno, posebno u ovom periodu u kojem se sada nalazimo, gde sa jedne strane smo u obavezi usaglašavanja našeg zakonodavstva sa EU i takođe sa druge strane, usled emigrantskih talasa koji pogađaju ceo ovaj region, jako je važno da je jedan ovakav sektor formiran, takođe, Ministarstvo unutrašnjih poslova u 2015. godini imalo je veoma značajne rezultate na ovome planu. Videli smo da je i Evropska komisija dala pozitivne ocene za akcioni plan za poglavlje 24, što u stvari se tiče rada Ministarstva unutrašnjih poslova.\nNačin na koji se Ministarstvo unutrašnjih poslova suočilo sa problemom migrantske krize je zaista za svaku pohvalu, imajući u vidu da je preko naše zemlje prešlo preko 600.000 migranata, a da nije zabeležen nijedan incident sa domaćim stanovništvom, takođe, niko od građana Srbije nije se osećao ugroženo ni u jednom trenutku. Videli smo brojne slučajeve u nekim drugim zemljama koje su imale takvih problema. Mislim da je tu velika zasluga upravo i na dobroj saradnji koju je Ministarstvo unutrašnjih poslova ostvarilo sa zemljama regiona, jer bez saradnje na međunarodnom planu u ovom segmentu, nije moguće ni obavljati ove zadatke na najbolji način.\nOno što takođe želim da istaknem jeste i Predlog zakona o policiji predviđa i novo postupanje policije u slučaju nasilja u porodici. U slučaju kada je prijavljeno nasilje u porodici, policijski službenici su dužni da u saradnji sa drugim nadležnim organima odmah preduzmu potrebne mere i radnje u skladu sa zakonom, čijim se vršenjem sprečava dalje nasilje u pogledu toga da ne dođe do težih telesnih povreda ili čak i smrtnog ishoda.\nOvo je jako važno, s obzirom da u postojećem pravnom okviru ne postoji zakonski osnov za preduzimanje mere udaljenja nasilnika i mi smo ratifikovali Istambulsku konvenciju koja predviđa niz mera po ovom pitanju i mislim da je za našu zemlju jako važno da primenimo i taj austrijski model, koji predviđa udaljenje nasilnika iz stana.\nSvesni smo takođe i da je bilo nekih slučaja i nedavno smo o tome bili informisani preko sredstava javnog informisanja, da su neki pojedinci u Ministarstvu unutrašnjih poslova, takođe, bili skloni vršenju nasilja u porodici i da ne bi došlo do zaštite kolega u takvim slučajevima, jako je važno naći pravi mehanizam da bi se iskorenila ovakva pojava.\nO drugim zakonima koji su na dnevnom redu ne bih sada da se osvrćem, s obzirom da je dosta bilo govora o tome. Ono što bih želela da pohvalim jeste upravo to što je prilikom rasprave o Zakonu o javnom okupljanju kada su odbori za odbranu i unutrašnje poslove, kao i Odbor za ljudska i manjinska prava, organizovali sastanak sa Ombudsmanom, sa Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti, Poverenikom za zaštitu informacija od javnog značaja i nevladinim organizacijama. Velika većina predloga koji su tada izneti da su usvojeni od strane unutrašnjih poslova, čime je jasna volja da se nađe zakonsko rešenje, najbolje za naše društvo.\nNa samom kraju bih htela nešto drugo da kažem, a to je kada sam se spremala za raspravu o ovim zakonima, našla sam neke podatke o radu Ministarstva unutrašnjih poslovi, koji u stvari predstavljaju rezultate vašeg rada, što mislim da je najvalidniji, statistički podaci su neumoljivi, najbolje pokazuju koliko je neko bio posvećen ili ne svom radu. Samo ću par stvari da pomenem, dakle, u periodu od maja 2014. do novembra 2015. godine, opšti kriminal smanjen za 11,1%, imovinski kriminal za 17%, smanjen broj krivičnih dela protiv života i tela za 9,7%, a za oko četvrtinu smanjen broj ubistava. U poslednjih godinu i po dana policija je zaplenila oko 4,2 tone narkotika i tri puta više opojne droge u komadima, kao i duplo više heroina.\nMislim da su ovo neki podaci koje ne mogu tako lako da se nađu u našim sredstvima javnog informisanja koji u stvari plasiraju najčešće neke druge informacije i najčešće možemo da slušamo kritike koje su verovatno usmerene najviše sa ciljem da se diskredituje rad kako policije tako i ministra, ali svakako da rezultati rada su jedini sud o radu svakoga od nas, ne samo ministarstva, nego i svakog od nas koji ovde sedimo i koji predstavljamo građane Srbije, a upravo rezultati rada MUP-a su nešto čime ministar može da se pohvali.\nSamo bih još da kažem da smo čuli zamerke zašto je ministar organizovao konferenciju za štampu gde su oko njega bili pripadnici MUP-a. Ja zaista ne mogu da razumem takvu vrstu kritika zato što svi oni koji se nisu ogrešili o zakon ne treba da osećaju nikakvu pretnju kada vide pripadnike MUP-a u uniformi, već treba da se osećaju sigurno i ja sam na takav način to i videla kao i poruka sigurnosti svim građanima Srbije, tako da oni koji se osećaju nesigurno verovatno znaju zašto se tako osećaju. Ja bih samo da kažem ministru da nastavi da radi u tom smeru i da postiže ovakve dobre rezultate na dobrobit svih građana Srbije. Hvala.\nPoštovani predsedavajući, poštovani ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, pred nama su danas četiri ratifikacije, jedna međunarodna konvencija i tri bilateralna sporazuma sa Gruzijom, Rumunijom i sa Finskom.\nNa samom početku bih htela da se osvrnem prvo na Međunarodnu konvenciju protiv regrutovanja, korišćenja, finansiranja i obuke plaćenika, koja je usvojena 4. decembra 1989. godine u Njujorku i bila je otvorena godinu dana na potpisivanje članicama UN, što je Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija u to vreme i učinila i potpisala je u decembru 1990. godine. Konvencija je stupila na snagu 20. oktobra 2001. godine, a Savezna Republika Jugoslavija, čiji je pravni sukcesor Republika Srbija, je dala sukcesorsku izjavu 12. marta 2001. godine i time potvrdila da ostaje potpisnica ove konvencije.\nKonvenciju su do sada ratifikovale 33 države, tako da će Srbija svakako biti 34. država u svetu koja će da ratifikuje ovu konvenciju. Potvrđivanjem ove međunarodne konvencije Srbija će da se svrsta u grupu zemalja koje regrutovanje, finansiranje, korišćenje i obuku plaćenika smatraju krivičnim delom. Takođe, ova konvencija spada u oblast međunarodnog humanitarnog i krivičnog prava, pa će njenom ratifikacijom Republika Srbija da doprinese usaglašenosti nacionalnog zakonodavstva sa međunarodnim humanitarnim pravom procesa koji su pokrenuli Međunarodni komitet Crvenog krsta i Švajcarska.\nOvo svakako neće biti prvi put da Srbija pokaže svoju potpunu posvećenost borbi protiv terorizma, s obzirom da smo još prošle godine kao država bili kosponzori donošenja Rezolucije UN 2178 u borbi protiv Islamske države, Iraka i Levanta, a odmah nakon toga, na inicijativu 199 narodnih poslanika, došlo je do izmene krivičnog zakonodavstva u dva člana, koja su predvidela kao krivično delo učestvovanja na stranim ratištima i organizovanje odlazaka na strana ratišta.\nIzmene ovog krivičnog zakonodavstva su usvojene 10. oktobra 2014. godine, čime su u okviru glave 34. krivična dela protiv čovečnosti i drugih dobara zaštićenih međunarodnim pravom okarakterisana kao krivična dela. Član 386a. Krivičnog zakonika kaže da sva lica koja individualno učestvuju u oružanim sukobima, kao pripadnici vojnih ili paravojnih formacija na teritoriji druge države, čiji nisu državljani i nisu pripadnici nijedne međunarodne misije, međunarodne organizacije, mogu da dobiju kaznu od šest meseci do pet godina, a ukoliko odlaze na ratišta u okviru grupe, predviđena kazna je od jedne do osam godina zatvora.\nKrivično delo organizovanja učestvovanja u ratu, u vidu odlazaka grupa, regulisano je članom 386b Krivičnog zakonika, gde je predviđena kazna od dve do 10 godina zatvora za one koji organizuju odlaske na strana ratišta i koji, takođe, podstiču druga lica da učestvuju na stranim ratištima.\nPropisivanje inkriminacije u domaćem zakonodavstvu za ova krivična dela koja su predviđena inkriminacijama i članovima 2. i 3. Konvencije o kojoj danas razgovaramo, pokazuje da nije potrebno usaglašavanje domaćeg zakonodavstva kako bi odredbe ove konvencije bile primenjive i u Republici Srbiji.\nOno što želim da kažem, jeste da danas kada imamo pojačanu globalnu pretnju od terorizma, jer smo svedoci i nedavnih napada u Parizu, gde je 130 žrtava tog terorističkog akta, a takođe imamo i primer obaranja ruskog putničkog aviona iznad Sinaja, gde je bilo 224 žrtve, od čega čak 17 dece, pokazujemo da je pretnja od terorizma poprimila ozbiljne razmere globalno u celom svetu.\nAko pogledamo situaciju u našem regionu, zemljama koje nas okružuju, možemo da kažemo da su se takođe teroristički akti dešavali u nekim našim susednim zemljama. Setimo se samo onoga što se desilo u Kumanovu, u Makedoniji nedavno, takođe i u Bosni i Hercegovini, u Zvorniku i Rajlovcu. Možemo da kažemo da u Srbiji nije dolazilo ni do kakvih tog tipa pretnji. Želim da kažem da je prvenstvena zasluga za to pripadnika MUP-a Republike Srbije, zato što budno prate situaciju i što imaju pooštrenu kontrolu granica, kao i mere nadzora nad povratnicima sa stranih ratišta koji dođu u Republiku Srbiju.\nTreba imati u vidu da je od početka godine pa do kraja novembra ove godine kroz Republiku Srbiju prošlo oko pola miliona migranata na svojim putevima ka zemljama zapadne Evrope i da se nije desio nijedan incident. Svakako bih htela da pohvalim rad prvenstveno ministra unutrašnjih poslova, Nebojše Stefanovića, koji je svojim ličnim angažovanjem dosta doprineo tome da se rad policije poboljša u ovom periodu i da se građani Srbije osećaju bezbedno. Videli smo i neka istraživanja javnog mnjenja, koja kažu da i posle terorističkih napada koji su se desili po Evropi građani Srbije se i dalje osećaju bezbedno. To pokazuje da oni imaju poverenje u policiju i MUP.\nKada pogledamo učešće na stranim ratištima u regionu koja se dešavaju, možemo da vidimo da predsednik Makedonije, Đorđe Ivanov je rekao da se oko 70 državljana Makedonije nalaze na ratištima u Siriji, portparol policije Kosova i Metohije izjavio je da se oko 120 pripadnika građana Kosova i Metohije vratilo nakon učešća na ratištu u Siriji, vratilo se svojim kućama. Tako da, to su sve potencijalne pretnje za bezbednost celog regiona.\nSituacija u Srbiji je takva da se 26 pripadnika, građana Republike Srbije nalazi na ratištima u Siriji. Takođe treba reći da se njih sedam vratilo i procenjuje se da je osam izgubilo život. Mislim da su izmene zakonodavstva koje smo imali prošle godine, a vezano za to da smo okarakterisali kao krivično delo učešće na stranim ratištima, doprinele da ova brojka vezano za Srbiju nije veća i da pod punim nadzorom policija sprovodi mere nadzora nad licima koja su se vratila. To je svakako dobro, što možemo da kažemo da se sada građani Srbije mogu osećati bezbedno i da ne postoji pretnja od bilo kakvog terorističkog akta u Srbiji.\nTakođe, značajna je i saradnja koju je MUP uspostavilo sa zemljama regiona, jer borba protiv terorizma nije moguća bez saradnje sa drugim državama, a prvenstveno sa državama regiona. Ova konvencija takođe predviđa obaveze države da međusobno sarađuju u sprečavanju krivičnih dela utvrđenih ovom konvencijom i takođe obaveza hapšenja i ekstradicije plaćenika koji se nalaze na njihovoj teritoriji.\nSada bih se osvrnula na bilateralni Sporazum između Vlade Republike Srbije i Vlade Rumunije o bavljenju plaćenim poslovima članova porodica diplomatskih i konzularnih predstavnika. Ovaj sporazum je zaključen razmenom nota 14. jula ove godine.\nPoslednju deceniju zaključivanje ove vrste bilateralnih sporazuma je postala praksa u bilateralnim odnosima između zemalja, iz razloga što se videlo da se dešava situacija da se supružnici ne odlučuju da prate svoje bračne partnere prilikom njihovih dužnosti u inostranstvu u našim diplomatsko-konzularnim predstavništvima, iz razloga što žele dalje da nastave da se bave svojim poslom, tako da se nametnulo kao potreba da se pomogne na taj način članovima diplomatskog osoblja, ne samo Srbije nego je to praksa i u drugim zemljama. Tako da, osnovni cilj, u stvari, ovih bilateralnih sporazuma je očuvanje normalnog porodičnog života i takođe zadovoljavanje potrebe i bračnih partnera da mogu da privređuju i da rade u zemlji u kojoj se nalaze.\nTakođe, član 2, druga stvar koja je važna i svrha ovog sporazuma jeste da se ograniče privilegije i imuniteti za tog bračnog druga u pogledu određenih poslova, obima poslova kojim se bave, koji su plaćeni u zemlji u kojoj se nalaze, a imunitet tog građansko-pravnog i upravnog postupka. Taj imunitet nije primenjiv za krivične, ne uskraćuje se imunitet od krivičnog sudstva.\nTakođe, supružnici koji se odluče da rade u zemljama prijema u obavezi su da plaćaju poreze koji proističu iz tako ostvarenog prihoda. Do sada su zaključeni sporazumi sa 14 država, a od toga je devet stupilo na snagu, tako da možemo da kažemo da zaista postoji veliki broj naših diplomatsko-konzularnih predstavništava koja još nisu zaključila ovakve vrste bilateralnih sporazuma. Ovo je prilika da apelujemo na Ministarstvo spoljnih poslova da bude što više ovakvih bilateralnih sporazuma, kako bismo olakšali život našim predstavnicima u inostranstvu.\nSledeći je Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša. Ministar spoljnih poslova gospodin Dačić je potpisao ovaj sporazum prilikom njegove posete u Tbilisiju 2. juna ovde godine. Cilj ovakvih sporazuma o ukidanju viza je jačanje ukupne bilateralne saradnje, naravno, sa očekivanjima da će posebno da dođe do unapređenja ekonomske saradnje, ono što je svakako najvažnije za nas.\nMožemo da kažemo, vezano za samu Gruziju, da nivo ekonomske saradnje ne odgovara potencijalima i potrebama dveju država. Međutim, ako pogledamo kako je išao taj nivo robne razmene poslednjih godina, ipak vidimo određena poboljšanja, s obzirom da je u 2013. godini razmena bila 5,3 miliona evra, a u periodu od januara do jula 2015. godine oko 17 miliona evra. Tako da, već vidimo određena poboljšanja, ali postoje i potencijali u brojnim oblastima, kao što su crna i obojena metalurgija, tekstilna i prehrambena industrija, građevinarstvo, turizam i nadamo se da će ova vrsta sporazuma doprineti da se saradnja pre svega na ekonomskom planu sa Gruzijom unapredi.\nSporazum sa Gruzijom je usklađen sa odredbama tipskih sporazuma o ukidanju viza i proces liberalizacije viznog režima sa onim zemljama kojima je potrebna viza za ulazak u zemlje EU. Razlog zašto je došlo do toga je da je došlo u jednom trenutku do situacije da za pripadnike u Srbiji, za građane Srbije koji imaju civilne pasoše nije potrebna viza za ulazak u Gruziju, a za one koji imaju službene i diplomatske jeste bila potrebna, a razlog za to je što je Vlada Gruzije donela jednostrani akt kojim je ukinula vize za građane Srbije još 15. juna 2011. godine za boravak do 365 dana. Međutim, ovaj sadašnji sporazum koji su napravile naše dve vlade u stvari pokazuje da je sporazum recipročnog karaktera, dakle, za sve nosioce diplomatskih i službenih pasoša obe zemlje važi za boravak do 90 dana.\nHtela bih na kraju da pomenem i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Finske o sukcesiji i konsolidaciji bilateralnih ugovora. Jako je važno ustanoviti koji je od ugovora koji su zaključeni sa jedne strane od SFRJ, SRJ, Državne zajednice Srbija i Crna Gora i sa druge strane Republike Finske, koji su zaključeni nakon 1992. godine, a pre sticanja samostalnosti Republike Srbije su i dalje na snazi.\nSvakako, ovde možemo da vidimo da nastavljaju da važe tri važna sporazuma koja su zaključena pre sticanja samostalnosti Republike Srbije, dakle, ugovori o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i imovinu, Sporazum o prevozu u međunarodnom drumskom saobraćaju i Sporazum o određenim komercijalnim kreditima potpisan sa „Finer“-om ispred Republike Finske, a sa naše strane Savet ministara Srbije i Crne Gore 2004. godine.\nTakođe, za Finsku mogu da kažem da je nivo robne razmene još uvek na niskom nivou, ali da posluje u Srbiji oko 60 finskih kompanija i nadamo se da će više kompanija naći interes za poslovanjem u Srbiji, a naravno i da će kompanije koje rade u Republici Srbiji naći svoj interes da izvezu određene proizvode u Finsku.\nS obzirom da ja jesam danas kao ovlašćeni predstavnik SNS, ali sam takođe predsednik Odbora za spoljne poslove, a već je bio pomenut rad Odbora za spoljne poslove i saradnja sa Ministarstvom spoljnih poslova, htela bih samo da kažem da izveštaj o radu Ministarstva spoljnih poslova smo dobili. Obaveza je da se ministar na Odboru pojavi dva puta godišnje. U martu mesecu ministar Dačić je posetio Odbor za spoljne poslove i razgovarao sa članovima. Očekujemo njegov dolazak i u decembru mesecu, čime će u potpunosti biti ispoštovana pravna regulativa koja kaže da je obaveza ministra da se dva puta pojavi. Naravno da bismo mi želeli i da možemo da razgovaramo sa ministrom mnogo češće, ali treba imati u vidu da je u toku ove godine Srbija zaista imala dosta važnih diplomatskih aktivnosti kojima možemo samo da se pohvalimo.\nGlobalno, Srbija doživljava samo pohvale za sve ono što je učinila u toku ove godine na poboljšanju bilateralnih odnosa sa mnogim zemljama, a takođe i u okviru rada u međunarodnim organizacijama, prvenstveno predsedavanje OEBS-om. Možemo samo da budemo ponosni na rad kako predsednika Vlade Republike Srbije gospodina Aleksandra Vučića, predsednika Republike Tomislava Nikolića, ali svakako možemo da imamo i reči hvale za predsedavanje OEBS-om od strane ministra Dačića. Činjenica da će sutra i prekosutra Beograd da bude diplomatska prestonica Evrope može da nas čini ponosnim na sve ono što smo uradili na spoljno-političkom planu. Uspeh u UNESKO-u ne mogu da ne pomenem jer to nije sticaj okolnosti niti neka slučajnost, nego je to plod napornog rada.\nDakle, u Danu za glasanje, poslanička grupa SNS će da glasa za ratifikaciju Međunarodne konvencije i sva tri bilateralna sporazuma.\nPoštovani ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, na samom početku bih htela prvo da pomenem izmene i dopune Zakona o visokom obrazovanju. U pitanju su minimalne izmene koje se tiču ispunjavanja dogovora koji je postojao između Vlade Republike Srbije i studenata u pogledu broja ispitnih rokova.\nSmatram da ne treba da se broj ispitnih rokova nalazi u samom zakonu, kao što se ne nalazi ni u zakonima većine evropskih zemalja, već treba sami fakulteti da donesu odluku o tome. To predstavlja autonomiju univerziteta. Čula sam da je prethodni govornik u više navrata pomenuo da će sada to da ide na štetu kako studenata, dekana i svih redom. Međutim, niko od njih se nije žalio, izgleda da je jedini čovek koji je imao primedbe na te izmene upravo kolega Janko Veselinović.\nMislim da i dekani treba da preuzmu odgovornost za donošenje odluke oko broja ispitnih rokova na samim fakultetima, posebno imajući u vidu da svaki fakultet ima i svoje specifičnosti. Naravno, nije isto da li je u pitanju društveni, prirodni ili umetnički fakultet.\nKada sam ja studirala, ja sam završila Filološki fakultet Univerziteta u Beogradu, mi smo imali pet ispitnih rokova - januarski, aprilski, junski i septembarski i mislim da je to za taj fakultet optimalan broj rokova. Naravno, to ne znači da bi za neke druge fakultete to bilo odgovarajuće. Mislim da ne treba ni da se preteruje u broju ispitnih rokova, s obzirom da uvek ima studenata koji na neki neodgovoran način pristupe svojim obavezama, pa nauče, recimo, 20% gradiva i izlaze stalno na ispitne rokove u nadi da će da dobiju željena pitanja, bez želje da nauče i ostalih 80%.\nTako da mislim da treba da postoji mera u odlukama oko toga koliko će da postoji ispitnih rokova, naravno, fakulteti su ti koji treba da donesu odluku o tome. Mi smo se svake godine suočavali sa štrajkovima na fakultetima, upravo zbog broja ispitnih rokova. Mislim da sada to treba da bude predmet dogovora između studenata i dekana fakulteta.\nDobro je što je došlo do ovih izmena Zakona, s tim što mislim da je dobro što to treba da bude samo jedan korak u daljem izmenama u visokom obrazovanju. Čuli smo od ministra i najave da je u pripremi novi zakon i ja to u potpunosti pozdravljam.\nS druge strane, pred nama je i potpuno novi zakon o udžbenicima, na kojem se temeljno radilo duže od godinu dana, taj zakon je bio predmet javne rasprave. Svi zainteresovani faktori u društvu su učestvovali sa svojim sugestijama, došlo je i do brojnih izmena u samom zakonu, tako da mislim da je današnji predlog koji je pred nama svakako najbolji od svih predloga koji su do sada bili.\nMislim da je dobro i mogli smo da čujemo i insinuacije od nekih predstavnika opozicije da li je ovaj današnji Predlog zakona možda rezultat nekih pritisaka. Mislim da je dobro što je ministar pre nekih dva meseca sam rekao da je bilo pokušaja pritisaka. Činjenica da je on javno o tome progovorio da mi imamo danas pred nama zakon koji u stvari stavlja u sam centar interes učenika, a ne bilo kojih drugih, pa ni interes izdavača, niti bilo koga drugog, pokazuje upravo to da niko ne može da utiče na Vladu Republike Srbije, niti iz zemlje, niti iz inostranstva. Niko ne može da utiče na to, u pogledu predlaganja zakona, i upravo interes učenika u jednom ovakvom važnom zakonu je najvažniji.\nMislim da je ovo pitanje Zakona o udžbenicima i pitanje od nacionalnog interesa, s obzirom da naša deca uče iz tih udžbenika i to su generacije koje tek treba da dođu i preduzmu odgovornost u ovom društvu. Veća transparentnost u izboru udžbenika je jako dobra, s obzirom da smo mogli da čujemo i od strane Agencije za borbu protiv korupcije da se prilikom samog postupka odobravanja udžbenika dešavalo da tada može da dođe do najave više korupcije, da sada transparentniji način celog tog postupka to onemogućava.\nOno što bih htela da istaknem u ovom zakonu, što je jako važno, najviše za roditelje i za učenike, to je briga o kućnom budžetu porodica, zato što svakako činjenica da postoji maksimalna cena udžbenika, kao i to da udžbenički komplet može da bude i manji, samim tim što smo se svi susretali sa situacijama da postoje i neki udžbenici u udžbeničkom kompletu koji se nisu koristili, koji nisu bili neophodni.\nTakođe, i obim samih udžbenika važno je da se jasno precizira. Nije samo stvar u tome da to utiče na cenu samog udžbenika, mislim da treba da imamo u vidu i to da se svi ti udžbenici nalaze u rančevima koji su na leđima naše dece, koji su zaista teški. Treba da pozdravimo ove odluke i ovo što je implementirano u Predlogu ovog zakona.\nTakođe, mislim da je dobro da se izbor udžbenika vrši na svake četiri godine, ne samo zbog toga što svakako mogu đaci jedni od drugih da naslede i na taj način da uštede u kućnom budžetu, već mislim da je to dobro i zbog toga što zaista ne postoje takve inovacije koje traže da se svake godine izdaju potpuno novi udžbenici sa novim sadržajem. Mislim da je period od četiri godine optimalan period koji ste predložili.\nTakođe, elektronski dodaci koji treba da se nalaze u udžbeničkim kompletima su, nadam se, put ka elektronskim udžbenicima. Ja mislim, kada biste uključili i same učenike u izradu ovog zakona, da bi upravo oni bili ti koji bi insistirali na tome jer oni mnogo lakše preuzimaju svoje obaveze kada dobiju u elektronskom formatu. Za njih je to prihvatljivije jer za njih sve je sada nezaobilazan rad na računarima i na upotrebi savremenih sredstava koja postoje kod nas. Takođe, udžbenici treba da zadovolje potrebe učenika u 21. veku. Mislim da udžbenici predstavljaju jednu komponentu. Tu su svakako važni i nastavnici i učenici i njihova motivisanost za sticanjem novih znanja.\nNa kraju, htela bih da pomenem jedan predmet, za koji ja lično mislim da treba da pretrpi temeljne izmene, način na koji se izučava u našim školama, a to je učenje stranih jezika. Naime, jedan period života provela sam u Švedskoj i mogu da kažem da je njihov sistem učenja stranih jezika, i ne samo u Švedskoj, inače u skandinavskim zemljama, daleko bolji nego kod nas. Ako priđete kiosku na kojem se prodaju novine i obratite se starijoj gospođi pred penziju ili gospodinu, oni svi govore dobro engleski jezik.\nKod nas naši đaci osam godina uče u osnovnoj školi, pa još četiri u srednjoj, pa na kraju te mlade generacije izađu iz škole a da još uvek nisu u potpunosti savladali jezik. Mislim da u tom nekom pogledu, u pogledu reforme obrazovanja, svakako znam da će sledeća godina biti godina u kojoj će više i Vlada Republike Srbije da posveti pažnju obrazovanju, mislim da sistem učenja stranih jezika treba da pretrpi temeljne izmene.\nPoštovani ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, Zakon o privatnom obezbeđenju kojim se uređuje privatni sektor bezbednosti, kao integralni deo nacionalnog sistema bezbednosti, usvojen je krajem 2013. godine. Iako su kolege i koleginice više puta to ponovile, zaista želim da još naglasim da je postojao čak 20 godina diskontinuitet u ovoj oblasti. Još od 1993. godine, kada je bio na snazi Zakon o društvenoj samozaštiti, nije bila regulisana pravno ova oblast i Srbija je bila zemlja, jedina zemlja regiona, koja nije imala regulisanu oblast privatnog obezbeđenja.\nZakon o privatnom obezbeđenju predviđa četiri grupe poslova: obezbeđenje lica, imovine i poslovanja fizičkom zaštitom; poslove transporta novca, vrednosnih i drugih pošiljki; održavanje reda na javnim skupovima, sportskim priredbama i drugim mestima okupljanja građana i oblast tehničke zaštite.\nPrema procenama, privatni sektor bezbednosti u Srbiji zapošljava između 25 i 60 hiljada ljudi, koji imaju čak 47 hiljada komada oružja. Kada to imamo u vidu vidimo da, ukoliko nema adekvatan pravni okvir koji će da drži pod kontrolom ovu oblast, to može da bude čak i pretnja za bezbednost naših građana. Podaci pokazuju i da privatni sektor bezbednosti u Srbiji beleži kontinuirani rast.\nZakonom o privatnom obezbeđenju, koji je usvojen u Skupštini 2013. godine, bilo je predviđeno da se u roku od šest meseci propišu podzakonska akta, kao i lica koja vrše privatno obezbeđenje moraju da usaglase svoj rad u roku od 18 meseci. Podzakonska akta su većim delom doneta. Sasvim je logično da je rok od šest meseci bio suviše kratak da se reše sva pitanja koja su bila neregulisana u ovom sektoru. Sada kada su svi podzakonski akti doneti ili su u finalnoj fazi izrade, time se stvaraju uslovi da lica koja se bave privatnim sektorom bezbednosti prilagode svoj rad zakonskom okviru. Procenjeno je da je sasvim dovoljan rok do kraja godine da se usaglasi taj rad, ali smo mogli da vidimo iz najave ministra da će biti prihvaćen amandman kojim se predviđa da se taj rok produži do aprila meseca, čime se daje dovoljno mogućnosti svim licima koja se bave privatnim obezbeđenjem da usaglase svoj rad sa pravnim okvirom u Srbiji.\nNovina je i dopuna zakona koji propisuje da MUP izdaje legitimacije službenika privatnog obezbeđenja i sasvim je normalno da se predvidi taksa koja bi pokrila troškove izrade, izdavanja tih legitimacija. Mislim da je jako važno da postoji kontrola od strane države ko je to ko se bavi privatnim obezbeđenjem, ko ima licencu za to, jer se postavlja pitanje kakva je struktura ljudi koja se bavi ovim poslovima?\nMoram da kažem da se pokazalo da je obrazovna struktura ljudi jako loša. Tu ima ljudi sa osnovnom školom, sa dva ili tri razreda srednje škole. Najčešće su angažovani kao privremeni i povremeni poslovi. To su ljudi koji nisu mogli da nađu adekvatan posao u svojoj struci ili su ostali bez posla u nekom trenutku, pa nalaze način kako da rade neki posao kojim bi mogli da dopune svoj radni staž pre odlaska u penziju. Vidimo da oni pripadaju nižim socijalnim slojevima.\nSa druge strane, njima je dat zadatak da se bave jako važnim stvarima, da štite najvrednije stvari, a to su životi građana i imovine. Mislim da bi trebalo razmisliti o tome da se propiše minimalna cena rada, s obzirom da imamo statističke podatke koji pokazuju da su plate ljudi koji se bave ovim poslom najniže. Kreću se od 1,5 evra po satu rada po čoveku. U poređenju sa drugim evropskim zemljama, gde je cena 8,9 evra po satu, vidimo da su to zaista mala primanja i mislim da je jasno da je ekonomska situacija u zemlji jako teška i bilo bi dobro da se propišu minimalne cene rada za rad u ovom sektoru, jer najčešće se na njihov račun bogate poslodavci, vlasnici tih agencija, koji izbegavaju plaćanje doprinosa i poreza državi.\nCilj ovog zakona jeste da se obezbedi viši stepen kontrole od strane nadležnih državnih organa, poslovanja agencija koje se bave privatnim obezbeđenjem. Cilj je da se profesionalizuje i legalizuje ova uslužna delatnost koja najčešće, nažalost, velikim delom, posluje u sivoj zoni poslovanja, ne izmiruje svoje obaveze prema državi kada su u pitanju porezi i doprinosi, tako da i zaposleni koji rade u tom sektoru najčešće rade na crno, bez ugovora, bez uplaćenih poreza i doprinosa.\nPredložena je i dopuna člana 4. Zakona koji definiše obavezno obezbeđene objekte. Postojeća formulacija postavlja veoma široku definiciju obavezno obezbeđenih objekata i nisu izuzeti objekti koji su iz oblasti odbrane, kao i oni koji su od značaja za nacionalnu bezbednost koju obezbeđuje policija i ovim izmenama zakona se to tačnije definiše i precizira.\nMislim da je jako važan korak već napravljen kada je 2013. godine donet ovaj zakon. Naravno, praksa pokazuje da treba da se dopuni i doradi, a upravo mi narodni poslanici u ovoj Skupštini imamo taj zadatak da sve ono što se pokaže u praksi da treba da bude dorađeno, kako bi moglo da se na adekvatan način implementira. Mi smo tu da to izglasamo. Ja ću vrlo rado u Danu za glasanje podržati izmene i dopune ovog zakona.\nPoštovani predsedavajući, uvaženi ministre, koleginice i kolege narodni poslanici danas je pred nama dugo očekivani set medijskih zakona, Predlog zakona o javnom informisanju i medijima, Predlog zakona o elektronskim medijima i Predlog zakona o javnim medijskim servisima.\nŽelim da izrazim i moje lično zadovoljstvo što možemo da razgovaramo danas o ovim zakonima i da ih usvojimo u toku ove nedelje. Ovi zakoni predstavljaju okvir za kvalitetnije informisanje građana Srbije u skladu sa standardima i vrednostima koje postoje u zemljama članicama EU.\nJasno je da je Vlada Republike Srbije predlažući ovaj set medijskih zakona prvenstveno želela da zaštiti interese građana Srbije, pre svega u odnosu na pitanje izlaska države iz vlasništva u medijima, odnosno privatizacije medija, takođe prelaska sa budžetskog na projektno finansiranje medija i ono što je jako važno, to je pitanje transparentnosti vlasništva u medijima.\nIzuzetno je važno to što se uvodi medijski registar u kome će biti javno dostupni podaci o svakom ko ima više od 5% vlasništva u nekom mediju, kao informacija o državnoj pomoći koju neki mediji primaju. Država neće moći da favorizuje određene medije kako bi oni povoljno izveštavali, a svaki građanin će moći da se informiše o tome koliko je neki medij dobio novca od države, lokalne samouprave, javnih preduzeća.\nPovlačenje države iz medija je bilo čak predviđeno i ranije, ali to nikada nije sprovedeno. Proces privatizacije u medijima mora da bude završen do jula 2015. godine, a nakon toga mediji će moći da apliciraju kod države za finansijsku podršku onim sadržajima koji predstavljaju javni interes u oblasti informisanja.\nOno što je važno istaći je da su predloženi zakoni u potpunosti usaglašeni sa Evropskom komisijom. Ovde smo mogli da slušamo zamerke vezane za hitnost postupka i nikako ne mogu da se složim sa tim, posebno imajući u vidu da su medijski zakoni već dugi niz godina analizirani, da su nastavak medijske strategije, koja je usvojena još 2011. godine. Takođe, svaki od ovih zakona imao je i nekoliko javnih slušanja, tako da mi poslanici kada smo dobili ove predloge zakona ni u kom slučaju nismo bili iznenađeni onim što smo mogli da pročitamo u njima.\nPitanje transparentnosti vlasništva u medijima je problem koji je kod nas postojao jako dugo i koji je najčešće bio zloupotrebljavan. Nije iznenađujuće što je to pitanje bilo često pokretano od međunarodnih institucija, Evropske komisije, OEBS-a, Saveta Evrope. U prošlosti je bilo moguće čak i da neki lideri političkih stranaka budu vlasnici medija, a da o tome građani ništa ne znaju. Sada to više ne može da se desi, jer će svaki medij morati da objavi ko je vlasnik medija, ko je učestvovao sa bilo kakvim novčanim prilozima u određenim medijima, tako da ćemo na taj način biti kvalitetnije informisani i biće nam jasnije zašto se određeni sadržaji plasiraju kroz određene medije.\nTakođe je važno da i naši građani obrate pažnju na te podatke, kako bi imali kritičko mišljenje na onaj sadržaj koji se plasira u datim medijima. U Zakonu o javnom informisanju je navedeno načelo koje se tiče omogućavanja dostupnosti javnosti podataka o medijima radi formiranja sopstvenog mišljenja o verodostojnosti i pouzdanosti informacija, stavova i mišljenja objavljenih u medijima, kao i sagledavanja mogućeg uticaja na javno mnjenje i zaštite medijskog pluralizma. Zakonskim odredbama je takođe predviđeno da su nosioci javnih, odnosno političkih funkcija dužni da trpe iznošenje kritičkih mišljenja koja se odnose na rezultate njihovog rada i politike koju vode. Kritika nikada nije ni bila problem, zdrava kritika često može da bude dobar podstrek za bolje rezultate rada.\nOno što je jako važno i na šta smo uvek apelovali, to je istinitost informacija. Mediji često mogu i da unište život nekome plasirajući neke informacije koje se nekada predstavljaju kao informacije iz dobro obaveštenih izvora. Često tendenciozno predstavljanje u medijima, a da se pre toga i ne proveri verodostojnost takvih informacija. Mediji sami stvaraju svoj kredibilitet kroz sadržaj koji plasiraju, tako da kada i sami građani vide da neki medij više puta objavi informaciju koja se posle ispostavi kao netačna informacija, samim tim će imati mnogo više kritike prema svim sadržajima koje takav medij plasira.\nZakonom je garantovana sloboda javnog informisanja i zabrana cenzure, diskriminacija novinara, vršenje pritiska, pretnje ili ucenjivanja novinara, urednika i izvora informacija. U Srbiji ni danas nema cenzura i vlada potpuna sloboda javnog informisanja, a najbolji pokazatelj toga je vrlo jednostavan, dovoljno je otići na kiosk i kupiti sve dnevne i nedeljne novine, tako da ćemo moći da vidimo dosta kritika upućenih na rad članova Vlade, prvenstveno na rad premijera gospodina Vučića, a to u zemljama gde postoji cenzura je apsolutno nemoguće.\nTakođe, možemo da vidimo da jedne dnevne novine svakodnevno objavljuju apsolutno, ne samo kritičke poglede, nego potpuno neistinite informacije vezane za rad predsednika Republike, gospodina Tomislava Nikolića. Ako se setimo perioda pre 2012. godine, apsolutno nije bilo moguće da se pročita i jedan negativan tekst o tadašnjem predsedniku Srbije. Izvesna Džesi iz predsedništva je kontrolisala ceo postupak kako ne bi došlo do toga da neka informacija bude plasirana, a za koju nisu želeli da se zna. Džesi ili Jasmina Stojanov, pošto vidim da su pojedini poslanici opozicije tobože neupućeni ko je Džesi. Ako ste neupućeni, Džesi je Jasmina Stojanov i mi smo kao SNS, tada opoziciona stranka, vrlo često govorili o tome, jer smo jako dobro znali koliko se sve moguće aktivnosti SNS ne mogu pustiti ni u jednom mediju, a posebno u medijima koji su bili finansirani od strane građana Srbije.\nIskreno se nadam da će ovaj set medijskih zakona, koji novinarima daje dosta slobode, uticati na to da dosta zaboravljeno istraživačko novinarstvo ponovo bude aktivnije, jer, iako u nekom početnom periodu izgleda možda da nije dovoljno isplativo, mislim da je na duže staze najisplativije. Vrlo je važno što se ovi zakoni usvajaju u trenutku kada su skrininzi vezani za poglavlja koja se tiču medija završeni i što smo dobili, takođe, već sada brojne pohvale od strane visokih zvaničnika EU na zakone koje usvajamo. Takođe, u Skupštini Saveta Evrope je u toku izrada monitoring izveštaja o Srbiji i samo se čekalo na set medijskih zakona kako bi taj segment ušao u izveštaj.\nOvaj set medijskih zakona uređuje sferu medija u skladu sa evropskim standardima, tako da ću sa velikim zadovoljstvom glasati za sva tri predloga zakona.\nPoštovani predsedavajući i predstavnici nezavisnih tela, kolege narodni poslanici, kada pročitamo izveštaje Zaštitnika građana, kao i Poverenika za zaštitu ravnopravnosti za 2013. godinu preovlađujući utisak koji se nameće jesu negativne pretežno ocene koje nam nameću jedan pesimizam koji ostaje kao utisak kada pročitamo.\nSa druge strane, kada sumiram šta smo sve radili u toku 2013. godine u Narodnoj skupštini, brojne zakone koje smo usvojili, brojne konvencije koje smo potvrdili, mislim da smo učinili dosta pozitivnih stvari upravo na poštovanju ljudskih prava. Kada to govorim ne govorim samo iz ugla poslanika Narodne skupštine RS, već takođe govorim iz ugla poslanika Skupštine Saveta Evrope, s obzirom da sam u prethodnom mandatu, kao i ovom na poziciji šefa delegacije.\nDakle, pretpostavljam da to svi vi dobro znate, ali nije zgoreg pomenuti još jednom, posebno zbog građana Srbije, da je Savet Evrope međunarodna organizacija koja okuplja evropske zemlje i stara se o poštovanju vladavine prava, demokratije, ljudskih i manjinskih prava, a najvažniji akt je upravo Evropska konvencija o ljudskim pravima.\nU prethodnih godinu i po dana ja sam u Strazburu najviše slušala pohvale za mnoge stvari koje je Srbija uradila. Baš juče sam se vratila sa Komiteta za jednakost i nediskriminaciju Saveta Evrope, gde sam učestvovala u radu, a i inače aktivno učestvujem i u prethodnom sazivu. Dakle, i tada je Srbija pomenuta u pozitivnom kontekstu, a kasnije ću da pomenem i konkretno povodom čega. Onda sam došla ovde, čitam ove izveštaje i slušam današnju raspravu gde se najviše čuju kritike, tako da hoću danas u stvari da pričam o nečem drugom, da pričam o pozitivnim stvarima koje smo uradili, a koje su nekako ostale u drugom planu.\nPomenuli ste povećanje broja zahteva u odnosu na prošlu godinu. Gospođa Petrušić je pomenula 25% više, a gospodin Janković 3.000 više zahteva u odnosu na prethodnu godinu. Ako pogledamo i vaše prethodne izveštaje koje ste radili, videćemo da svaka godina koja dolazi pokazuje povećanje broja zahteva, što ne znači da se ljudska prava u Srbiji sve manje poštuju. Mislim da je stvar u tome, s jedne strane, kakvo poverenje građani imaju u vas kao institucije i takođe, sa druge strane, u informacijama koje su dostupne građanima putem elektronskih medija i putem interneta. Građani se sve više opredeljuju da koriste sva svoja prava.\nPohvalili ste ratifikaciju u Istanbulske konvencije Saveta Evrope, odnosno Konvencije o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici. Ta konvencija je potekla upravo iz pomenutog Komiteta za jednakost i nediskriminaciju Saveta Evrope. Hoću da naglasim da je Srbija osma zemlja od 47 zemalja članica koja je završila proces ratifikacije. Da bi konvencija stupila na snagu, neophodno je da je 10 zemalja članica Saveta Evrope ratifikuje. Do sada su to učinile, pored Srbije, Španija, Turska, Albanija, Austrija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Italija i Portugal. Na sastanku su nas obavestili da su ratifikaciju završile i Andora i Danska, čime je obezbeđen neophodan broj od 10 zemalja članica.\nOvom prilikom želim da vas obavestim da će 1. avgusta ove godine konvencija da stupi na snagu. Baš smo mi, kao jedna od zemalja koje su učestvovale u tome da može da stupi na snagu, pohvaljeni na tom pomenutom komitetu. Ovim putem želim da apelujem na nadležno ministarstvo da pripremi strategiju za implementaciju konvencije, a mi ćemo kao delegacija u Skupštini Saveta Evrope upravo da iniciramo da 1. avgust obeležimo nekim adekvatnim događajem, nekom konferencijom, gde možemo da razgovaramo o svemu tome šta treba da radimo dalje kako bi na najbolji mogući način implementirali sve one smernice koje su nam date samom Istanbulskom konvencijom, a posebno u pogledu zaštite žrtava nasilja.\nMislim da je implementacija svakako najvažnija, jer nije dovoljno zakone doneti. To je jedan, rekla bih, dugoročan proces, s obzirom da moramo da radimo i na promeni svesti kod ljudi. Moramo u školama da uvedemo neophodno obrazovanje o tome koliko je nasilje neprihvatljivo i, inače, o tome što ste pomenuli vezano za to šta je diskriminacija uopšte i šta je neprihvatljivo.\nNažalost, problem nasilja u porodici nije problem sa kojim se susreće samo Srbija. Brojne zemlje koje čak zadaju standarde u pogledu prava žena i, recimo, imaju velike primere dobrog poštovanja prava žena, kao što su neke skandinavske zemlje, konkretno Finska, imaju visok procenat nasilja u porodici.\nŠto se tiče Saveta Evrope, pored toga što postoje brojni komiteti, postoje i dve mreže. Jedna mreža se tiče zaštite prava žena, nasilja nad ženama. S druge strane, postoji i mreža koja se bavi zaštitom prava dece, što pokazuje da su te dve kategorije još uvek nezaštićene svuda u svetu, a ne samo u Srbiji.\nNa dnevnom redu Narodne skupštine 2013. godine bila je još jedna konvencija Saveta Evrope, a to je Lanzarote konvencija, konvencija o zaštiti dece od seksualnog iskorišćavanja i seksualnog zlostavljanja. Tada je Srbija ukinula dotadašnju zastarelost od šest godina za zastarevanje poslednjeg seksualnog delikta. Time je Srbija, pored Velike Britanije, postala druga zemlja u Evropi u kojoj se prepoznaje da seksualna trauma kod deteta nema rok trajanja, da ostavlja trajne posledice i da zahteva zakonsku mogućnost krivičnog postupka u trenutku kada se osoba koja je preživela seksualnu traumu oseća sposobnom da učestvuje u postupku.\nZbog ovoga smo takođe pohvaljeni u Savetu Evrope i mislim da smo dobar primer i za druge zemlje, posle Velike Britanije i Srbije, šta treba da urade i da ukinu seksualnu zastarelost nad tim deliktom.\nKada već govorimo o zaštiti prava žena i dece, moram da pomenem i dve zakonske inicijative od strane Nebojše Stefanovića u prošloj godini, a koje je usvojila Narodna skupština. Zakonom o zdravstvenoj zaštiti dece, trudnica i porodilja omogućena im je zdravstvena zaštita bez obzira na to da li su im overene zdravstvene knjižice.\nTakođe, izmenama i dopunama Zakona o radu onemogućili smo poslodavce da trudnicama i porodiljama daju otkaz po isteku ugovora o radu. Izmenama je utvrđeno da se zaposlenoj ženi, kojoj ugovor na određeno vreme ističe u periodu korišćenja prava na porodiljsko odsustvo, rok za koji je ugovorom o radu zasnovala radni odnos na određeno vreme produžava najmanje do isteka korišćenja prava na porodiljsko odsustvo.\nOvo su sve zakoni i konvencije koji su doneti u 2013. godini, a upravo su ovi izveštaji vezani za 2013. godinu.\nŠto se tiče manjinskih prava, želim da pomenem izveštaj koji je usvojen na plenarnom zasedanju Skupštine Saveta Evrope u aprilu, a na temu položaja nacionalnih manjina u Evropi. Izvestilac je bio gospodin Kalmar iz Mađarske. On je u svom izveštaju pomenuo Srbiju kao dobar primer poštovanja manjinskih prava i kao najbolji primer poštovanja kolektivnih prava nacionalnih manjina. Zaista mislim da je to jedna dobra stvar koju mi treba da pomenemo ovde danas. Ja sam se taj dan osećala ponosnom u Strazburu što je Srbija pomenuta u jednom tako pozitivnom kontekstu.\nNedavno smo usvojili izmene i dopune Zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina, ali svakako pretpostavljam da će to biti tema narednog izveštaja.\nVisok stepen ljudskih prava je ideal svakog demokratskog društva. Ta prava se garantuju raznim međunarodnim konvencijama. Takođe, ta prava garantuje Ustav Republike Srbije i garantuju brojni zakoni koji se bave ovom problematikom. Mislim da smo kao zemlja uradili mnogo na pomenutim segmentima, ali takođe možemo da uradimo mnogo više. Vi ste tu kao nezavisna tela da nam sugerišete šta treba dalje da radimo. Volela bih kada bi neki naredni vaš izveštaj bio malo više sa nekim pozitivnim primerima šta smo do sada uradili, jer prosto mislim da nekada pohvala može da bude veći motiv nego stalne kritike. Mi smo tu svakako kao vaši saveznici, svi poslanici SNS, jer verujem da imamo isti cilj, a to je vladavina prava i poštovanje ljudskih prava u Srbiji.\nPoštovani predsedniče Narodne skupštine, prvi potpredsedniče Vlade, poštovani ministri i kandidati za ministre, uvažene kolege narodni poslanici, danas je pred nama izbor novih članova Vlade Republike Srbije, čime će proces rekonstrukcije Vlade biti završen.\nZa ovih godinu dana, koliko je prošlo od kako smo saslušali ekspoze premijera i izglasali aktuelnu Vladu Republike Srbije, rešeno je dosta problema u zemlji i načinjeni su bitni pomaci u mnogim segmentima našeg društva.\nSvakako, ono što je najznačajnije i što bih ovom prilikom pomenula je postignuti dogovor u Briselu, koji će našim građanima na Kosovu i Metohiji omogućiti jedan bezbedniji i kvalitetniji život, takođe otvaranje pristupnih pregovora sa EU čime naša zemlja ulazi u novu fazu svoje istorije i, naravno, odlučna borba protiv korupcije koja je naišla na ogromnu podršku, kako građana naše zemlje, tako i na pohvale koje dolaze iz celog sveta za velike pomake koje su napravljeni u tako kratkom vremenskom periodu.\nOva vlada ima još jednu veliku zaslugu čiju ćemo snagu moći da vrednujemo tek u vremenu koje dolazi, a to je početak promene svesti. Naime, prvi put se susrećemo sa praksom u okviru koje se proveravaju prolazna vremena i rezultati rada onih koji su radili dobro i onih koji nisu.\nRekonstrukcija je plod nečeg potpuno novog u srpskoj politici, što očigledno predsednici opozicije nisu u stanju da razumeju na pravilan način. Svakako, građani Srbije to razumeju.\nRekonstrukcija po prvi put se sprovodi zato što je to želja Vlade da se postignu bolji rezultati za naše građane u budućnosti.\nPravilo provere rezultata rada je pravilo koje je sama sebi uvela Vlada Republike Srbije, a to je svakako nešto što i mi svi treba, koji se nalazimo na javnim funkcijama u našoj zemlji, da se zapitamo šta je ono što smo uradili za godinu dana, da li smo mogli bolje i da svake godine podižemo lestvicu malo u vis i da se trudimo da je preskočimo, jer samo na taj način naši rezultati će biti bolji, a bolji rezultati moraju da budu cilj svakom pojedincu u ovoj zemlji, jer je to jedini način da celokupno društvo oseti boljitak.\nAleksandar Vučić je nedavno rekao da Vlada mora građanima da pokaže da je princip odgovornosti, smenjivosti i poštovanja narodne volje mnogo važniji od partijske poslušnosti i pripadnosti.\nMnoge stranke, naročito u predizbornoj kampanji, vole često da pominju departizaciju i da obećavaju da će da je sprovedu ukoliko budu u prilici da dođu na vlast, a samo je SNS na najviše funkcija u zemlji kandidovala ljude koji su nestranačke ličnosti, a koji su stručnjaci u oblastima u kojima ih predlažemo.\nDakle, pored Ivana Mrkića, koji je na poziciju ministra spoljnih poslova došao pre godinu dana na predlog SNS, danas imamo nova četiri ministra predložena od strane SNS, a koji nisu ni funkcioneri, ni članovi stranke. Stručnost je bila jedini kriterijum kojim smo se vodili.\nVelika prašina digla se oko mogućeg dolaska Lazara Krstića na mesto ministra finansija, pa su se mnogi javljali da ga kritikuju, iako još nije ni ušao u Ministarstvo finansija, a ne da je povukao neki potez koji bi mogao da bude predmet kritike. Često sam mogla da čujem da mu zameraju na tome što je mlad i što ima samo 29 godina.\nPodsetila bih vas da je Nikola Selaković prošle godine, kada je došao na funkciju ministra pravde, imao upravo 29 godina, a danas možemo da kažemo da je bio jedan od najuspešnijih ministara ovih godinu dana.\nČak su i Nebojši Stefanoviću zamerali na njegovoj mladosti, a on je pokazao da je njegova mladost u stvari njegova prednost, a nikako mana i za ovih godinu dana je podigao ugled Narodne skupštine.\nKao član Odbora za spoljne poslove često sam u prilici da se susretnem sa brojnim narodnim poslanicima iz inostranstva koji dolaze u posetu našim institucijama. Kada ih pitam koji je to najjači utisak koji će da ponesu iz naše zemlje, često čujem da je to upravo veliki broj mladih i obrazovanih ljudi koji se nalaze na visokim pozicijama u našoj zemlji, energija koju nose sa sobom. To je i razlog zašto veruju da se Srbija istinski menja u najpozitivnijem smislu.\nOvom prilikom bih htela da izrazim žaljenje što Svetlana Živanović nije bila u mogućnosti da prihvati funkciju ministra poljoprivrede, ali ne zato što mislim da gospodin Dragan Glamočić nije dobar izbor. Naprotiv, njegova biografija nam uliva poverenje i želim mu svu sreću u radu. Jedini razlog zašto bih dala njoj prednost, koja je jednako stručna kao i gospodin Glamočić, je taj što je žena i smatram da bi bilo dobro da Vlada Srbije ima veći broj žena. To je ujedno i jedina zamerka koju imam na predloženi sastav Vlade.\nZnam da gospodin Aleksandar Vučić rado kandiduje žene na visoke pozicije u našoj zemlji. Rado sarađuje sa ženama, čemu smo svedoci sve mi poslanice SNS koje sedimo ovde i ne bih želela da građanke Srbije imaju pogrešan utisak, zato što će samo dve žene biti ministri u Vladi Srbije.\nŽelela bih da poželim sreću u radu svim budućim ministrima. Njihova stručnost i iskustvo sa jedne strane, kao i stručnost, mladost i energija sa druge strane su nam potrebni kako bi smo uspeli da modernizujemo našu zemlju, što je i cilj ove rekonstruisane Vlade. Hvala.\nPoštovana predsedavajuća, uvaženi ministre, kolege poslanici, Dostojevski je davno napisao da ni najveća sreća čovečanstva nije vredna jedne suze nevinog deteta. Mi koji sedimo ovde u ovom visokom domu dužni smo da kvalitetnim zakonskim predlozima omogućimo zaštitu, prvenstveno onih koji su najnezaštićenijih, a koji nažalost često postaju žrtve onih najsurovijih koji su u stanju da izazovu najveću dečiju patnju.\nUpornošću jednog oca koji je doživeo ličnu porodičnu tragediju i najgori mogući način se uverio, a onda uverio i sve nas ovde da zakoni koji Republika Srbija ima su nedovoljni da zaštite jedno nevino dete od monstruma, dovelo je do toga da mi danas raspravljamo o ovom zakonu.\nNisu samo deca u Srbiji ugrožena, ugrožena su i u Evropi i u svetu, zato je Savet Evrope 2010. godine usvojio Konvenciju o zaštiti dece od seksualnog iskorišćavanja i seksualnog zlostavljanja poznatu Lanzarot konvenciju, a 2011. godine pokrenuta je kampanja "jedan od pet" koja govori o razmerama ovih teških krivičnih dela. Kolege su već govorile, tako da se na tome neću zadržavati. Srbija je ovu konvenciju ratifikovala još maja 2010. godine, ali nadležni dugo nisu preduzeli ništa da standarde sadržane u tom dokumentu pretoče u zakonska rešenja.\nZakon koji bi uveo neku vrstu registra počinilaca teških krivičnih dela seksualnog nasilja učinjenih prema deci, čekali smo prilično dugo, skoro tri godine, ali dobro je što je on danas pred nama.\nOva skupštinska većina je po prvi put formirala i Odbor za prava deteta, na čijem čelu se nalazi predsednik Narodne skupštine, Nebojša Stefanović, što je dovoljan pokazatelj da ćemo se ovom problemu posvetiti na jedna temeljniji način.\nNedavno je formirana i ženska parlamentarna mreža, što želim da pomenem, u kojoj se nalaze poslanice iz svih stranaka. Jedna od privih zadataka koje smo navele, naš je, da se ukine zastarelost od šest godina za seksualni delikt prema maloletnicima, to je nešto što nas uskoro očekuje.\nOvim predlogom zakona Srbija ispunjava obaveze iz člana 37. Konvencije saveta Evropa o zaštiti dece od seksualnog iskorišćavanja i seksualnog zlostavljanja. Zakon propisuje nadzor nad pedofilima posle izdržane kazne zatvora, kao i osnivanje registra takvih osuđenika sa podacima koji će pod određenim uslovima biti dostupni državnim organima i zainteresovanim firmama i pojedincima, što je sve u saglasnosti sa predlozima iznetim u Lanzarot konvenciji Saveta Evrope.\nPredviđen je niz posebnih mera koja traju dve decenije, a smatra da treba da traju i duže. Posle izdržane kazne koje podrazumevaju obavezno javljanje nadležnom organu policije, nemogućnost okupljanja tamo gde su maloletne osobe, vrtići i škole, igrališta, obavezno posećivanje profesionalnih savetovališta i ustanova, obavezno prijavljivanje promene boravka i putovanja u inostranstvo, što je jako bitno sa aspekta narodne saradnje.\nRegistar osuđenih za krivična dela iz tog zakona vodiće uprava za izvršenje krivičnih sankcija, kao organ u Ministarstvu pravde, što bi trebalo da pomogne nadležnim organima i sredini u kojoj žive, da vode računa o njihovom ponašanju posle izlaska na slobodu, jer su pedofili i silovatelji najčešće povratnici u izvršenju istih krivičnih dela. Sa ovim svim merama teško je zamisliti da neko ko je jednom osuđen za ovo krivično delo, a nakon što je odslužio kaznu, može da se doseli u naš komšiluk, a da to prođe nezapaženo.\nTreba istaći da je prema postojećim podacima dostupni javnosti, profil pedofila u Srbiji prilično uopšten, te među privođenima i uhapšenima ima prosvetnih radnika, diplomiranih pravnika, sveštenika, fizičkih radnika, biznismena, novinara, lekara, nezaposlenih. Tako da i sami možemo biti prilično iznenađeni kada se za nekoga, za koga nikada ne bi smo mogli ni da pomislimo da može da uradi bilo šta loše, na kraju ispostavi da je u stvari pedofil.\nDržavni i drugi organi, kao i pravna lica, ili preduzetnici koji rade sa maloletnim osobama, dužni su da zatraže podatak o tome da li je lice koje treba da zasnuje radni odnos kod njih, odnosno obavlja poslove sa maloletnim licima upisano u posebnu evidenciju. Zakon predviđa da okrivljeni neće moći da obavlja bilo kakvu javnu funkciju, i neće moći nikada da se zaposli u bilo koju instituciju ili u bilo koju firmu i ustanovu koja ima bilo kakav kontakt sa decom.\nOno što je posebno važno jeste prevencija. Konvencija konkretno zahteva sledeće – da profesionalci u svim sektorima koji rade sa decom u obrazovanju, zdravstvu, socijalnoj zaštiti, pravosuđu, policiji, ali i u sportskim klubovima, institucijama kulture i zabave i slično, imaju odgovarajuća znanja o seksualnom iskorišćavanju i zlostavljanju dece, a posebno da nisu nikada bili osuđeni za ovu vrstu krivičnih dela počinjenih prema deci, te da među njima neće zalutati oni koji su bili osuđeni za ovu vrstu krivičnih dela.\nTakođe, prevencija podrazumeva i potrebu informisanja dece u osnovnim i srednjim školama, opasnostima od seksualnog iskorišćavanja dece, sredstvima i načinima zaštite.\nOvaj predlog zakona će SNS podržati, zato što predstavlja jedan veliki korak napred u zaštiti dece. Međutim, mislim da usvajanje ovog zakona nije završetak poslova u imlementaciji Lanzarot konvencije. Ono što ostaje kao zadatak državnih organa jeste dosledna primena konvencije u svim njenim elementima.\nSmatram da je zaštita dece od seksualne eksploatacije primarni zadatak države i njenih organa, pa pozivam sve prisutne poslanike da glasaju za ovaj zakon.


Kada koristite portal ili mobilnu aplikaciju ZnacenjeNet, može se dogoditi da nam poverite svoje lične podatke (podatke o ličnosti) na obradu ili čuvanje. Svako prikupljanje, obradu i čuvanje Vaših podataka uradićemo u skladu sa važećim propisima Republike Srbije i novom evropskom regulativom o zaštiti podataka o ličnosti, poznatom pod imenom GDPR (General Data Protection Regulation).\n• Koje tipove ličnih podataka prikupljamo\n• U koje svrhe prikupljamo Vaše lične podatke\n• Kako koristimo Vaše lične podatke\n• U kojim slučajevima možemo podeliti Vaše\n• Kakva su Vaša prava u vezi sa ličnim\n• Kako nam se možete obratiti sa pitanjima u\n• Šta se dešava u slučaju promene ove polise\nKako bismo Vam pružali usluge u skladu sa Pravilima i uslovima korišćenja ZnacenjeNet, kao i obezbedili udobno i bezbedno korišćenje ZnacenjeNet, prikupljamo tri osnovna tipa podataka.\nOvo su podaci koje nam ostavljate kada nas kontaktirate putem kontakt forme na ZnacenjeNet i kada postavljate vaše sugestije na ZnacenjeNet. Možemo sačuvati i u posebnim slučajevima obraditi podatke poput: imena i prezimena i e-mail adrese, kao i sadržaj koji nam pošaljete.\nPodaci koje prikupljamo Vašim korišćenjem ZnacenjeNet\nPodaci o načinu na koji koristite ZnacenjeNet\nMožemo sačuvati i u posebnim slučajevima obraditi podatke o tome koje ste sve sugestije postavili na ZnacenjeNet, koje ste ključne reči koristili za pretraživanje sadržaja. Možemo sačuvati i u posebnim slučajevima obraditi tekstualne konverzacije sa administracijom ZnacenjeNet realizovane putem kontakt forme. Takođe, možemo sačuvati i u posebnim slučajevima obraditi podatke o sadržaju koje ste dodali na listu reči koje pratite.\nTokom korišćenja ZnacenjeNet, možemo prikupiti i obraditi podatke o uređajima sa kojih pristupate ZnacenjeNet. Ovi podaci mogu uključiti marku i tip uređaja, operativni sistem i njegovu verziju, jedinstvene oznake uređaja, te podatke o internet mreži sa koje pristupate ZnacenjeNet.\nTokom korišćenja ZnacenjeNet, možemo prikupiti i obraditi podatke o Vašoj lokaciji, putem tehnologija kakve su IP adresa ili GPS senzor Vašeg mobilnog telefona.\nKada pristupate ZnacenjeNet, možemo iskoristiti tehnologiju Cookie-ja i druge slične tehnologije da bismo identifikovali Vaš internet pretraživač, odnosno da bismo Vam prikazali reklame. Korišćenje ZnacenjeNet može rezultovati automatskim čuvanjem određenih podataka na Vašem uređaju, poput Cookie-ja i aplikativnih cache podataka potrebnih za komfornije korišćenje ZnacenjeNet.\nZnacenjeNet Vaše lične podatke može prikupljati i obrađivati u različite svrhe. Sve u daljem tekstu pomenute svrhe su naša zakonska obaveza (npr. identifikacija) ili ugovorna obaveza ka korisnicima, proistekla iz Pravila i uslova korišćenja ZnacenjeNet (koja regulušu pružanje željenih usluga informacionog društva korisnicima i ostvarivanje naših legitimnih interesa).\nIdentifikacija korisnika ZnacenjeNet u smislu korisničkih sesija potrebna je zarad obezbeđivanja nesmetanog funkcionisanja određenih funkcija ZnacenjeNet, poput pružanja boljeg korisničkog iskustva.\nPrikupljanje podataka o rečima koje se prikazuju na ZnacenjeNet, potrebno je zarad nesmetanog funkcionasanja ZnacenjeNet i postojanja elementarnih uslova za pružanje osnovne usluge koju ZnacenjeNet nudi korisnicima.\nKako bi osnovna usluga koju ZnacenjeNet nudi svojim korisnicima bila kvalitetna i besplatna, potrebno je prikupljanje podataka koji omogućavaju rad svih funkcija ZnacenjeNet, npr. sugestija i pretrage reči. Budući da je osnovna usluga koju nudi svojim korisnicima besplatna, ZnacenjeNet prihoduje od reklama koje prikazuje korisnicima, a za čije prikazivanje se mogu koristiti podaci o lokaciji korisnika, kao i Cookie-ji i druge srodne tehnologije koje pomažu u identifikaciji internet pretraživača korisnika.\nZnacenjeNet svojim korisnicima može ponuditi kupovinu proizvoda i usluga partnerskih kompanija po privilegovanim uslovima. Da biste preko ZnacenjeNet ostvarili pravo na privilegovane uslove pri kupovini takvih proizvoda i usluga, možemo od Vas zatražiti izričiti pristanak da Vaše lične podatke, poput imena, broja telefona i e-mail adrese, prosledimo partnerskim kompanijama.\nBudući da je osnovna usluga koju nudi svojim korisnicima besplatna, ZnacenjeNet prihoduje od reklama koje prikazuje korisnicima. Podaci koje prikupljamo korišćenjem ZnacenjeNet, primera radi podaci o tome koje reči na ZnacenjeNet korisnici pregledaju, mogu nam pomoći da im prikažemo kvalitetnije i relevantnije reklame.\nZnacenjeNet podatke o ličnosti prikuplja i obrađuje isključivo u skladu sa važećim propisima Republike Srbije, a u cilju pružanja usluga informacionog društva, zaštite sopstvenih legitimnih (poslovnih) interesa, poboljšanja svojih usluga i korisničkog iskustva, zaštite interesa svojih korisnika, očuvanja bezbednosti korisnika, te očuvanja javnog interesa i javne bezbednosti.\nPrimera radi, sadržaji koji predložite preko ZnacenjeNet nam pomažu da sprečimo objavljivanje neprimerenog i eksplicitnog sadržaja. Podaci iz tekstualnih konverzacija sa administracijom ZnacenjeNet koje ste realizovali putem kontakt forme, pomažu nam da uvedemo nove i poboljšamo postojeće funkcionalnosti.\nU određenim slučajevima koji proističu iz Pravila i uslova korišćenja ZnacenjeNet, može doći do automatskog donošenja odluka na osnovu Vaših podataka, odnosno automatske obrade podataka. Primera radi, ukoliko korisnik postavlja veliki broj predloga odjednom, postavlja neprimerene sadržine, bezbednosni softverski mehanizmi mogu automatski blokirati njegov korisnički nalog, ili preduzeti neku drugu meru.\nVaše lične podatke ZnacenjeNet čuva u bazama i na serverima zaštićenim savremenim bezbednostim tehnologijama, poput AES enkripcije podataka na serveru i SSL enkripcije komunikacije Vašeg internet pretraživača sa serverima. Pristup Vašim podacima i njhovu obradu poveravamo isključivo našim zaposlenima koji su prošli adekvatnu obuku. ZnacenjeNet kontinuirano sprovodi mere zaštite bezbednosti Vaših ličnih podataka, koje obuhvataju savremene radne procese, korišćenje savremenih bezbednosnih tehnologija, te mere fizičke bezbednosti servera i druge opreme.\nPodatke čuvamo u trajanju koje je neophodno da obezbedi nesmetano pružanje usluga korisnicima, tj.izvršenje naše ugovorne obaveze iz Pravila i uslova korišćenja ZnacenjeNet. Konkretno, Vaše lične podatke čuvaćemo sve dok ste registrovani korisnik ZnacenjeNet, odnosno dok nam ne podnesete zahtev za brisanje Vašeg korisničkog naloga i ličnih podataka. Nakon podnošenja ovakvog zahteva, imamo zakonsku obavezu da određene podatke, na primer identifikaciju, čuvamo 30 dana pre konačnog brisanja.\nZa prikupljanje i obradu bilo kojih podataka u bilo koju svrhu koja nije obrađena ovom polisom, ZnacenjeNet će obavezno tražiti Vaš izričiti pristanak, odnosno postupati u skladu sa važećim propisima Republike Srbije.\nZnacenjeNet može podeliti Vaše identifikacione podatke sa trećim licima u slučajevima:\nKada je to neophodno radi ispunjenja naše ugovorne obaveze ka Vama, odnosno radi poštovanja Pravila i uslova korišćenja ZnacenjeNet.\nOdređene podatke, na osnovu Vašeg izričitog pristanka koji dajete prihvatanjem Pravila i uslova korišćenja ZnacenjeNet prilikom registracije ili naknadno, možemo automatski podeliti sa specijalizovanim tehnološkim partnerima - suobrađivačima podataka. Ovo su partneri od poverenja, koji nam pomažu da ostvarimo legitimne poslovne interese i unapredimo usluge koje ZnacenjeNet nudi korisnicima. Ove kompanije primenjuju adekvatne mere bezbednosti, a podatke će prihvatati i obrađivati na osnovu ugovora sa ZnacenjeNet i u skladu sa ovom polisom. To mogu biti:\n• Hosting provajderi, koji obezbeđuju rad servera ZnacenjeNet, poput kompanije Vervel iz Sjedinjenih Američkih Država.\n• Hosting provajderi, koji obezbeđuju rad servera ZnacenjeNet, poput kompanije Cloudflare iz Sjedinjenih Američkih Država.\n• Ad-serving kompanije, koje izrađuju softverska rešenja za plasiranje reklama na internet portalima, poput kompanija Google LLC iz SAD i Gemius SA iz Poljske.\n• Oglašivačke mreže, koje upravljavaju platformama za automatizovani zakup i prikazivanje reklama na internet portalima, poput kompanija Google LLC iz SAD, ConnectAd iz SAD i Criteo iz Francuske.\nMože se dogoditi da određene podatke, u depersonalizovanoj formi koja garantuje apsolutnu anonimnost, tj.garantuje da nije moguća Vaša lična identifikacija, podelimo sa partnerima poput marketinških agencija i oglašivača, ili sa generalnom javnošću. Primera radi, možemo javno objaviti istraživanja tržišta, te izveštaje o trendovima korišćenja naših usluga ili generalnim kulturnim trendovima preko Interneta.\nU svakom trenutku, imate pravo na pristup informacijama o svim svrhama prikupljanja i obrade podataka na ZnacenjeNet (ova polisa).\nRukovaoca i obrađivač Vaših podataka možete kontaktirati putem kontakt forme na ZnacenjeNet.\nU slučaju da imate bilo kakvo pitanje o zaštiti Vaše privatnosti na ZnacenjeNet, kao i o načinu skupljanja i obrade Vaših ličnih podataka, molimo Vas da nam se obratite preko kontakt forme.\nKontakt formu uvek možete pronaći u donjem desnom uglu, sa tekstom "Kontaktirajte nas".\nOva polisa je podložna promenama. U slučaju značajnih izmena, ZnacenjeNet će sve korisnike obavestiti o izmenama na aktivan način, na primer putem jasno uočljivih obaveštenja. U slučaju da bilo koje buduće promene ove polise budu podrazumevale umanjenje Vaših prava, tražićemo od Vas izričiti pristanak za nastavak korišćenja ZnacenjeNet.


Tramp iznenada napustio samit u Vijetnamu zbog uslova koji Kim nije prihvatio | WebTribune\nHome U FOKUSU Tramp iznenada napustio samit u Vijetnamu zbog uslova koji Kim nije prihvatio\nPosted date: март 03, 2019 In: U FOKUSU\nSamit lidera SAD i Severne Koreje je završen pre vremena zbog zahteva američkog predsednika Donalda Trampa da se zatvori tajno postrojenje za obogaćivanje uranijuma, piše „Sandej tajms“, pozivajući se na bivšeg saradnika ambasade Severne Koreje u Londonu.\nList smatra da se radi o objektu koji se navodno nalazi u gradu Čolima, nekoliko kilometara od Pjongjanga. Tokom pregovora SAD su saopštile da znaju za tu fabriku i zatražile da se likvidira. Međutim, nakon što je Kim Džong Un to odbio, pregovori su obustavljeni. Uskoro je Donald Tramp otišao za SAD, dok je severnokorejki lider nastavio posetu Vijetnamu.\n„Sandej tajm“ tvrdi da američka obaveštajna služba odavno zna da u Severnoj Koreji postoji još jedno postrojenje za obogaćivanje uranijuma. To tog zaključka je došao Centar za neširenje nuklearnog oružja Instituta za međunarodno istraživanje Midlberi u Montereju (Kalifornija) na osnovu analiza satelitskih snimaka.\nRanije je Bela kuća saopštila da Donald Tramp i Kim Džong Un nisu postigli dogovor na samitu u Hanoju 27. i 28. februara, ali da su imali „dobar i konstuktivan“ susret. Ministar inostranih poslova Severne Koreje Ri Jang Ho izjavio je da je Pjongjang ponudio da uništi svoje nuklearne objekte ako mu delimično budu ukinute sankcije.\nLavrov: DAEŠ u Siriji više ne postoji\nŠtrahe krenuo sa istragom i tužbama protiv nemačkih medija koji su ga srušili


OVAKO SE ORBAN BORI SA BELOM KUGOM: Porodicama sa najmanje dvoje dece subvencije za kupovinu kuće i automobila i to nije sve!\n10-02-2019 18:45 Svet Planeta\nMađarski premijer Viktor Orban najavio je danas nove subvencije za sve žene koje se udaju pre 40. godine, kao i nove pogodnosti za novovenčane parove i porodice.\nViktor Orban (Foto: Jujtub)\n"Sve manje i manje dece se rađa u Evropi. Što se tiče Zapada, njihov odgovor je imigracija. Za svako dete koje nedostaje, trebalo bi da se nađe novo i tek onda će brojevi biti na mestu. Ali nama nisu potrebni brojevi. Nama su potrebna mađarska deca", rekao je danas u svom obraćanju naciji Orban.\nOn je najavio novi program u sedam tačaka koji će doneti nove pogodnosti za novovenčane parove i porodice. Nove mere će omogućiti porodicama koje imaju najmanje dvoje dece da dobiju subvencije za kupovinu kuće, kao i za kupovinu automobila.\nŽene koje imaju najmanje četvoro dece imaće mogućnost da ne plaćaju lični porez na dohodak. Žene mlađe od 40 godina koje se udaju prvi put, imaće mogućnost da dobiju subvencije od deset miliona forinti (36.000 dolara), rekao je Orban.\nTrećina tog duga se otpisuje kada žena rodi drugo dete, a nakon trećeg, dug se u potpunosti opisuje.\n"To je odgovor za Mađare. Ne imigracija", rekao je Orban.\nPročitajte OVDE zašto je američki general otkazao posetu Prištini.\nMalagurski: Viktor Orban i mađarsko ekonomsko čudo!\nVUČIĆ O PROTESTIMA NA KOSOVU: Albanci se raduju mojoj propasti, nikad nisam video takvu sreću\nDESNIČARI RUŠE VLADU: Hiljade demonstranata na ulicama Madrida (VIDEO)


Tadić očekuje više mera kontrole u predlogu evroparlamentaraca o izbornim uslovima - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Tadić očekuje više mera kontrole u predlogu evroparlamentaraca o izbornim uslovima\nTadić očekuje više mera kontrole u predlogu evroparlamentaraca o izbornim uslovima\nPredsednik Socijaldemokratske stranke (SDS) Boris Tadić danas je rekao da od evropskih parlamentaraca koji posreduju u dijalogu vlasti i opozicije o izbornim uslovima očekuje da koriguju svoj predlog kako bi bio „više efektivan i sa više konkretnih mera kontrole“.\n„Očekujem da koriguju svoj predlog u skladu sa našim sugestijama“, rekao je Tadić na zajedničkoj konferenciji za novinare sa predstavnicima Nove stranke i Građanskog demokratskog foruma.\nOn je, upitan o očekivanjima od predstojećeg sastnaka sa evroparlamentarcima, najavljenog za 17. i 18. septembar u Beogradu, ukazao i na veliki značaj njihovog angažovanja u vezi uloge OEBS-a u kontroli izbornog procesa u Srbiji.\n„Očekujemo da taj predlog bude više efektivan, da se više konkretnih mera za kontrolu unesu u njihov predlog i to je naše htenje, a tražimo od njih da stanu iza stava da OEBS mora da bude konstantno prisutan da bi se poštovala ljudska prava i sve ostalo ( u vezi izbora) u Srbiji,“, rekao je Tadić.\nOn je napomenuo i da je dobro što je grupacija stranaka oko Dragana Đilasa izašla sa platformom u vezi izbornih uslova.\n„Nemamo problem da ih prihvatimo jer najveći broj rešenja su zapravo naša, iz (platforme s početka godine)“, rekao je Tadić koji je ponovo apelovao na jedinstvo „stvarne opozicije“.\nKonferenci za novinare, kako je rečeno na početku, prisustvuju i predstavnici Demokrata Srbije, kao i organizacija Tolerancija Srbije i Kancelarija za lokalne i inovativne politike.\nTadić: Merkel i Nemačka znaju da Vučić ruši demokratiju, žmure zbog Kosova\nBivši predsednik Srbije Boris Tadić je danas rekao da svi građani Srbije koji nisu pod dejstvom propagadne državnih i privatnih medija u nadležnosti Srpske napredne stranke (SNS) znaju da ih predsednik Srbije i SNS Aleksandar Vučić i njegovo režim „lažu svaki dan“.\nTadić , koji je predsednik Socijaldemokratske stranke (SDS) je na konferenciji za novinare tako odgovorio na pitanje novinara šta je očekivao od nedavne posete Beogradu nemačke kancelarke Angele Merkel.\n„Nisam ništa očekivao od posete Merkel, samo sam konstatovao da želim da vidim kakva će biti njena reakcija i da li će ona dati podršku slamanju demokratije i nezavisnih institucija, a što čini Vučić ili će konačno prvi put reći šta stvarno misli o tome „, rekao je on.\nTadić je, u tom kontekstu naveo da nemačke institucije „odlično znaju koji je nivo kriminalizacije Srbije.“\n„Odlično znaju šta se desilo sa navijačkim grupama i kako su one transformisane od batinaških falangi SNS u ubice, koljace i kriminalce međunardnog ranga“, rekao je on.\nPrema njegovim rečima, nemačke institucije odlično znaju i na koji način se dešavaju izborne radnje u Srbiji.\n„Nemačke institucije su do sada žmurile na tu činjenicu želeći da pruže Vučiću šansu da bude kooperativan na temi Kosova i Metohije“, rekao je Tadić.\nPrema njegovim rečima, proces u vezi Kosova i Metohije je zaustavljen kao i evropske integracije Srbije.\nDodao je da su srušene i sve demokratske institucije koje su, kako je rekao, teškom muke uspostavljane posle 5. oktobra 2000.\n„Merkel je rekla da ima poverenja u Vučića zato što donosi stabilnost i ispunjava obećanja …svaki građanin Srbije koji nije pod dejstvom propagadnde držjavatnih medija i privatnih u nadležnosti SNS odlično zna da ih Vučić i njegov režim lažu svaki dan“, rekao je Tadić.\nPrema njegovim rečima, to govori da „imamo ozbiljan problem“.\n„Na konferenciji za novinare (Merkel i Vučića) su sprečeni novinari nezavisnih medija da postave pitanje čime je srušila u praksi vrednost za koje stoji da su vrednosti EU – sloboda štampe, sloboda novinarstva, sloboda mišljenja, a da ne govorimo o drugim aspektima u vezi načina vladanja Vučića“. rekao je on .\nTadić je rekao da će u narednim danim, „izlaziti u javnost“ i na međunarodnim forumima o svemu što se desilio u Beogradu, te izrazio nadu da će u političkom životu Nemačke doći do promena.\ndijalog vlasti i opozicijeDragan ĐilasEvropski parlamentarciSDS\nPreliminarni rezulati: Završeno glasanje za Državnu dumu, vodi Jedinstvena Rusija


U CG parovi sve kasnije stupaju u brak\nTanjug 11. decembra 2020. 00:17\nPODGORICA – Prosečna starost žena i muškaraca u Crnoj Gori, pri sklapanju prvog braka, konstantno raste i 2019. godine, prema podacima Uprave za statistiku, žene su se, u proseku, udavale sa 28 godina, a muškarci se ženili kad pređu 31. godinu.\nU poslednje tri decenije, najveći broj sklopljenih brakova zabeležen je 2003. godine (4.050), a razvedenih brakova 2018. godine (849), pišu Vijesti.\nUprkos tome što kasnije stupaju u brak, mladi najčešće sebe u budućnosti vide kao oženjene/udate s porodicom (66,5 odsto), a ređe u vanbračnoj zajednici s partnerom i decom (2,1 odsto).\nIzuzetno mali procenat sebe vidi u vanbračnoj zajednici sa partnerom ili kao neoženjene/neudate bez dece (ispod 1 odsto) ili kao samohrane roditelje (1,4 odsto), pokazali su podaci iz Studije o mladima u Crnoj Gori 2018/2019, koje je objavila nemačka Fondacija „Fridrih Erbert“ (Friedrić Erbert Stifttung).\nPored promena u životnom stilu, na odluku mladih da kasnije stupaju u brak verovatno utiče i činjenica da čak 71,8 odsto mladih živi s roditeljima.\nU najstarijoj grupi ispitanika – mladi u Crnoj Gori od 25 do 29 godina – više od dve trećine njih, odnosno 62,19 odsto, živi sa roditeljima.


Sva naša rješenja kompatibilna su sa svim vrstama širokopojasnih internet veza, neovisno o pružatelju usluga i prirodi veze.\nNaši sustavi zadovoljavaju kompletan raspon potreba korisnika bežičnog pristupa internetu. Za manji broj korisnika sa jednom bežičnom pristupnom točkom, pa do složenih sa velikim brojem korisnika distribuiranih putem više bežičnih pristupnih točaka.\nOsnovni sustav sastoji se od samo jedne pristupne točke koja u sebi sadrži sve bitnije značajke našeg rješenja. Korisnici se mogu priključiti na pristupnu točku ali dozvoljava im se pristup internetu tek nakon uspješne autorizacije s centralnim poslužiteljem. Sustav najbolje radi s do trideset istovremenih korisnika i srednjom brzinom širokopojasnog pristupa internetu.


Vesnić testirao novi automobil pred početak sezone\nTanjug 2. aprila 2021. 16:03\nBEROGRAD – Srpski automobilista Milovan Vesnić testirao je danas svoj novi trkački automobil na Navaku, u sklopu priprema za predstojeću sezonu TCR Istočna Evropa, koja startuje 15. aprila u Mađarskoj.\nKako je saopšteno, on je nedavno kupio “audi RS3 LMS” sa kojim je prošle godine Marokanac Mehdi Benani osvojio titulu u TCR Evropa.\n“Izvezli smo takozvani rolaut, da vidimo da li na automobilu sve funkcioniše. Na sreću, sve je u najboljem redu, nema nikakvih tehničkih problema. Naravno, pravu sliku svega ću imati kad odem na Hungaroring, pred prvi trkački vikend, gde ćemo imati ceo četvrtaka za test. Na toj stazi sam često vozio i imam sve potrebne repere, ali i ova vožnja na Navaku nam je mnogo značila”, rekao je Vesnić.\nAuto sa kojim ću se ove sezone takmičiti je prilično drugačiji od “audija” koji sam vozio 2017, mogu da kažem da je sličniji “kupri” sa kojom sam se trkao 2020, kaže Vesnić.\nŠto se planova za 2021. godinu tiče, oni su ambiciozni, ali ne i neostvarivi.\n“Ideja je da učestvujemo u još nekim serijama, prvenstveno u TCR Evropa, ali možda i u TCR Nemačka. Još je rano za bilo kakvu konkretnu najavu, sve zavisi od finansija. Fokusirani smo na prvi trkački vikend za dve nedelje, pa ćemo posle da vidimo gde smo i šta dalje“, zaključio je Vesnić.\nVesnić je bio prvi šampion TCR Istočna Evropa 2019. godine, dok je prošle sezone bio viceprvak.


Izvor: Politika - Arhiva vesti 05.07.2011 - Naslovi.net\nPolitika » Arhiva vesti za utorak 05. jul 2011\nSud: Holandija delimično kriva za smrt u Srebrenici\nPolitika utorak, 5. jul 2011.\nPrema izveštajima agencija Hag – Holandska država je delimično odgovorna za smrt tri muslimana u vreme pokolja u Srebrenici 1995. godine, odlučio je juče Apelacioni sud u Hagu, na osnovu tužbe preživelih i članova porodica žrtava, prenosi Beta. Prema ranijoj presudi Okružnog suda u Hagu Holandija... »\nProtiv sam podizanja starosne granice\nApsolutno sam protiv da žene i muškarci odlaze u penziju sa 67 godina života i 45 godina staža i taj ću stav braniti i pred MMF-om, poručuje u razgovoru za „Politiku” dr Jovan Krkobabić, potpredsednik vlade Srbije. Na osnovu čega tvrdite da bi rast penzija u oktobru mogao biti oko šest odsto,... »\nBeko na potezu za „Novosti”\nBiznismen Milan Beko moraće da otkupi akcije malih akcionara ili da proda dobar deo vlasništva u Kompaniji „Novosti”. Interesantno je da je ovo juče saopštio sam Beko, tačnije obnarodovao je ono što mu je naložila Komisija za hartije od vrednosti krajem juna. Svoje namere nije otkrio, ali je rekao... »\nRod pšenice veći za 15 odsto\nBEOGRAD – Očekuje se da će sa 491.174 hektara žetvenih površina biti skinuto ukupno 1,88 miliona tona pšenice, što je za 15,1 odsto više u odnosu na prošlogodišnju proizvodnju, pokazali su podaci Republičkog zavoda za statistiku (RZS). Prema prvim procenama o očekivanoj proizvodnji pšenice prema... »\nKo god da sedne u fotelju ministra finansija nakon izbora 2012. godine, po svemu sudeći, neće biti omiljen u narodu. Dobrim poznavaocima budžetskih brojki, već sada je, nakon dva izveštaja Fiskalnog saveta, jasno da ušteda od 75 milijardi dinara neće moći da se postigne zakidanjem na sitnim... »\nPlatforma za invalide u prolazu na Terazijama\nBEOGRAD – Osobe s invaliditetom, ali i ostali koji imaju poteškoće sa kretanjem, od danas mogu da koriste podizno-spuštajuću platformu u podzemnom pešačkom prolazu kod Igumanove palate na Terazijama u Beogradu. Platforma je bezbedna i izgrađena u skladu sa evropskom i svetskom praksom, a da bi se... »\nZakon „kriv” za milione đačkih izostanaka\nMogućnost da sa časova masovno izostaju, a da ih to ne košta obilato su iskoristili srednjoškolci stručnih škola. Nijednom, čak iako im je zbog odsustvovanja sa nastave izrečen ukor direktora, po zakonu nije smela da se smanji petica iz vladanja. Zato bi se ukupan zbir đačkih izostanaka zabeležen u... »


Visoke kazne za Željezničar i Sarajevo zbog dešavanja na derbiju - Klix.ba\nNogomet Visoke kazne za Željezničar i Sarajevo zbog dešavanja na derbiju\nVisoke kazne za Željezničar i Sarajevo zbog dešavanja na derbiju\n11.11.2014. u 16:40\nFK Željezničar FK Sarajevo NSBiH sarajevski derbi Disciplinska komisija NSBiH\nDisciplinska komisija NSBiH je na današnjoj sjednici donijela odluku o kažnjavanju Željezničara i Sarajeva zbog dešavanja na derbiju odigranom na Grbavici u 13. kolu BHT Premijer lige BiH. Gradski rivali će u kasu NSBiH uplatiti visoke iznose.\n"Donijeli smo jednoglasnu odluku kojom se Željezničar i Sarajevo kažnjavaju sa po 10.000 KM. Željezničar je kao domaćin odgovoran za propuste u organizaciji i za unošenje pirotehnike, dok je Sarajevo odgovorno također za unošenje pirotehnike na tribine i njenu upotrebu tokom utakmice. Sve dopise službenih osoba smo detaljno analizirali i donijeli konačnu i jednoglasnu odluku", izjavio je za portal Klix.ba predsjednik Disciplinske komisije NSBIH Vlado Rogić.\nOn je dodao da će biti upućen prijedlog Željezničaru za postavljanje mreže na sjevernoj tribini, koja će spriječiti bacanje pirotehnike između navijača suparničkih klubova.\n"Disciplinska komisija NSBiH će poslati prijedlog za postavljanje zaštitne mreže od vrha do dna na dijelu tribine gdje se nalaze navijači Sarajeva na Grbavici, odnosno navijači ostalih klubova koji dolaze u većem broju. Cilj je spriječiti ugrožavanje navijača i jedne i druge ekipe bacanjem pirotehničkih sredstava", rekao je Rogić.\nPredsjednik Disciplinske komisije NSBiH se nada da će visoke kazne imati efekta.\n"Nadamo se da će kazne biti efikasne, jer 10.000 KM ni jednom klubu nije lako izdvojiti. Disciplinska komisija apeluje na navijače da se uzdrže od korištenja pirotehnike jer ugrožavaju svoje živote i živote ostalih navijača te direktno oštećuju svoje klubove. Osim toga, u svijet šalju ružnu sliku o bh. nogometu i navijačima", završio je Rogić.\nPoruka s tribine 0\nIgrat će baraž 31\nPrijateljska utakmica 16\nSusret kvalifikacija 48\nŠesti naslov 5\nMarc Marquez 12. pobjedom okončao sezonu dominacije u MotoGP-u


Prevođenje sa danskog na znakovni jezik\nPrevođenje sa danskog na znakovni jezik - Audio verzija\nPrevod sa danskog na znakovni jezik\nU svakoj situaciji kojoj bi trebalo da prisustvuju Danci i osobe kojima je to maternji jezik, a koje se zbog poteškoća sa čulom sluha ili govorom u praksi koriste znakovnim jezikom će po njihovom zahtevu biti izvršeni i prevodi sa danskog jezika na znakovni i to u sve tri dostupne varijante, koje uključuju kako šapatni ili tihi, tako isto i konsekutivni i simultani prevod.\nČlanovi tima svake od preko 20 poslovnica Prevodilačkog centra Akademije Oxford su i prevodioci i sudski tumači, čija specijalnost jeste upravo navedena usluga.\nA da bi bila odabrana najbolja vrsta usmenog prevoda u toj jezičkoj kombinaciji, neophodno je da upravo oni budu od strane klijenta precizno informisani kako o tome na kojoj lokaciji bi trebalo događaj da bude organizovan, tako isto i o tome koliko bi ljudi trebalo da bude prisutno i koliko je organizator predvideo da on traje. Prema tim podacima se formira ponuda, uzevši u obzir da trenutno aktuelni standard o prevodu u datoj jezičkoj kombinaciji, kao i zakon o upotrebi znakovnog jezika predviđaju koliko tačno ovi stručnjaci mogu da vrše konkretnu uslugu.\nKako se radi o najzahtevnijoj vrsti prevoda, to je predviđeno da do 30 minuta najviše jedna osoba može da vrši prevod za medije sa danskog jezika na znakovni, a odmah po isteku tog roka je predviđeno da usllugu nastavi da pruža drugi stručnjak, jer je predviđena i obavezna pauza po isteku tog perioda.\nUkoliko se zahteva da sudski tumač i prevodilac budu angažovani u nekim, rekli bismo uobičajenim situacijama, onda je najčešće predviđeno da do 120 minuta oni pomenutu uslugu vrše u kontinuitetu. Podrazumeva se da će se oni direktno sa organizatorima dogovoriti o tome da li je potrebno da budu angažovani samo dva sata ili se zahteva i njihovo celodnevno angažovanje, pa će u skladu sa tim biti formirana i ponuda za tu uslugu.\nSve kulturne manifestacije, kao i priredbe i svečani društveni događaji, a u kojima učešće uzimaju Danci i osobe koje se tim jezikom služe, odnosno koje koriste znakovni jezik će biti sprovedene bez ikakvih problema, jer će i u tom slučaju biti angažovani zaposleni ove institucije.\nSvakako da može biti izvršeno i prevođenje sahrana sa danskog jezika na znakovni, odnosno venčanja i svih ostalih porodičnih događaja.\nZaposleni pomenute institucije mogu pratiti i klijente za vreme pohađanja bilo koje edukacije, a podrazumeva se da prevodilac i sudski tumač mogu u datoj jezičkoj kombinaciji prevod izvršiti i u toku ispita ili predavanja na fakultetima, odnosno višim školama, kao i za vreme trajanja nastave u bilo kojoj srednjoj školi ili osnovnoj, te u toku roditeljskih sastanaka.\nBiće pratnja ovi stručnjaci klijentima i prilikom odlaska na pregled kod lekara, odnosno u bilo koju medicinsku instituciju, a isto tako će prisustvovati i poslovnim sastancima, zatim intervjuima za posao i poslovnim pregovorima, kao i mnogim drugim situacijama koje se odnose na poslovanje, a u kojima učešće uzimaju korisnici znakovnog jezika i osobe kojima je upravo danski maternji.\nUz sve do sada pomenuto, podrazumeva se da će u datoj jezičkoj kombinaciji prevod biti izvršen i u vreme trajanja sudskih procesa, a ukoliko su prisutne osobe kojima je to potrebno, kao i ako neko ko ima poteškoća u komunikaciji i ko se koristi znakovnim jezikom, a kome je maternji znakovni, treba da poseti bilo koju državnu instituciju iz nekog razloga.\nPrevodi poslovnih konferencija sa danskog jezika na znakovni\nZa vreme trajanja konferencija ili poslovnih sastanaka, odnosno pregovora će biti izvršen prevod sa danskog na znakovni jezik, s tim da konkretna usluga može biti pružena i ako osoba kojoj je danski jezik maternji, a koja se iz nekog razloga koristi znakovnim jezikom, treba da ode na intervju za posao. Isto tako se podrazumeva da će prevodioci i sudski tumači u datoj varijanti jezika prevod izvršiti i u svim ostalim situacijama koje se odnose kako na poslovanje manjih, tako isto i većih kompanija, a bez obzira u kojoj oblasti da one posluju.\nInače članovi tima svake poslovnice Prevodilačkog centra Akademije Oxford praktikuju da ponudu pripremaju u skladu sa podacima o samom događaju ili situaciji, za koju se prevod u toj jezičkoj kombinaciji zahteva, a u kom slučaju poštuju odredbe zakona o upotrebi znakovnog jezika i standarda u prevodu u toj jezičkoj kombinaciji, koji je priznat na međunarodnom nivou.\nZato i jeste bitno da klijenti njih informišu prvo o tome koliko bi trebalo dugo da bude vršen prevod u kontinuitetu, odnosno za koju priliku i gde će događaj da bude organizovan.\nNavedeni zakon i standardi podrazumevaju da se prevođenje sa danskog na znakovni jezik za televiziju i ostale medije može od strane samo jednog stručnjaka vršiti najduže 30 minuta. Razlog za to jeste što je u pitanju najzahtevnija vrsta prevoda, pa je potrebno da posle pola sata konkretni stručnjak ima pauzu, a u slučaju da emisija ili neki drugi sadržaj koji se prevodi traje duže, biće angažovan i adekvatan broj stručnjaka.\nIsta pravila navode i da sudski tumači i prevodioci najduže dva sata u kontinuitetu mogu da budu angažovani za prevod u svim ostalim situacijama, s tim da je otvorena mogućnost i za njihovo celodnevno angažovanje, a što je obično period od šest sati kontinuiranog prevođenja. Prilikom formiranja ponude će se uzeti u obzir sve informacije koje klijent bude dostavio, tako da će tom prilikom biti odlučeno da li je najbolje primeniti prevod uz pomoć šapata ili takozvani tihi, odnosno simultani ili konsekutivni, jer ovi stručnjaci mogu sve te usluge po zahtevu klijenata da pruže.\nSvakako da oni mogu biti prisutni za vreme pogreba i venčanja, odnosno u svakoj drugoj situaciji koja je vezana za privatni život klijenta, a kada se zahteva prevod u navedenoj jezičkoj kombinaciji, zato što konkretnom događaju prisustvuju osobe kojima je danski izvorni jezik i koje ili imaju problem sa govorom ili poteškoća sa čulom sluha.\nNaravno da će biti izvršeni i prevodi ispita i predavanja sa danskog na znakovni jezik, a u okviru bilo koje više škole ili fakulteta, dok će prevodilac i sudski tumač prisustvovati i nastavi kako u osnovnim, tako isto i u srednjim školama, kao i za vreme trajanja roditeljskih sastanaka, odnosno u svakoj situaciji koja je vezana za obrazovanje, a kada je potrebno da prevod u datoj jezičkoj kombinaciji bude izvršen.\nMoramo posebno napomenuti i to da u toku sudskih procesa, kao i u svim ostalim situacijama kada klijenti treba da imaju komunikaciju sa zaposlenima u nadležnim državnim institucijama, članovi tima navedene specijalizovane institucije mogu izvršiti prevod u konkretnoj varijanti jezika.\nPodrazumeva se da za vreme trajanja priredbi, zatim konferencija i svečanih društvenih događaja, kao i brojnih kulturnih manifestacija, pomenuti stručnjaci takođe mogu biti prisutni i izvršiti konkretni tip prevoda u navedenoj varijanti jezika. A isto tako će oni pomoći i onim licima, koja žele da pohađaju obuku ili stručni seminar, a koja imaju poteškoća u komunikaciji da to učine na najbolji mogući način.\nDa rezimiramo, najbitnije je da svako ko je zainteresovan za prevođenje sa danskog na znakovni jezik dogovori detalje ove usluge sa stručnjacima, koji su u svakom predstavništvu navedene institucije zaposleni. A tom prilikom će se oni usaglasiti ne samo oko vrste usmenog prevoda koja će biti primenjena, nego i oko toga na kojoj poziciji će se sudski tumač i prevodilac u konkretnom prostoru nalaziti za vreme trajanja određenog događaja.\nza danski i znakovni jezik