Inicijativa da Nišlije utiču na izbor tema na medijskom konkursu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Inicijativa da Nišlije utiču na izbor tema na medijskom konkursu\nU okviru projekta “ Budimo informisaNI” Odbora za ljudska prava Niš\n0Piše: V.T. 10. avgusta 2020. 14.53 Izmenjeno: 18.47\nFoto: Logo / Hoću važne teme, a ne šećerleme\n“Grad Niš nikada nije pitao građane šta bi želeli da gledaju, slušaju ili čitaju u medijima koje plaćaju iz svog džepa, a kojima je preko konkursa koji se raspisuju za sufinansiranje medijskih projekata od javnog interesa u poslednjih pet godina podeljeno nešto više od tri miliona evra (353 miliona dinara). Zbog toga smo pokrenuli ovu inicijativo za uvođenje Mehanizma za sistemsko uključivanje građana u definisanje javnog interesa u javnom informisanju na lokalnom nivou, na osnovu kojeg će se kreirati Javni poziv za učešće na konkursu za sufinansiranje projekata radi ostvarivanja javnog interesa u javnom informisanju”, navodi Odbor.\nU okviru ove inicijative Odbor je pozvao Nišlije da potpišu peticiju “Uključivanje građana u definisanje javnog interesa u javnom informisanju na lokalnom nivou”, koja se može potpisati ovde.\n“Da li ste za to da Vas lokalna samouprava obavezno pita šta smatrate temama od interesa za Vaš život, kojim temama dajete prioritet i koji pristup izveštavanju smatrate dobrim, kako bi to uticalo na sadržaj i rezultat konkursa na kojem se Vašim novcem finansiraju medijski projekti od javnog interesa?”, navedeno je u peticiji.\nOsim da potpišu peticiju, građani su pozvani da popune upitnik “ Kad finansiram, želim da biram”, odnosno da izaberu teme za koje smatraju da treba da budu sufinansirane njihovim novcem. Upitnik, koji ima moto “ Hoću važne teme, a ne šećerleme”, Nišlije mogu da popune ovde.\n“Grad Niš i medije moramo da podsetimo da bi morali da slušaju taj glas. Ko finansira, ima pravo da bira- kaže on podsećajući da je do sada jedino opština Pantelej, inače jedna od pet gradskih opština u Nišu, organizovala konsultacije sa građanima i nevladinim organizacijama kako bi se definisale prioritetne medijske teme koje zavređuju budžetsku podršku.\nĐorđević kaže da će sistemsko uključivanje građana u definisanje javnog interesa u javnom informisanju na lokalnom nivou omogućiti da oni “izraze sopstvene potrebe i mišljenje pre nego što se odluke donesu i da se osećaju uključenima i vlasnicima nad donetim odlukama”.\n“Dosadašnje postupanje lokalne vlasti nedvosmisleno pokazuje da nije bilo političke volje da se uspostavi ovaj značajni mehanizam, a kako do ovog trenutka nije realizovana ni evaluacija medijskih sadržaja koji su finansirani javnim novcem, nismo sigurni da su projekti koje su mediji realizovali uopšte odgovorili potrebama građana- ocenjuje on.\nOdbor za ljudska prava, inače, zagovara sistemsko uključivanje građana u definisanje javnog interesa u lokalnom javnom informisanju u okviru projekta ,,Budimo InformisaNi”, koji finansira Vlada Velike Britanije, kao deo programa “Podrška građanskom aktivizmu u zajednici” koji sprovode British Council i Trag fondacija.\ngrađani, inicijativa, medijski konkurs, peticijaNiš


Danilović: ''Ne daj Bože da smo isti kao Zvezda!'' - Sportske.net\nDanilović: ''Ne daj Bože da smo isti kao Zvezda!''\nPredsednik košarkaškog kluba Partizan Predrag Danilović pred velikim brojem novinara u Beogradu govorio o sve težoj finansijskoj situaciji u klubu, istakavši da je ukupan dug oko 1,2 miliona evra.\nPredsednik košarkaškog kluba Partizan Predrag Danilović rekao je danas da je situacija takva da odmah može da "stavi ključ u bravu" i pozvao državu da pomogne crno-belima.\n"Mogu odmah da stavim ključ u bravu, nekom bi to sigurno bilo drago. Pokušavam da se država i ljudi koji je vode okrenu ka Partizanu i kažu da li je ovaj klub bitan za grad i nju. Postoji velika bojazan, nismo u stanju ni da igramo", rekao je Danilović novinarima na stadionu Partizana.\nOn je kazao da je bilo i da će biti mnogo priča o tome kako Partizan nema novca.\n"Za strance nismo dobili nijedno obeštećenje. Od igrača koji su prodavani, 60-70 odsto tog novca išlo je na vraćanje prethodnih dugova. što se tiče državnih firmi, Partizan je trebalo da dobije 800.000 puta više od Crvene zvezde i to sve na osnovu rezultata", kazao je Danilović.\nPresednik crno-belih je rekao da je u prethodnih godinu dana pokušavano da se izjednače Partizan i Crvena zvezda i da je to radio isključivo jedan čovek, predsednik crveno-belih Nebojša Čović.\n"Pokušavaju da se izjednače uspesi Partizana i neuspesi Zvezde. Nismo isti, ne daj Bože da smo isti, 15 godina neuspeha i 15 godina vrhunskih uspeha, ne mogu sredstva isto da se dele. Pritom, ne mislim na Zvezdu koja je u stečaju, to je prava Zvezda, ovaj privatni klub me ne interesuje", rekao je Danilović.\nOn se firmama koje su pomogle Partizanu, ali je istakao da to nije dovoljno za ambicije koje ima taj klub.\nDanilović je naveo da je Partizan dobio pomoć Grada Beograda, jer je gradonačelnik, koji je i predsednik Košarkaškog saveza Srbije, Dragan Đilas "imao razumevanja za rezultate Partizana".\nPredsednik crno-belih je kazao da su dugovanja prema Poreskoj upravi oko 500.000 evra, što je glavnica, dok je ukupan dug oko 1.200.000.\n"Mi porez nismo krili, ali nismo imali da platimo. Ne upirem prstom ni u koga, pošto je u modi da se moli i da se kleči. Ja neću da klečim, ali molim državu da pomogne Partizanu, jer ovaj klub je njeno dete", kazao je Danilović.\nOn je rekao da su dugovanja Partizana prema bivšim igračima više od milion i po evra.\n"Jedino zbog razumevanja da će im biti isplaćeno, nisu nas tužili, a onda se pojavljuju dvojica koji bi trofej videli samo na slici. Tu mislim na Raška Katića i Miroslava Raduljicu, koji bi bio poznat samo po splavovima. Oni su zaradili taj novac, ali način na koji su to uradili me je povredio", rekao je predsednik Partizana.\nDanilović je kazao da je svestan da je država u teškoj situaciji, ali da svaka ozbiljna zemlja mora da neguje svoje brendove.\n"Svesni smo da je situacija u državi loša, ali svaka ozbiljna država uvek mora da neguje te stvari", rekao je Danilović.\nDanilović je rekao da je o problemima u košarkaškom klubu Partizan razgovarao sa ljudima iz fudbalskog kluba, ali da nije bilo razumevanja.\n"Razgovarali smo o tome da nam pomognu, ali nisu imali razumevanja za to. I oni su, koliko vidim, u krizi", rekao je Danilović.


Bojana Milošević Brnad (1965-2020) - KK Crvena zvezda\nBojana Milošević Brnad (1965-2020)\nSrpska košarka i Crvena zvezda ostali su bez još jedne legende. U Beogradu, u 54. godini preminula je Bojana Milošević Brnad, bivša košarkašica Crvene zvezde i istaknuta reprezentativka Jugoslavije.\nProslavljena košarkašica sahranjena je na beogradskom groblju Orlovača, u krugu porodice.\nBojana je rođena u Kraljevu 1965. godine, a raskošan talenat uočen još na letnjim kampovima, počela je da demonstrira već na početku karijere, u dresu matične Sloge. Bila je standardni član svih mlađih reprezentativnih selekcija.\nUsledio je prelazak u Crvenu zvezdu 1987. godine, gde je provela najveći deo karijere, u ekipu koju su predvodile Anđelija Arbutina, Eleonora Vild i Mirjana Jovanović. U utakmici za anale srpske košarke, majstorica protiv Elemesa iz Šibenika 18.aprila 1989. u punom „Pioniru“, Crvena zvezda je osvojila 24. šampionsku titulu nakon 8 godina posta, a Bojana je ubacila 35 poena, od čega 25 u drugom poluvremenu. Bojani je to bio prvi trofej u karijeri, a posle meča nije mogla da sakrije oduševljenje pa je jednom navijaču poklonila dres. Sa Crvenom zvezdom je završila i na 3.mestu polufinalne grupe KEŠ 1990.\nKarijeru je nastavila u Grčkoj, Italiji i beogradskom Voždovcu.\nKrilni centar, vešta i na poziciji krila, ostala je upamćena i kao deo „srebrnih devojaka“, generacije koja je donela prve velike uspehe srpskoj ženskoj košarci u kontinuitetu. Srebrna odličja sa OI u Seulu 1988, SP u Kuala Lumpuru 1990, i dve vicešampionske medalje sa EP – 1987. u Kadizu i 1991. u Tel Avivu.\nKK Crvena zvezda mts porodici i prijateljima naše Bojane Milošević izražava poruke najdubljeg saučešća.


Objavljene hiljade tajnih ratnih dokumenata\nAmerički i pakistanski zvaničnici osuđuju objavljivanje dokumenata za koje se navodi da su tajni američki vojni dosijei o avganistanskom ratu. Vebsajt WikiLeaks je juče postavio desetine hiljada dokumenata i saopštio da ima još 15 hiljada koje će objaviti kada „to dozvoli bezbednosna situacija u Avganistanu“.\nNavodi se da su dosijei iz perioda od januara 2004. do decembra 2009. Savetnik Bele kuće za nacionalnu bezbednost, Džems Džons, izdao je saopštenje u kojem kaže da je objavljivanje tih dokumenata „neodgovorno“, ističući da ono ne samo da dovodi u opasnost život Amerikanaca i njihovih partnera, nego ugrožava i nacionalnu bezbednost.\nDokumenti koji su „procurili“ u javnost navodno obuhvataju detaljne podatke o akcijama tajanstvene američke jedinice za specijalne operacije protiv – kako američki zvaničnici kažu – „visoko vrednih“ pobunjenika i terorističkih ciljeva. Navodi se da je rezultat nekih od tih akcija bilo nenamerno ubijanje avganistanskih civila. Takođe su uključena dokumenta u kojima se navodno opisuje američko strahovanje da pakistanska obaveštajna služba pomaže avganistanskim pobunjenicima.\nDžons je rekao da vebsajt WikiLeaks nije pokušao da stupi u kontakt sa američkom vladom, koja je o svemu tome saznala od medijskih organizacija. Te organizacije su list „Njujork tajms“, londonski „Gardijan“ i nemački nedeljnik „Der špigl“. Pakistanski ambasador u Sjedinjenim Državama, Husain Hakani, tvrdi da je njegova zemlja u potpunosti predana borbi protiv islamskih buntovnika. On kaže da objavljeni dokumenti ne odslikavaju sadašnje stanje na terenu. Savetnik za nacionalnu bezbednost Džons je zapazio da je bivši američki predsednik Džordž Buš bio na položaju tokom najvećeg dela perioda od januara 2004. do decembra 2009.\nDžons je ukazao da je 1. decembra 2009, predsednik Barak Obama obelodanio novu strategiju sa znatnim povećanjem sredstava za Avganistan i usredsređenjem na skrovišta Al-kaide i Talibana. On je objasnio da je strategija izmenjena upravo zbog ozbiljne situacije koja se pogoršavala nekoliko godina. Osnivač vebsajta WikiLeak, Džulijan Esendži, uporedio je objavljena dokumenta sa takozvanim Pentagonskim hartijama, izveštajem o Vijetnamskom ratu koji je bio vrhunska tajna, koji je poručio tadašnji sekretar za odbranu Robert Maknamara. Izveštaj koji je najpre objavljen u „Njujork tajmsu“, pomogao je da se preokrene javno mnjenje o Vijetnamskom ratu. WikiLeaks je u aprilu postavio video snimak helikopterskog napada u Iraku iz 2007, u kojem su ubijeni irački novinar i njegov vozač. Američka vojska je optužila 22-ogodišnjeg armijskog specijalca Bredlija Meninga, da je omogućio da taj video „procuri“ i stigne na vebsajt. On je pritvoren u junu, pošto se navodno hvalisao o tome bivšem hakeru, tokom njihovog razgovora preko interneta.\nU medjuvremenu, britanski ministar inostranih poslova Vilijam Hejg, je na sastanku šefova diplomatija EU u Briselu izrazio nadu da objavljivanje dokumenata neće štetiti naporima međunarodne zajednice u Avganistanu i "zatrovati" atmisferu u toj zemlji. Šef nemačke diplomatije, Gvido Vestervele, rekao je da bi nove informacije koje sadrže "procurela" dokumenta trebalo proveriti. Italijanski ministar inostranih poslova Franko Fratini izjavio je da je sve što ukazuje na povećanje broja civilnih žrtava loše za kampanju i da se mora staviti pod kontrolu. "Svi moraju da ulože maksimalne napore da bi se apsolutno izbegle civilne žrtve", rekao je Fratini.


Industrija i logistika za zakupce | CBRE\nSavetovanje zakupaca tokom čitavog životnog ciklusa imovine, uključujući akviziciju, finansiranje, raspolaganje i strateški savet u vezi sa portfolijom imovine.\nPošto ste naš klijent, dobijate pristup najvećoj brokerskoj mreži na svetu koju podržava niz savetodavnih rešenja koja će vam pomoći da oplemenite strategiju za korporativne nekretnine i da oslobodite dalju vrednost vaših imovinskih poseda.\nNaš stručni tim se fokusira na predviđanje i upravljanje izazovima, rizicima i mogućnostima - i sada i u budućnosti - kako bi ih uskladili sa vašom strategijom i povećali povraćaj.\nNaši specijalistički savetnici za logistiku formulisaće i primeniti strategiju prilagođenu vašim specifičnim poslovnim zahtevima, zajedno sa pažljivim upravljanjem rizikom.\nAko posvetimo vreme istinskom upoznavanju vašeg poslovanja, stvorićemo strategije za nekretnine koje su zasnovane na detaljnom razumevanju ciljeva vaše kompanije, prioritetima, planovima rasta i izazovima. Ovaj pristup nam daje jasnu sliku vašeg industrijskog i logističkog poslovanja, omogućava nam da vas savetujemo na najfleksibilnije i najproduktivnije načine kako bismo upravljali vašim prostorom i distributivnom mrežom.\nKombinujući globalni doseg sa lokalnom stručnošću, naši stručnjaci kojima je specijalnost industrija i logistika, daju uvid u situaciju sa međunarodnim zakupcima sa višetržišnim potrebama. Bilo da planirate proširenje na novo gradilište, pregovarate o transakciji, ili vam je potrebna pomoć sa industrijskim upravljanjem projekta ili strategijom za portfolio, CBRE-ov globalni tim može pružiti rešenja za nekretnine gde god da poslujete.\nVodeći uvid na tržištu\nKoristimo robusno vodeće tržišno istraživanje, analize i lokalnu stručnost, da biste bili sigurni da je bilo koja odluka zasnovana na sveobuhvatnoj analizi demografskih podataka, dostupnosti radne snage, veštinama, transportnim vezama, tržišnim trendovima i vrednostima - od pojedinačnih objekata da celokupnih portfolija.\nNaše usluge za zakupce uključuju:\nPlanove za lokaciju gradilišta i odabir\nSavetovanje za finansijske usluge\nRegionalno i lokaciono upoređivanje\nSavetodavne usluge za transakcije\nIndustrijsko i logističko upravljanje projektom\nStrateški portfolio i planiranje gradilišta


Jedno netipično putovanje za Novu godinu - Sumedija\nJedno netipično putovanje za Novu godinu\nPosted on октобар 10, 2017 октобар 30, 2017 by Urednik\nBliži se zima, sneg, decembar… Ako vam ne prija hladno vreme i pre ste u potrazi za nekom egzotičnom destinacijom gde biste mogli da proslavite Novu godinu mi vam ovom prilikom predstavljamo rajska ostrva indijskog okeana- Sejšele.\nŠta treba znati o Sejšelima pre nego što pođete na put?\nŠta kažete da Novu godinu dočekate na Sejšelima? Nova godina 2018 putovanje na Sejšele čine neodoljivim i jedinstvenim.\nSa ukupnim brojem od 115 ostrva, turisti iz zapadne Evrope odavno posećuju ovaj arhipelag bas u to doba godine posto su vremenski uslovi idealni- od 24 do 32 stepena celzijusa tokom cele godine. Plaže koje oduzimaju dah zauzimaju prostor tri glavna ostrva- Mahe, Praslin i La Dig, a naša je preporuka da ukoliko imate višak vremena obiđete i manja ostrva koja plene svojom lepotom. Ona pruzaju priliku za aktivni odmor i sportove poput kajaka, ronjenja, snorkinga, jedrenja, penjanja uz stene, zip lajninga, pecanja i golfa. Za ljubitelje prirode izdvajamo Ptičje ostrvo (Bird island) gde izmedju oktobra i februara možete posmatrati kornjače kako lezu jaja kao i neke manje očekivane goste poput delfina i ajkula. I flora pruza slicno bogatstvo koliko i fauna, čemu pogoduju i povremeni kišni periodi.\nUkoliko biste da ipak imate mirniji odmor, opustanje uz zvuk talasa i sustanje palminog lišća, daleko od buke i verve, plaže Anse Source d’Argent, Petite Anse i Anse Royale su idealni izbor. Stanovnici Sejšela govore kreolski, francuski i engleski, a uz to su vrlo gostoljubivi i uslužni, što i ne čudi kada se pogleda na kakvom mestu žive.\nOstrva su omiljena kod parova koji planiraju venčanje i medeni mesec i upravo takav idiličan medeni mesec imao je kraljevski britanski par i holivudske zvezde Leonardo Di Kaprio i Dženifer Aniston. Za nešto intimniji odmor posetite privatna ostrva Denis, Deros, Fregat i Severno ostrvo.\nDolina Me (Vallee de Mai) na ostrvu Praslin predstavlja nacionalni park pod zastitom UNESCO-a, ulaz je besplatan za stanovnike ostrva dok turisti plaćaju simboličnu cenu. Ovde možete videti šumu endemskih palmi Coco de Mer, tacnije, sejšelskih palmi sa najvećim semenkama na svetu, jedinstvene vrste ptica poput sejšelske crne papige, šišmiša, školjki, puževa i reptila.\nSejšelska kuhinja uključuje mnoge začine poput više vrsta čilija, luka, đumbira i cimeta, neobično voće kao sto su kantalup, starfruit i pavpav, a suvenir koji treba doneti odavde je svakako liker zvani Coco d’Amour (plod biljke Coco de Mer) sa svojevrsnim afrodizijačkim osobinama i čuveni rum Takamaka.\nVremenska razlika je minimalna, pa necete imati problem poput dzet lega, a mnoge avio kompanije nude visoko udobna sedišta pa vam ni noćni let od 10 sati neće teško pasti. Hoteli su takođe brojni, pre svega u Maheu, a tu su i kratki letovi do Praslina na svakih 20 minuta i voznje brodom do La Diga.\nNajmnogobrojniji su stanovnici afričkog porekla, neki imaju evropsko, indijsko ili kinesko poreklo, a postoje i manje grupe ljudi francuskog, indijskog, arapskog i kineskog porekla. Upravo ta multikulturalnost se ogleda u arhitekturi glavnog grada Viktorije, dok muzički taktovi gitare, bubnjeva i klavijatura oslikavaju tipičan “Sega” ritam.\nJoš jedna od odličnih pogodnosti je sto stanovnicima Evrope nije potrebna viza za ulazak u ovaj raj na zemlji. Dakle, nemate sta da čekate, pakujte kofere i pravac Sejšeli!!!\nNormalne neprijatnosti nakon povećanja grudi


Nakon što je 15. jula ove godine iz Beča sleteo na Aerodrom Nikola Tesla, jedan putnik se uputio ka izlazu gde piše “Ništa za prijavljivanje”. Kroz ovaj izlaz svakog dana prolaze putnici koji nose robu na koju ne treba platiti carinu. Međutim, ovaj putnik sa sobom nije imao uobičajen prtljag. Carinska kontrola kod njega je našla sliku “Stražar” Paje Jovanovića plaćenu preko 140.000 evra, i preko 15 hiljada evra u kešu. Iako su ga mediji predstavljali kao misterioznog putnika, CINS otkriva da je reč o gradskom sekretaru Nikoli Kovačeviću.\nFoto: Beoinfo/Uprava carina\ngoran vesić/nikola kovačević/paja jovanović/politika/stražar


OVO ĆE ZANIMATI ZVEZDU I PARTIZAN: UEFA donela odluku o LICENCAMA za učešće u Evropi\nIzvor: SrbijaDanas.com, 31.Mar.2020, 15:31 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nNajtrofejniji srpski klubovi umeli su u prethodnim godinama da strepe, kada april zakuca na vrata. Jer baš tada se dešavalo da kreću UEFA revizije, u postupku licenciranja za Evropu za narednu sezonu.\nPandemija korona virusa u Celoj Evropi stopirala je sva moguća takmičenja (izuzev Belorusije), pa je lopta stala dok su čelnici evropske kuće fudbala rešili da zamrznu proces licenciranja do daljeg.\nObzirom da i dalje nije poznato kako će >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << se odvijati situacija kada je u pitanju epidemija, UEFA nije postavila ni novi rok za licenciranje, što praktično znači da Zvezda i Partizan trenutno ne moraju da brinu oko ispunjavanja rokova za obezbeđivanje UEFA licence.\nTek kada se bude znalo kada će se šampionati nastaviti, dobićemo i novi rok, do kada će biti potrebno dostaviti finansijske detalje vezane za licenciranje. To je potvrdio i direktor pravnih poslova u FSS Nenad Santrač, otkrivši planove za budućnost.\n- Tačno je da je odložen proces licenciranja, tačnije, zamrznut je, ne postoji novi rok, jer ni UEFA ne zna do kada će da vlada ovakvo stanje. Ono što se zna, jeste da UEFA traži da se prvenstva završe, tako da će verovatno i licenciranje ići paralelno kada se nastavi prvenstvo, kao što i inače bude slučaj u normalnim okolnostima. Kada nam budu dali neke rokove, možemo nešto da pričamo o tome, do tada možemo samo da nagađamo - rekao je Santrač.\nDa nije bilo korone, proces licenciranja je morao da se završi 31. marta u ponoć.\n15:47: "Vreme je da radimo, a ne da pričamo"\n15:46: Stojković: Zadatku sprečavanja širenja epidemije korona smo pr...\n15:46: Dvostruko ubistvo u Sremskim Karlovcima\n15:46: U Rimu protest protiv italijanske vlade\n15:46: Jovanović: hvala pripadnicima MO i VS za sve što su poslednjih ...


Učenici CTŠ-a naučili koristiti radio stanice – 7Plus\nUčenici CTŠ-a naučili koristiti radio stanice\nVeć petu godinu zaredom članovi Radioamaterske udruge “Sloga” Varaždin organiziraju edukativne radionice, a ovog su puta osnovama radio komunikacija poučili učenike Centra za odgoj i obrazovanje „Tomislav Špoljar“ iz Varaždina.\nNa radionici koja je održana 26. listopada prisustvovalo je deset učenika koji su naučili prvenstveno kako se koristiti radio stanicom. – Svjedoci smo učestalih elementarnih nepogoda gdje komunikacijska tehnologija današnjice zakazuje zbog preopterećenosti sistema, ispada elektroenergetskih mreža itd. Kada sva „moderna“ tehnologija zakaže tu su radioamateri koji su u svakom trenutku spremni uključiti se u sistem veza. Cilj edukacije je da djeca shvate korisnost radioamaterizma i bavljenja tehničkom kulturom – napominje Miljenko\nPovezane teme:RADIONICA Udruga “Sloga” Varaždin\nKrajem listopada u Trnovcu samo 232 nezaposlene osobe\nLumini vikend smijeha


Reforme i razvoj suština evropskih integracija - European Western Balkans\nBEOGRAD – Ministarka zadužena za evropske integracije Jadranka Joksimović razgovarala je sa odlazećom ambasadorkom Francuske Krstin Moro o odnosima dve države, evropskim integracijama Srbije, reformama koje se u tom procesu sprovode, situaciji u regionu, pitanjima od značaja za EU i drugim važnim temama.\nJadranka Joksimović zahvalila je na pomoći i podršci koju Francuska pruža Srbiji u procesu pristupanja Evropskoj uniji. Naglasila je da je opredeljenje države da nastavi proces evropskih integracija neupitno i da je članstvo u EU naš strateški imperativ. Akcentovala je da su evropske integracija razvojna šansa za Srbiju, ali i da će Unija – koja je prirodno okruženje našoj zemlji od njenog članstva imati i koristi u budućnosti.\nU tom smislu, ministarka zadužena za evropske integracije podsetila je da je Srbija do sada otvorila 8 poglavlja, od kojih su dva privremeno zatvorena i najavila da će do kraja meseca, kada se završava malteško šestomesečno predsedavanje Unijom, biti otvorena još dva: 7 i 29 – o pravu intelektualne svojine i carinskoj uniji.\nJoksimović i Moro ocenile su da je regionalna saradnja važna za ekonomski razvoj i političku stabilnost. One su zaključile da su napredak u reformama i vladavina prava ključne za nastavak evropskih integracija.\nMinistarka Joksimović poželela je sve najbolje Kristin Moro u njenim budućem radu i zahvalila joj na otvorenoj i konstruktivnoj saradnji tokom mandata u Beogradu, saopštila je Kancelarija za saradnju s medijima Vlade Srbije.\nJadranka JoksimovićKristin Moropoglavlje 7poglavlje-29


NTPteam – Strana 42 – Naučno-tehnološki park Beograd\nPoseta delegacije Ambasade NR Kine\nPrilikom posete Naučno tehnološkom parku Beograd, delegacija ambasade NR Kine na čelu sa ambasadorom, HE LI Mančang, kao i predstvanici Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog...\nNTP Beograd na Sajmu tehnike od 16.-20. maja\nNTP Beograd je na Sajmu tehnike i tehničkih dostignuća koji se održava na Beogradskom Sajmu od 16. – 20. maja 2016. godine u Hali 2,...\nSaradnja sa Agencijom za promociju i razvoj TP Alžira\nV.d. direktora NTP Beograd, Gordana Danilović Grković, u okviru posete Predsednika Republike Srbije, g-dina Tomislava Nikolića Alžiru, potpisala je Memorandum o saradnji između Nacionalne Agencije...\nFesto nova članica NTP Beograd\nKompanija Festo se bavi razvojem i plasiranjem didaktičke opreme i usluga kako na teritoriji Evrope, tako i u Americi, Aziji, i Africi. Pored složenih sistema...\nPrezentacija drugog javnog poziva u PK Beograda\nU Privrednoj komori Beograda održana je prezentacija drugog javnog poziva tehnološko-razvojnim kompanijama za članstvo u NTP Beograd.Poziv je namenjen mikro, malim i srednjim preduzećima koja...\nJoš dve kompanije postale članice NTP Beograd!\nČestitamo kompanijama FACTi Ezy Planet! Kompanija FACT se bavi razvojem sistema koji se odnosi na upravljanje i kontrolu procesa i protokola za proizvodnju i proveru...\nRaspisan drugi javni poziv za članstvo u NTPB\nNaučno-tehnološki park Beograd raspisuje drugi javni poziv tehnološko-razvojnim kompanijama za članstvo. NTP Beograd nudi kompanijama-članicama set infrastrukturnih i stručnih usluga u cilju njihovog ubrzanog rasta...


Aktuelno - Podrška žrtvama\nObeležen evropski dan žrtava krivičnih dela\nEvropski dan žrtava kriminala u Srbiji obeležava se jubilarni, petnaesti put, a cilj mu je da se posledice koje žrtve kriminaliteta trpe, učine vidljivim široj javnosti i da se društvo podstakne da efikasnije i potpunije zaštiti prava žrtava.\n„Odnos prema žrtvama je zaista test za sve nas, a to je nedavno pokazao i slučaj otmice devojčice Monike K., koji je bio višestruki test kako za državne organe, tako i za mnoge druge subjekte u društvu, a pre svega medije” - rekla je Nataša Novaković iz Misije OEBS-a u Srbiji, koji kao partner Ministarstva pravde realizuje projekat „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela” koji finansira Evropska unija.\nOna je konstatovala da je posledica senzacionalističkog izveštavanja u ovom, kao i u mnogim drugim slučajevima sekundarna viktimizacija žrtve, i da to humana, demokratska društva ne smeju da dozvole.\nPodatak da u Evopi na godišnjem nivou oko 75 miliona ljudi postanu žrtve kriminala zabrinjava, ali i opominje da države i svako društvo ovom pitanju moraju da posvete još više pažnje. Jedan od odgovora na narastajući kriminal je i Direktiva Evropske unije o pravima žrtava, podsetila je Una Keli, programska menadžerka u sektoru pravosuđa Delegacije EU u Srbiji.\n„Evropski standardi zahtevaju puno prepoznavanje i poštovanje prava žrtava u pogledu ljudskih prava, a naročito poštovanje njihove bezbednosti, dostojanstva, privatnosti i zaštite prava porodice, kao i prepoznavanje negativnih efekata na žrtvu kriminala” – rekla je Keli.\nNavodeći mnoštvo primera u kojima su mediji izveštavajući o žrtvama kršili Kodeks i pravo dostojanstva žrtve, novinarka Tamara Skroza navela je da je povodom slučaja pisanja o otmici devojčice Monike Komisiji za žalbe Saveta za štampu, čiji je i ona član, podneto čak 14 žalbi, što je rekord od kada ovo samoregulatorno telo postoji.\nPrikazivanje stravičnih slika, iznošenje užasavajućih detalja o stanju žrtve i zloupotreba emotivnog stanja žrtve ili njene porodice suprotno je i profesionalnom i etičkom kodeksu, rekla je Skroza, ali i ukazala da krivica nije samo na novinarima već često i na onima koji takve informacije dostavljaju medijima.\nDa Kodekse ne krše samo novinari, već i ljudi iz pravosuđa, veštaci, pa i predstavnici drugih državnih institucija, konstatuje i psihoterapeutkinja Biljana Slavković za koju je to znak da je preuzimanje profesionalne odgovornosti nužno u svim segmentima. „Mnogobrojni primeri pokazuju da se društvo suočava sa pravom spiralom nasilja i da pri tome nije spremno da se na adekvatan način odnosi prema žrtvama“ – kaže Slavković i ističe da je jedan od razloga i taj što je u Srbiji fokus i dalje na nasilniku, dok se sama žrtva marginalizuje.\n„Nedovoljna senzibilizacija javnosti proističe i iz nedovoljno znanja, a poznavanje prava predstavlja najbolji put za njihovo ostvarenje“ – naglasila je dr Milica Kolaković Bojović, ekspertkinja angažovana i u izradi Nacionalne strategije za unapređenje položaja žrtava. Na ovo je ukazalo i inicijalno istraživanje javnog mnjenja urađeno u okviru projekta „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela u Srbiji“ koje je pokazalo da građani Srbije nedovoljno poznaju problematiku podrške žrtvama i svedocima, prava koje oni imaju i načine njihovog ostvarivanja, a ujedno imaju i nizak stepen senzibilizacije u odnosu na žrtve teških krivičnih dela.\nSve ovo uzeto je u obzir pri izradi Nacionalne strategije koja uz osnivanje Nacionalne mreže za podršku žrtvama podrazumeva i definisanje kontakt tačaka u policiji i sudstvu na kojima će žrtve dobiti sve osnovne informacije o pravima i podršci na koju imaju pravo, uvođenje audio-video opreme koja će obezbediti davanje iskaza bez direktnog kontakta žrtve i okrivljenog i niz mehanizama koji će doprineti stvaranju sveobuhvatnog sistema podrške žrtvama i svedocima krivičnih dela.


Beč najbolji za život, Beograd u "zlatnoj sredini"\nGlavni grad Austrije, Beč, nudi najbolji kvalitet života od 230 svetskih metropola obuhvaćenih istraživanjem američke konsultantske kompanije Merser, dok se Beograd na toj listi nalazi u „zlatnoj sredini“.\nPosle Beča, najbolji gradovi za život su, prema rezultatima istraživanja, Cirih, Okland, Minhen i Vankuver, a srpska prestonica je na 141. mestu, prenosi britanska agencija Rojters.\nOd gradova u regionu, najbolje je kotirana Ljubljana, koja je zauzela 76. mesto, a sledi Zagreb na 98. poziciji, dok je Sarajevo na 158. a Skoplje na 159. mestu.\nIračka prestonica, Bagdad, ponovo se našla na samom dnu liste, koja, kako navodi Rojters, pomaže kompanijama i organizacijama da izračunaju naknadu za osoblje na međunarodnim zadacima.\nU istraživanju se koristi na desetine faktora, kao što su politička stabilnost, zdravstvo, obrazovanje, kriminal, rekreacija, transport…\nGrad Beč, sa populacijom od 1,7 miliona stanovnika, ostvaruje benefite od žive kulturne scene, muzeja, pozorišta i opere, dok su troškovi iznajmljivanja stanova i javnog saobraćaja niži u odnosu na druge zapadne prestonice, navodi se u istraživanju.


Kako do znaka usaglašenosti? - Portal Kvalitet\nKako do znaka usaglašenosti?\nUsklađivanje tehničke regulative Republike Srbije sa evropskom tehničkom regulativom donosi mnoge novine.\nTokom prošle godine većina pravilnika doživela je izmene; nove isprave i znakovi usaglašenosti se koriste nakon stupanja na snagu novih tehničkih propisa, odnosno pravilnika iz oblasti električne opreme predviđene za korišćenje u okviru određenih granica napona, elektromagnetske kompatibilnosti, bezbednosti mašina, bezbednosti liftova, kao i opreme i zaštitnih sistema namenjenih za upotrebu u potencijalno eksplozivnim atmosferama.\nZnak usaglašenosti predstavlja izjavu proizvođača da je proizvod usaglašen sa svim bitnim zahtevima relevantnih tehničkih propisa u pogledu zdravlja, bezbednosti, zaštite životne sredine i slično. U zemljama članicama Evropske unije to je tzv. CE znak (stilizovani slovni znak „CE”) koji predstavlja jedini dozvoljeni znak o usaglašenosti proizvoda sa zahtevima određenih evropskih direktiva u pogledu bezbednosti proizvoda. Stavlja se isključivo na proizvode za koje je evropskim direktivama predviđeno označavanje pre stavljanja na tržište ili u upotrebu. Slova „CE” su skraćenica od „Conformite Europeene”, što u prevodu sa francuskog jezika znači „evropska usaglašenost”.\nJedina oznaka kojom se potvrđuje da je proizvod koji se stavlja na tržište ili u upotrebu u Republici Srbiji usaglašen sa zahtevima srpskog tehničkog propisa, ako je njegovo stavljanje predviđeno tim propisom, jeste srpski znak usaglašenosti, takozvana 3A, tj. tri velika slova „A” povezana u obliku jednakostraničnog trougla. Srpski znak usaglašenosti stavlja proizvođač, odnosno njegov zastupnik ili uvoznik, posle sprovedenog ocenjivanja usaglašenosti. Od dana stupanja na snagu međunarodnog ugovora o ocenjivanju usaglašenosti i prihvatanju industrijskih proizvoda sa Evropskom unijom (ACAA sporazum), a najkasnije od dana pristupanja Evropskoj uniji i u našoj zemlji će se isključivo primenjivati CE znak.\nPored usaglašenosti sa tehničkim propisima, može se potvrditi i usaglašenost proizvoda sa standardima. Institut za standardizaciju Srbije, u skladu sa Zakonom o standardizaciji, razvija nacionalni znak usaglašenosti sa srpskim standardima i pravila za odobravanje korišćenja ovog znaka. Svrha nacionalnog znaka usaglašenosti jeste da verifikuje i omogući vizuelno prepoznavanje proizvoda, procesa i usluga koji su usaglašeni sa odgovarajućim srpskim standardom. Nacionalni znak usaglašenosti sa srpskim standardima je dobrovoljan, te se ne mogu obuhvatiti proizvodi, procesi i usluge koji su već definisani zakonskom regulativom. Kako bi ova usluga odgovarala potrebama zainteresovanih strana, Institut za standardizaciju Srbije je pripremio kratku anketu koja se nalazi na sledećem linku: https://forms.gle/9zUoH4jnrHMQH8SE9.


Novi kućni red u "Zabeli": Direktna komunikacija sa advokatima – Nadlanu.com\nNovi kućni red u "Zabeli": Direktna komunikacija sa advokatima\nObjavljeno 21. maja 2013. / 11:41:54\nOd 25. maja svi osuđenici koji služe kaznu moći će direktno da komunicaraju sa svojim advokatima.\nPre izmena Pravilnika, zatvorenici su isključivo komunicirali sa advokatima i posetiocima preko neprobojnog stakla.\n“Ako se protiv osuđenog vodi drugi krivični postupak, branilac koji zastupa osuđenog u tom postupku obavlja posetu u prostoriji koja nije pregrađena sigurnosnim staklom”, navodi se u dodatom članu Pravilnika koji je objavljen u Službenom glasniku.\nKako je agenciji Beta rečeno u Upravi za izvršenje krivičnih sankcija, o izmeni pravilnika odlučilo je Ministarstvo pravde i državne uprave.\n“Inicijativa za izmene je potekla od jednog advokata čiji branjenik služi kaznu zatvora u Posebnom odeljenju. Posle dugog većanja, ta inicijativa je prihvaćena”, rečeno je u Upravi za izvršenje sankcija.\nKako pišu pojedini mediji, inicijativa je potekla od advokata Milorada Ulemaka Legije koji služi kaznu od 40. godina zatvora za ubistvo premijera Zorana Đinđića.\nSpecijalno odeljenje zatvora u Požarevcu, poznatije kao srpski Alkatraz, najstrožije je čuvani zatvor u Srbiji i u njemu kaznu zatvora služe osuđenici za najteža krivična dela organizovanog kriminala i ratne zločine.


Selidba sa funkcije na savetničko mesto\nDatum kreiranja: subota, 15 jul 2017\nOd samog početka je bilo veoma izvesno da vršilac dužnosti direktora Razvojne agencije Srbije i bivši ministar privrede, Željko Sertić, ne može dobiti odobrenje Agencije za borbu protiv korupcije da uporedo vrši i funkciju člana Upravnog odbora Kineske banke koja posluje u Srbiji od januara ove godine. Sertić je razrešen, ali je, kako javljaju mediji, ostao u RAS, ovaj put na mestu savetnika. U stvari, Sertiću je mandat istekao još 11. aprila 2017, a sada je imenovan novi vršilac te dužnosti.\nGlavno je pitanje zbog čega bi rukovodilac institucije koja donosi veoma važne odluke i utiče na raspodelu desetina miliona evra svake godine imao potrebu da traži sebi dodatno zaposlenje. Ili obrnuto, zbog čega bi bilo ko u Vladi smatrao da niko drugi ne može da dovoljno dobro zastupa interese države i u RAS-u i u Kineskoj banci.\nOva vest je dobar podsetnik na činjenicu da pitanje savetnika i njihovog uticaja na donošenje odluka nije ni na koji način rešeno u antikorupcijskim propisima, niti u nacrtu novog Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, na šta je Transparentnost Srbija ukazivala u toku izrade nacrta i nakon toga.


Marko Marinović: Vremena imamo dovoljno, dobro ćemo se pripremiti – Kablarnet\nSreda, avgust 5, 2020\nKK Borac krenuo sa pripremama za novu sezonu\nno commentABA ligaBoracČačakMarko Marinovićpripreme\n,,Za sada imamo osam seniorskih igrača koji bili deo tima i prošle sezone. Takođe, od prošlogodišnjih juniora ostali su Bumbić i Karapandžić, a priključili smo ekipi oba Ćurčića. Sa tih 12 igrača krećemo pripremni deo. Doduše, još uvek čekamo Miletića“, izjavio je kormilar Borca.\nTags :ABA ligaBoracČačakMarko Marinovićpripreme\nNikola avgust 4, 2020\nGodinu dana je prohujalo od kada su na klupu Borca seli Marko Marinović kao stateg, odnosno Đorđe Mićić kao jedan...


Rašić: Izdavanje KS tablica koče potvrde iz Beograda\nZamenik ministra unutrašnjih poslova Kosova Saša Rašić potvrdio je danas da kosovski Srbi koji nisu preregistrovali vozila na KS tablice, neće moći da učestvuju u\nsabraćaju sve dok Prišitna iz Beograda ne dobije potvrde o njihovom vlasništvu.\n"Od avgusta čekamo povratne informacije iz Beograda iako smo preko Interpola uredno potraživali proveru za oko 2.050 vozila Srba koji su podneli naknadni zahtev za preregistraciju", rakao je za Betu Rašić.\nPodaci iz Beograda su nam neophodni zbog indicija da su neki vlasnici automobila "izbegli" da plate dažbine Srbiji za svoje automobile, a ima i nekih koji su vozili na falsifikovane automobilske oznake Srbije, kazao je Rašić.\nRašić je kazao da će vlasti na Kosovu nastojati da izdaju privremena dokumenta i tablice dok ne stignu podaci o vlasništvu kada će biti izdana normalna dokumenta i auto oznake Kosova.\nPodsetio je da je rok za preregistraciju bio 1. jun, a da je i Srbima bilo omogućeno da podnesu zahteve za preregistraciju sa tablica MUP-a Srbije na KS i RKS tablice.\nRašić je demantovao da su u Kosovskom pomoravlju - Gnjilanu, Kosovskoj Kamenici, Partešu, Ranilugu, Klokotu, Vitini i Novom Brdu Srbi u naknadnom roku, posle 1. juna, podneli oko 7.000 zahteva za preregistraciju, i dodao da je u toj regiji podneto oko 1.000 zahteva, a u drugim sredinama gde žive Srbi još oko 1.050 zahteva.\nRašić je rekao da su i neki Srbi sa severa Kosova, takođe, podneli zahtev u jednom centru u Kosovskoj Mitrovici za preregistraciju na KS i RKS tablice.


Dušan Proroković: Bauk Majdana nad Evropom | Novosti.rs\nDušan Proroković: Bauk Majdana nad Evropom\n29. 05. 2015. u 14:07\nZašto zapadni centri moći više ne vide Gruevskog i Orbana kao ljude kojima mogu verovati? Najčešći odgovor u medijima je: zato što su se ovi okrenuli Moskvi. Tu se traži i paralela sa Srbijom\nNije prošlo ni nekoliko dana posle upada albanskih teorista u Kumanovo i organizovanja mitinga opozicije u Skoplju, a u srpskoj blogosferi se već počelo pisati o mogućem pokretanju "evromajdana" u Beogradu. Izgleda je prvi na ovu temu nešto napisao narodni poslanik iz redova vladajuće SNS Vladimir Đukanović.\nDa li će "beogradskog evromajdana" biti ne znam, ali bih se u ovom članku pozabavio važnim razlogom zbog kojeg se iniciraju "obojene revolucije".\nSličnost je u tome, što su vlasti svih ovih država u jednom trenutku počele da odbijaju pritiske Zapada. Za Janukoviča se to ne može reći, Ukrajina je ovde svrstana jer je to bio prvi "evromajdan" pokrenut u Evropi, ali Gruevski i Orban su dugo vremena bili najbolji zapadni đaci. Na vlast su dolazili kao vatreni pobornici evroatlantskih integracija, u prvim godinama svog mandata su širom otvarali vrata međunarodnim finansijskim institucijama i uvažavali sve preporuke koje su im otuda stizale.\nSudeći po pojedinim potezima koje je vukao, ali još više po retorici, slično se može zaključiti i za Aleksandra Vučića.\nPrvo, ovo nije u potpunosti tačno. A drugo, čak i da je tačno, trebalo bi videti zašto se to čini? Mađarska je i dalje u EU i NATO, a Makedonija teži da postane članica obe organizacije. Dakle, ne radi se o okretanju ka Moskvi, već pokušajima vođenja uravnotežene politike. Kakve koristi ima Mađarska od uvođenja sankcija Rusiji? Kako će Makedonija uspešno rešiti svoje energetsko pitanje, ako ne bude gasovoda iz Rusije? Ni Mađarska ni Makedonija nisu ni najavile da se odriču EU i NATO, samo su pokušale da se na spoljnopolitičkom planu postavljaju kako im najviše koristi.\nI tu dolazimo do jednog od ključnih razloga zbog čega se već počelo sa organizovanjem niza "evromajdana" u Evropi. Politika "EU nema alternativu", koja se u manjoj ili većoj meri pojavljivala kao dominirajuća u svim istočnoevropskim državama od završetka Hladnog rata, se pokazala potrošenom. Pod ovom parolom je, inače, i većina istočnoevropskih zemalja ušla u NATO. Nigde to tako zvanično nije obrazloženo, ali je u praksi bilo jasno: put do EU vodio je preko članstva u NATO.\nPosledice su svima jasne: čvrsto vezivanje za EU i NATO u ovom trenutku, pogotovo posmatrano iz ugla narušenih odnosa sa Rusijom i destabilizacijom Bliskog istoka, istočnoevropskim državama ne može doneti preteranu korist, ali ih može uvući u mnoge probleme. Otuda i pokušaji balansiranja u politikama Orbana i Gruevskog, otuda i odluke srpskih političara da se ne ugrožava do sada ostvaren obim odnosa sa Moskvom. Međutim, očigledno je da na samom Zapadu, nema niti spremnosti da se priznaju sopstvene greške, niti sluha da se dozvoli zemljama Istočne Evrope da pokušaju sa alternativnim političkim platformama, koje će doprineti ublažavanju posledica velike ekonomske krize. U ovom pogledu, Zapad čini istu grešku kao i sovjetsko rukovodstvo krajem sedamdesetih: brane potrošenu politiku.\nKada shvate da se puno toga treba menjati, verovatno će biti kasno. Kao što je bilo kasno i kontraproduktivno sve što je pokušao Gorbačov. A dok se ne pojavi neki zapadni Gorbačov, živećemo u periodu "evromajdana".


Dok državni aparat napada, Twitter dobio milion novih instalacija u ponedeljak, još milion u utorak, oborio rekord u sredu – Startit\nDok državni aparat napada, Twitter dobio milion novih instalacija u ponedeljak, još milion u utorak, oborio rekord u sredu\nU ponedeljak je zabeleženo preko milion novih instalacija, što je rekord od kada kompanija beleži rezultate.\nTwitter beleži nekoliko novih rekorda u ovoj nedelji, sudeći po podacima kompanija koje se bave analitikom mobilnih aplikacija: Apptopia i Sensor Tower. Bez obzira na male razlike u rezultatima obe kompanije potvrđuju da je Twitter imao do sada najuspešniju nedelju na globalnom nivou.\nKako piše TechCrunch, svežina izveštavanja i objavljivanja vesti koja je karakteristična za ovu platformu, pokazuje da su Twitter najviše preuzimali zainteresovani za proteste povodom smrti Džordža Flojda, a vrlo često i sami demonstranti, kako bi podelili sadržaj sa lica mesta ‒ pucnjavu, nemire i brutalnost policije. Upravo takav sirov i svež sadržaj privukao je pažnju u toj meri da se mreži priključilo više od dva miliona novih korisnika.\nRezultati Sensor Tower-a pokazuju da je ovaj ponedeljak zabeležio najviše instalacija od početka 2014. godine, odnosno, od trenutka kada je kompanija počela da beleži podatke o preuzimanju i instalaciji. U ponedeljak je Twitter instaliralo više od milion korisnika. U utorak kompanija beleži još jedan milion. Sledećeg dana broj instalacija doživljava osetan pad, ali je ostvaren još jedan rekord, u sredu je Twitter na globalnom nivou preuzet 667.000 puta, a u SAD-u je zabeleženo 140.000 instalacija, cifra koja je zauzela drugo mesto po broju instalacija u SAD-u tokom čitavog postojanja kompanije.\nKako su rezultati pokazali da se Twitter instalira više van SAD-a, pretpostavka je da na globalnom nivou postoji namera da se protesti prate kroz nefiltriran i neposredno zabeležen sadržaj. Još jedan faktor je nezanemarljiv, uticaj COVID-19 na globalnu sliku, pošto se u pojedinim zemljama i dalje beleže snažni talasi pandemije, o kojima svet želi dodatno da se informiše.\nRezultati Apptopia-e pokazali su da je u sredu oko 40 miliona stanovnika SAD-a aktivno koristilo Twitter, što je novi rekord ukupnog broja korisnika na dnevnom nivou u SAD-u, i znak da društvena mreža predstavlja važan kanal informisanja. Posle ovakvih rezultata, jasno je zašto su potezi ove društvene mreže trn u oku mnogih političara. Prisetimo se samo šta se sve dogodilo u proteklim nedeljama zbog odluke Twittera da označi objave predsednika SAD-a o glasanju putem pošte, kao „potencijalno dezinformišuće”. Tenzija u tom odnosu ne naslućuje kraj, pošto je Twitter doneo još jednu odluku koja se ne dopada predsedniku SAD-a, onemogućio je video koji je predsednik objavio u čast preminulog Flojda. Razlog je, kako saznaje The Guardian, prijava kršenja autorskih prava.


SRBIJA ZAUZIMA 65. MESTO NA LISTI „GLOBALNOG INDEKSA INOVATIVNOSTI“\nNa listi „Globalnog indeksa inovativnosti“ koja rangira 128 zemalja, Srbija zauzima 65. poziciju. U oblasti znanja i tehnološkog autputa zauzima 50. mesto, a u području institucija, ljudskog kapitala i istraživanja zauzela je 56. poziciju. Prema indikatoru sofisticiranosti tržišta, Srbija je nešto lošije rangirana, pa tako zauzima 109. mesto.\nNa vrhu liste nalaze se Švajcarska, Švedska, Velika Britanija, SAD i Finska, kao najinovativnije države na svetu.\nMarko Derča, potpredsednik u “A.T. KERNIJU“, smatra da Srbija može da poboljša svoju poziciju na listi „Globalnog indeksa inovativnosti“, ukazujući da su sklapanje partnerstava za razvoj i stimulaciju inovacija, osnova koja Srbiju može dovesti među vodeće inovatore u svetu. On dodaje da su umreženost i partnerstva između velikih i malih kompanija i startapova, jedan od ključnih faktora pomoću kojih bi Srbija mogla da se popne na rang listi i pozicionira među vodeće inovatore.\nPrema studiji “Upravljanje globalnim inovacijama: Poslovna očekivanja za 2020”, koju su zajedno izdali A.T.Kerni i IMProve Akademija za upravljanje inovacijama u Evropi, 70 odsto lidera u više od sto međunarodnih kompanija smatra da inovativni procesi sve više postaju globalni.\nPodaci pokazuju da čak 78 odsto anketiranih kompanija namerava da poboljša interakciju s klijentima, 67 procenata njih će uključiti startapove u svoj inovacijski ekosistem a 45 odsto će poboljšati svoju saradnju s istraživačkim i akademskim institucijama.\nIstraživanje je takođe pokazalo da šest od deset izvršnih direktora veruje da bi ih digitalizacija, veštačka inteligencija i ostale disruptivne inovacije mogle koštati 20 odsto prihoda ako ne promene način na koji rade.\nDerča podseća da su digitalizacija, društvene mreže, platforme za razmenu podataka i 3D štampanje samo neki od primera koji omogućavaju kompanijama širu i efikasniju saradnju, nezavisno od njihove lokacije.


Objavljeno je pismo zdravstvenim radnicima koje sadrži ažurirane informacije o primeni vakcine COVID 19 Vaccine AstraZeneca i riziku od tromboze praćene trombocitopenijom. - Аlims\nАlims » Informacije - Zdravstveni radnici - humani lekovi, Vesti » Objavljeno je pismo zdravstvenim radnicima koje sadrži ažurirane informacije o primeni vakcine COVID 19 Vaccine AstraZeneca i riziku od tromboze praćene trombocitopenijom.\nObjavljeno je pismo zdravstvenim radnicima koje sadrži ažurirane informacije o primeni vakcine COVID 19 Vaccine AstraZeneca i riziku od tromboze praćene trombocitopenijom.\nNosilac dozvole za vakcinu COVID-19 Vaccine AstraZeneca (vakcina protiv COVID 19 (rekombinatni ChAdOx1 –S adenovirusni vektor)), Predstavništvo AstraZeneca UK Limited Beograd, u saradnji sa Agencijom za lekove i medicinska sredstva Srbije (ALIMS), prosledio je pismo zdravstvenim radnicima koje sadrži ažurirane informacije o primeni vakcine COVID 19 Vaccine AstraZeneca i riziku od tromboze praćene trombocitopenijom.\nVakcina COVID 19 Vaccine AstraZeneca je kontraindikovana kod osoba koje su imale trombozu praćenu trombocitopenijom (sindrom tromboze sa trombocitopenijom, engl. Thrombosis with Thrombocytopenia Syndrome) nakon primene prve doze ove vakcine.\nSindrom tromboze sa trombocitopenijom zahteva specijalističko kliničko zbrinjavanje. Potrebno je da zdravstveni radnici konsultuju odgovarajuće smernice i/ili stručnjake (npr. hematologe, specijaliste iz oblasti koagulacije), kako bi dijagnostikovali i lečili ovo stanje.\nKod osoba kod kojih je dijagnostikovana trombocitopenija u okviru 3 nedelje od primene vakcine COVID 19 Vaccine AstraZeneca, potrebno je proveriti da li postoje znaci tromboze. Slično tome, kod osoba kod kojih se pojavi tromboza u okviru 3 nedelje od primene vakcine, potrebno je proveriti broj trombocita, odnosno da li postoji trombocitopenija.\nObjavljeno u kategoriji: Informacije - Zdravstveni radnici - humani lekovi, Vesti


Saveti lekara Hitne pomoći\n07. jul, 2016.\nDolazak toplih letnjih dana, kao i nagle promene temperature, utiču najviše na hronične bolesnike tako da ulazimo u period u kojem Služba hitne medicinske pomoći ima više posla. Dr Dikosava Vujetić, načelnica Hitne službe, kaže da je obim posla malo povećan, ali ne previše. U prethodnih para dana bilo je 25 do 30 intervencija na terenu i isto toliko u ambulanti, za 24 sata.\n- Dešava se da ne bude povećan broj poziva i intervencija kada su tropske temperature jer se pacijenti tada više pridržavaju saveta lekara i redovno uzimaju terapiju. Od jutros je blago povećan broj pacijenata, uglavnom su kardiološki i neurološki bolesnici sa simptomima povećanog pritiska, lupanja srca, uznemirenosti, epi napada. Generalni savet za hronične bolčesnike u ovim danima je da se pridržavaju svoje terapije, ako imaju visok pritisak da ga redovno proveravaju, kao i da u konsultaciju sa izabranim lekarom prilagode terapiju, možda je treba smanjiti jer se na toploti krvni sudovi šire. Treba da uzimaju dovoljno tečnosti, prvenstveno vodu ili limunadu sa malo šećera, kao i da se lakše hrane: povrće, voće, riba, belo meso.. Napolje ne treba da izlaze od 11 do 17 časova, kada je Sunce najjače, da budu lakše obučeni u svetliju i komotniju odeću od prirodnih materijala, da nose šešire. Kod zdravih mladih ljudi nastaju problemi kada izlaze na ulicu neispavani, nisu doručkovali, nedovoljno su pili tečnosti...\nDr Vujetić ukazuje i da klima uređajte treba adekvatno koristiti, tako da razlika između spoljašnje i temperature u prostoriji ne bude veća od 5 do 7 stepeni. Veća razlika je šok za organizam, pogotovo kada se češće ulazi i izlazi iz klimatizovanog prostora. Načelnica Службе apeluje na građane da imaju malo više strpljenja i da nisu svi slučajevi hitni, a obučeno medicinsko osoblje koje se javlja na telefon proceniće na osnovu simptoma da li je slučaj hitan.


Klima u Srbiji – iz jakni pravo u kratke rukave i obrnuto | Energetski portal Srbije\nKlima u Srbiji – iz jakni pravo u kratke rukave i obrnuto\n06.12. 2019 Vesti | Održivi razvoj | Klimatske promene\nFoto: CMJP (Bojan Stajić)\nCentar za međunarodnu javnu politiku je u saradnji sa Francuskim institutom u Srbiji, u utorak 3. decembra, organizovao panel diskusiju pod nazivom „U susret COP 25 – svet i klima 2020“ na kojoj su učestvovali načelnica Odeljenja za monitoring klime i klimatsku prognozu pri RHMZ-u Jasminka Smailagić, prof. dr Vladimir Đurđević sa Instituta za meteorologiju pri Fizičkom fakultetu i prof. dr Danica Šantić sa Geografskog fakulteta.\nPovod za ovu diskusiju jeste 25. po redu Konferencija potpisnica Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promenama (COP 25) koja se od 2. do 13. decembra održava u Madridu, a neke od tema o kojima se raspravljalo bile su revizija Nacionalno određenih doprinosa (NDCs) po Pariskom sporazumu, dometi COP 25, uticaj klimatskih promena na demografska kretanja i migracije u svetu, kao i šta to svet očekuje u novoj deceniji koja je pred nama. Moderator je bio Radomir Jovanović, član Upravnog odbora Centra za međunarodnu javnu politiku.\n„Dve stvari su zanimljive u Evropi. Prva jeste da su na poslednjim izborima zelene stranke odnele neočekivano više glasova nego što su bile neke prognoze, što je signal političarima da treba da se okrenu zelenim idejama. Druga stvar je poslednje anketiranje građana u okviru EU o najvećim problemima i na prvom mestu su migracije, a na drugom mestu klimatske promene“, istakao je profesor Đurđević.\n„Fenomen migracija nije nov budući da su ljudi milionima godina emigrirali. Oni su odlazili usled promena uslova u sredinama u kojima su živeli, a te promene su uglavnom bile izazvane promenama u klimi. Strah od migranata je toliki zato što vlada mišljenje da svi hoće da dođu u Evropu. Postoji lobi koji kaže da će usled klimatskih promena u Africi, odakle se očekuje da najveći broj migranata krene ka Evropi, Evropa biti preplavljena migrantima. Negde oko 600 miiona ljudi jeste pod rizikom potapanja njihovih domova. Palau je prva država koja je na početku 21. veka rekla da je to ‘vek nestajanja malih nacija’. Ono što je možda poenta jeste da ovo nisu politička, već naučna pitanja i nauka treba da da odgovor političarima da bi se kreirale neke mere za prevenciju“, rekla je profesorka Šantić.\nOna je takođe napomenula da se prvi put termin „klimatske izbeglice“ pojavljuje u literaturi 80-ih godina 20. veka i to na jednoj skupštini UN-a i da do dan-danas ne postoji definicija tog termina.\n„Jer ako postoji tаj termin izbeglica, on bi trebalo da bude zaštićen Ženevskom konvencijom koja reguliše prava izbeglica. Klimatske izbeglice se u međunarodnom pravu ne priznaju kao izbeglice, što znači da im nisu pružena ona ista prava koja su pružena ljudima koji beže od rasne, verske ili političke netrpeljivosti“, naglasila je ona.\nNa pitanje moderatora da li je Srbija postala zemlja klimatskih ekstrema (budući da nas je 2012. godine pogodila suša, 2014. poplave, a ove godine i šumski požari na Staroj planini), gospođa Smailagić odgovorila je da „kada posmatramo temperaturu, više nemamo jasno izražena četiri godišnja doba kao što je nekada bilo, već da sada iz jakni ulazimo pravo u kratke rukave“.\n„Sve češći su duži toplotni talasi (jako dug period kada je temperatura u domenu ‘veoma toplo’ i ‘ekstremno toplo’). Najtoplija godina u celoj Srbiji bila je 2018. Najhladnija je bila 1956, godina sa najvišim nivoom snežnog pokrivača. Najtopliji dan bio je 24. jul 2007. godine kada je zabeleženo čak 44,9 stepeni. Najveći broj tropskih dana bio je u Nišu te 2012. godine, čak 95 dana. To su dani kada je temeratura iznad 30 stepeni, a tropske noći su kada se minimalna dnevna temperatura ne spušta ispod 20 stepeni. Takođe, smanjuje se broj mraznih i ledenih dana”, naglasila je Jasminka Smailagić. Ona je za kraj dodala da nam nauka kaže da će ova zima koja nam dolazi biti topla.\nOvo je bila treća po redu panel diskusija u organizaciji Centra za međunarodnu javnu politiku koja se sada već tradicionalno organizuje uoči godišnje konferencije Ujedinjenih nacija u prostorijama Francuskog instituta. Centar nastoji da kroz organizaciju ovakvih događaja doprinese raspravi o klimatskim promenama na naučnoj osnovi jer je to problem koji je do sada Srbiju koštao preko 5 milijardi evra. Za zemlju u kojoj ova suma predstavlja čitavu osminu godišnjeg BDP-a, nepoznavanje ovog problema predstavlja veliki luksuz. Klimatske promene su realnost u kojoj živimo i stoga Centar smatra da je neophodno da se i u Srbiji podigne svest o tome kako bi naša zemlja spremno dočekala budućnost koja dolazi.\nCentar će iz tih razloga i ubuduće nastaviti sa organizacijom ovakvih skupova u želji kako bi se o problemu klimatskih promena sve više raspravljalo, ali i da podstakne pisanje naučnih radova i organizovanje brojnih drugih naučnih skupova na ovu i njoj srodne teme.\nNacionalno određeni doprinosi (NDCs)


Govor Predsednice Republike Kosovo, gospođe Atifete Jahjaga na inauguraciji Drutva ena Policajac Kosova - Govori Presidenta - Predsednik Republike Kosova - Hashim Thaçi\nGovor Predsednice Republike Kosovo, gospođe Atifete Jahjaga na inauguraciji Drutva ena Policajac Kosova\nPosebna mi je čast i zadovoljstvo da zajedno inauguriramo Drutvo ena Policajac Kosova, koje je kruna neumornog rada, odlučnosti i vaeg nepokolebljivog posvećenja, da budete deo stručnih međunarodnih foruma, koji ima za cilj jačanje institucije Policije i da se obezbedi rodna jednakost unutar njih.\nČestitam vam na ovaj uspeh  rezultat viegodinjeg angaovanja prevashodno u cilju obezbeđenja to stručnih usluga bezbednosti i pribliiti iste to vie svakom građaninu.\nPolicija Kosova nastavlja biti jedna od institucija većeg poverenja i to je zasluga angaovanja svakog pojedinca radi stvaranja jedne institucije koja slui svakom građaninu, u odbrani reda i sprovođenju zakona.\nPolicija Kosova je izgrađena prema najviim stručnim standardima, sveobuhvatnosti zajednica, sa najviim brojem ena u njoj, postajući na taj način najblia institucija i vidljivija od svih kategorija drutva.\nUčeće ena u policiji je bilo ono to je odigralo vanu ulogu u izgradnji jednog drutva gde svaki građanin snosi svoje odgovornosti i daje svoj nepotedni doprinos u izgradnji i garanciji zakonite drave.\nUčeće ena u policiji je bio izazov gleditima da učeće i angaovanje ena u drutvu je ograničena u određenim oblastima.\nena u policiji i ostalim strukturama bezbednosti je razbila tabu da ene ne mogu imati primarnu ulogu kada se radi o bezbednosti zemlje, poto se tradicionalno jedna takva uloga poverovala mukarcima.\nNjenim gleditima i doprinosom, ena se postavila u centar zatite svakog građanina, svake marginalizovane grupe, suzbijanju korupcije i organizovanog krim8inala, formiranju jednog pravednog drutva, uspeno se sučeljavajući i savladavajući se sa svim drutvenim i stručnim opasnostima koje dolaze uz rad. ena u policiji je menjala percepciju pristupa građana u bezbednosti čineći nju jednom sveobuhvatnom institucijom.\nVi ste dokazali da uloga ene u dravi koju sve vie jačamo svakoga dana, jeste vrlo značajna, za izgradnju jednog demokratskog sveobuhvatnog drutva koje odgovora potrebama svakog građanina.\nIma mnogo primera u svetu gde su ene dale doprinos postizanju mira i uspostavljanja bezbednosti, konkretan primer su ene Kosova.\nTokom miroljubivog otpora ene su bile one koje su osnovale i rukovodile civilno drutvo, njihov je glas probio tadanju izolaciju Kosova, uspostavile su prijateljstvo sa Sjedinjenim Američkim Dravama i zemljama Zapada.\nBila je mnogo vano uloga kosovske ene i tokom rata gde osim aktivnog učeće u ratu bila je stub otpora putem brige koju je pokazala prema deci i starim osobama raseljenih unutar Kosova.\nena je odrala u ivotu instituciju porodice u svim okolnostima i u svako doba.\nTokom ovih godina nakon rata smo proli kroz razna iskustva, doiveli smo velike socio - ekonomske transformacije, proli smo kroz razne političke procese predvođene od jednog cilja  izgradnje jednog drutva, jedne drave u slubi građanina bez razlike.\nImamo jo mnoga toga za uraditi i ispuniti na cilj da budemo članovi porodice Evrope i međunarodnih struktura bezbednosti. Prioritet za nas ostaje borba protiv korupcije i organizovanog kriminala, kroz koje je prola svaka drava u fazi tranzicije, a koje odravaju u zalog nau budućnost.\nU ovaj na izazov za red i zakon, uloga policije je ključna. Funkcionalnost struktura, kao ovo Drutvo, koje jačaju instituciju Policije, ojačaju i samu ovu borbu.\nKosovo ide napred svakog dana u pruanju jedne jake drave koja nudi mogućnost i pristup za realizaciju svojih potreba svakom građaninu. Na ovom putu nastavljamo da se sučeljavamo sa izazovima ali uspeh nam je garantovan kada imamo jednu sveobuhvatnu Policiju sa najviim profesionalnim standardima.\nS toga, ponovo naglaavam da učeće ene u strukture policije i ostalim institucijama bezbednosti i pravde će ojačati borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije i ojačaće nae kretanje u izgradnji jedne drave gde vlada red i zakon i gde svi građani uivaju svoja prava i slobodu bez obzira na etničku, versku, rasnu ili rodnu pripadnost.\nena u ulozi odlučivanja u institucijama bezbednosti jeste sinonim jednog razvijenog i demokratskog drutva. Obaveza je svakog od nas, da preuzimamo nae građanske i institucionalne odgovornosti, da bismo radili u izgradnji i jačanju drave u kojoj vlada red i zakon.\nČestitam vam za vae angaovanje i va neumoran rad u slubi svakog građanina Kosova, u svakom delu zemlje. Sa vaim radom, sa vaim doprinosom koji ste dale učinile ste Kosovo jedno bezbednom zemljom za sve građane bez razlike i tako smo podigli drutvenu svest o vanosti učeća ene u svaku ćeliju ivota jedne drave.\nOvaj uspeh je Kosovo poredio u zemlju koja nudi najbolje prakse ostalih drava u tranziciji koje nisu uspele činiti ono to smo mi ovde činili za nau zemlju  da uspostavimo jednu instituciju stub koja svaki dan doprinosi ispunjavanju vizije za jedno demokratsko Kosovo.\nelim vam puno uspeha u vaem radu, i izraavam moju svesrdnu podrku i odrku institucija u funkcionalizaciji Drutva ena Policije Republike Kosovo, u svemu onom to stesa utvrđivale kao vau oblast delovanja, u podizanju imida ene, policije i celog drutva, kao drutva koja podrava rodnu ravnopravnost, kao vanog doprinosa u potovanju ljudskih prava, koje nalazi svoju osnovu u Ustav i zakone Republike Kosovo.


Osuda pretnji Vučiću i Dačiću | Autonomija\nOsuda pretnji Vučiću i Dačiću\nRadikali podelili privatne brojeve telefona Vučića i Dačića i pozvali građane da im prete!\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević nаjoštrije je osudio ponаšаnje funkcionerа Srpske radikalne stranke koji su nа konferenciji zа novinаre objаvili brojeve privаtnih telefonа predsednika i potpredsednika Vlade Srbije, Ivice Dačića i Aleksandra Vučića.\nTe pretnje, u odvojenom saopštenju za javnost, osudila je i Liga socijaldemokrata Vojvodine (LSV), koja je zatražila da se procesuiraju oni koji prete smrću državnim funkcionerima.\nGradonačelnik Vučević, koji je funkcioner Srpske napredne stranke, naveo je da Vučiću i njegovoj porodici stižu pretnje „iz minuta u minut“.\nLSV je podsetio da već duže vreme upozorava da su pretnje i nasilje u Srbiji prevazišli svaku meru.\n„Država mora poslati jasnu poruku svima koji su nezadovoljni nastavkom evropskog puta Srbije da mržnja i teror više neće biti tolerisani“, piše u saopštenju LSV.


Kako istraga ubistva Mire Kostov (66) u Minheni i dalje tapka u mestu, nemački istražitelji oformili su specijalni tim "Mira" koji će od ponedeljka intenzivno raditi na ovom slučaju. Do sada je pronađen trag na prozoru kuće nemačke državljanke srpskog porekla, ali za sada nije jasno da li je povezan sa zločinom\n- Policija još nije došla do ključnog traga, a kamoli uhapsila osumnjičenog - rekao je u nedelju potparol nemačke policije Verner Kraus reporterima nemačkih portala. Zbog toga će, kako je objasnio, od ponedeljka sa radom početi specijalni tim istražitelja pod nazivom "Mira".\nMISTERIOZNA SMRT SRPKINJE U MINHEHU Telo u lokvi krvi pronađeno u stanu u kom je živelo "mnogo ljudi", policija zločin opisala kao vrlo zbunjujuć\n(FOTO) OVO JE ČOVEK KOJI JE UBIO CELU PORODICU Došli iz Švajcarske da proslave praznike, pa počinio STRAVIČAN ZLOČIN\nMira, naime, živi u jednoj od soba u dvospratnom objektu, a druge izdaje mahom ljudima sa naših prostora koji borave u Nemačkoj. Zvaničnik nemačke policije objasnio je da to dodatno komplikuje slučaj jer nije lako utvrditi koliko ljudi je ljudi boravilo u kući u proteklom periodu, posebno što su došli do informacija da je jedan krevet iznajmljivalo više osoba.


Vesti Archives – Page 590 of 612 – RTVSANTOS\nVesti (Page 590)\nInvesticije i radovi u 2013. godini\nNeka od preduzeća koja su ove godine imala najviše posla su JP „Direkcija za izgradnju i uređenje grada Zrenjanina“ i JKP „Gradska toplana“. Rekonstrukcija jednog dela magistralnog vrelovoda kao i rekonstrukcija mreže u gimnazijskoj ulici je investicija koja je obeležila godinu zrenjaninske toplane. Ekproprijacija zemljišta na mestu gde treba daRead More →\nPrivreda u 2013. godini u Zrenjaninu\nUkupna privredna kretanja u državi, AP Vojvodini, ali i u regionu Srednjeg banat u 2013. godini odvijala su se u teškim i neizvesnim uslovima, ocena je predsednika Regionalne privredne komore u Zrenjaninu mr Milana Radovanovića. Analiza tek predstoji ali sa ostvarenim rezultatima ne možemo biti zadovoljni, dodao je Radovanović. UkupnaRead More →\nNovogodišnja noć protekla bez većih incidenata\nNa području policijske uprave Zrenjanin, novogodišnja noć je što se tiče javnog reda i mira protekla bez većih incidenata. Policija je intervenisala po prijavama građana koje su se odnosile na prekršaje i krivična dela bez težih posledica Podneto je 5 prekršajnih prijava po Zakonu o javnom redu i miru aRead More →\nJedno lice izgubilo život u saobraćajnoj nesreći u novogodišnjoj noći\nSinoć oko 23,00 časova u Zrenjaninu, na raskrnici ulica Miletićeva i Principova, dogodila se saobraćajna nezgoda u kojoj je jedna osoba preminula. U sudaru dva automobila, od zadobijenih povreda u urgentnom centru zrenjaninske bolnice preminuo je tridesettrogodišnji putnik u automobilu iz Stajićeva. Kod drugog putnika su konstatovane teške telesne povrede.Read More →\nPozivamo sve građane a naročito one koji poseduju vatreno oružje da se suzdržavaju od njegove upotrebe i nošenja tokom novogodišnjih praznika, da budu savesni prema sebi i drugima kako bi se zaštitili ljudski životi. Podsećamo da je Zakonom o oružju i municiji regulisan način nabavke i držanja vatrenog oružja iRead More →\nPrevious 1 … 589 590 591 … 612 Next


25. novembar – Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama - Institut za javno zdravlje Kragujevac Untitled Document\nInstitut za javno zdravlje Kragujevac Vas obaveštava, da se svuda u svetu 25. novembar obeležava kao Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama. Prvi put je ustanovljen 25. novembra 1981. godine u Bogoti, u znak sećanja na sestre Mirabel koje su brutalno ubijene u Dominikanskoj Republici 1960. godine. Datum su prihvatile Ujedinjene nacije 1990. godine, kada je službeno potvrđen kao "međunarodni dan eliminacije nasilja nad ženama".\nNa taj dan Ujedinjene nacije, vlade i humanitarne organizacije širom sveta pozivaju sve društvene aktere da se uključe u aktivnost čiji je cilj da se spreči nasilje nad ženama. Inače, ženska ljudska prava su neodvojivi deo univerzalnih ljudskih prava i u skladu sa svim međunarodnim dokumentima ta prava moraju da budu garantovana, poštovana i zaštićena pri čemu je važno prepoznavanje i sprečavanje diskriminacije žena.\nI ove 2017. godine, Međunarodnim danom borbe protiv nasilja nad ženama, započinje svetska kampanja "16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama", a koja završava 10. decembra na Međunarodni dan ljudskih prava, čime se ističe da je nasilje nad ženama kršenje temeljnih ljudskih prava. Kampanju inače obeležava 1700 organizacija u preko 100 država sveta.\nRepublika Srbija kao članica UN, Saveta Evrope i drugih međunarodnih organizacija i potpisnica niza međunarodnih dokumenata, a u cilju ostvarivanja ravnopravnosti polova sprovodi određene međunarodne propise, kao što su: "Konvencija UN o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena" i "Pekinška platforma za akciju". Naše zakonodavstvo je nasilje nad ženama sankcionisalo u Krivičnom, Porodičnom, Zakonu o ravnopravnosti polova, kao i u Zakonu o zabrani diskriminacije nad ženama. Od juna ove godine u primeni je i Zakon o sprečavanju nasilja u porodici.


Na bolovanja izgubljeno 1,1 milion radnih dana | Ekonomist\nNaime, analiza Fonda za zdravstveno osgiuranje (FZO) je pokazala da je po jednom slučaju izgubljeno 65, odnosno šest radnih dana po zaposlenom, kao i da su po broju izgubljenih radnih dana prednjačili građani sjevernog dijela zemlje.\nUkupni troškovi za bolovanja 2018. godine iznosili su 5,95 miliona eura.\nCrnogorci su tokom prošle godine po osnovu bolovanja kojih je ukupno otvoreno 17.563 izgubili čak 1.140.540 radnih dana. Iz Fonda za zdravstveno osiguranje su naveli da je izgubljeno 65 dana po slučaju, odnosno šest po zaposlenom.\nU dokumentu je navedeno i da je tokom 2018. godine otvoreno 2.561 trudničko bolovanje, po osnovu kojih je 239.520 izgubljenih radnih dana, odnosno 94 po slučaju ili jedan radni dan po zaposlenom.\n– Fondu za zdravstveno osiguranje Crne Gore je po osnovu naknade za vrijeme privremene spriječenosti za rad ostvarene tokom 2018. godine podnijeto zahtjeva za refundaciju u iznosu 5,95 miliona eura, što je za čak 527.000 eura ili za oko 9,71 procenat više u odnosu na isti period 2017. godine – navodi se u analizi Fonda.\nU Fondu navode i da je u osam lokalnih samouprava u Crnoj Gori evidentiran veći broj izgubljenih radnih dana po slučaju od prosječnog broja na nivou države 65.\nMeđu njima prednjače Žabljačani sa 91 izgubljenim radnim danom po slučaju, Kolašinci sa 87, zatim Podgoričani i Ulcinjani sa po 73, Danilovgrađani 72, te Barani, Mojkovčani i građani Šavnika sa po 67 izgubljenih radnih dana po slučaju.\n– Broj izgubljenih radnih dana po zaposlenom prikazan po opštinama pokazao je da, u odnosu na izgubljeni broj radnih dana u Crnoj Gori (šest), sljedeće opštine imaju veći broj izgubljenih radnih dana od crnogorskog prosjeka i to: opština Mojkovac 11, a odmah za njom su opštine Danilovgrad i Pljevlja sa po 10 izgubljenih radnih dana po zaposlenom. Opštine Kolašin i Nikšić imaju po devet, Žabljak osam, a Cetinje, Berane, Šavnik, Plužine i Andrijevica po sedam izgubiljenih radnih dana po zaposlenom. Opštine Bar, Bijelo Polje i glavni grad, sa po šest izgubljenih radnih dana po zaposlenom, na nivou su crnogorskog prosjeka – piše u dokumentu.


Er Srbija od juna leti do Amana, Liona i Sočija - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Er Srbija od juna leti do Amana, Liona i Sočija\nNove destinacije na mapi domaćeg avio prevoznika\nE. D.26.01.2022. 09:59\nfoto (BETAPHOTO/Air Serbia/DS)\nEr Srbija od 1. juna pokreće direktne redovne letove između Beograda i Amana u Jordanu, a od 3. juna i redovan avio-saobraćaj do Liona u Francuskoj.\nKarte za obe destinacije su već u prodaji, objavila je ova avio kompanija.\nKako navode u saopštenju, u planu je i da se od 2. juna uvedu letovi do Sočija u Rusiji.\nLet do Amana, dok koga se iz Srbije letelo direktno sve do 2001. planiran je, kako navode, još za leto 2020, ali je zbog pandemije odložen.\nU planu Er Srbije je da se od Beograda do Amana leti četiri puta nedeljno, zimi tri puta, dok će se do Liona leteti dva puta nedeljno.\nNacionalni avio-prevoznik u planu ima i da dva puta nedeljno leti do Sočija, pto će, kako navode, omogućiti dobru konekciju sa Zapadnom Evropom koja trenutno nije povezana direktnim letovima sa ovim mondenskim letovalištem na Crnom moru.\nAmanavio letoviEr SrbijalionsociBeograd\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je danas da je energetika, posebno sektor obnovljivih izvora energije (OIE), najbitniji za privredni razvoj, investicije i nova radna mesta, posebno u momentima krize.\nU Srbiji se u periodima krize ulaže u kuće...


Bogdanović: Očekujemo da se svi pojave, moramo da odemo na Mundijal\nNaslovna / Košarka / NBA / Bogdanović: Očekujemo da se svi pojave, moramo da odemo na Mundijal\n2018-08-20 23:10 > 23:11\nSrbija će u sledećem prozoru igrati sa Izraelom, Estonijom i Grčkom.\nSrpski košarkaš se nada da će se veliki broj igrača odazvati pozivu reprezentacije.\n"Grčka je pobedila u svim svojim utakmicama, ali očekujemo jak sastav i ući ćemo u tu utakmicu sa mnogo samopouzdanja. Radujemo se takvoj utakmici, uvek želite da igrate velike utakmice, a ova će biti jedna od njih", rekao je Bogdanović za sajt FIBA.\nSrpski bek je istakao kako očekuje da se košarkaši odazovu pozivu nacionalnog tima.\n"Očekujemo da se svi pojave, ali još moramo da sačekamo jer neki igrači imaju povrede, ali hoćemo da budemo jaki koliko je to moguće. Moramo da uradimo to što treba, pre svega da stignemo do tamo (Mundobasketa), a onda ćemo misliti o ostalim stvarima. Slede dve važne utakmice protiv Izraela i Estonije i njih moramo da pobedimo", kaže Bogdan.\nBoban Marjanović se reprezentaciji pridružio početkom leta kada je Srbija želela da se revanšira Nemačkoj za poraz od zimus. Nemačka je pobedila i drugi put, a Marjanoviću nije jasno kako se desilo da Srbija prokocka 14 poena prednosti.\n"Bilo je lepo igrati pred domaćim navijačima, ali smo nažalost izgubili. Vodili smo šest razlike i niko nije mogao da veruje šta se desilo. Pokušao sam 100 puta da objasnim kako smo izgubili i evo sada pokušavam 101. put i ne znam kako smo izgubili. Jedva čekam meč sa Grčkom. Moramo da se vratimo. Uveli smo mnogo novih igrača u stastav i sada nam samo treba pobeda. Obožavam da igram za Srbiju" kazao je Boban Marjanović.\nZVANIČNO - Red Bul kompletirao tim za narednu sezonu\nPogba: Loše smo igrali, treba da budu ljuti\nIpak je i Partizan na programskoj šemi\nPrethodna Boogdanović: Nema dopinga u NBA


Zvornička Alumina: Četiri nova proizvoda u ovoj godini - Klix.ba\nPrivreda Zvornička Alumina: Četiri nova proizvoda u ovoj godini\nZvornička Alumina: Četiri nova proizvoda u ovoj godini\n19.1.2014. u 15:12\nZvornička kompanija Alumina planira da tržištu ove godine ponudi četiri nova proizvoda - jedan iz oblasti hibrida, a tri iz programa alumosilikatne hemije.\nDirektor Sektora marketinga u Alumini Radislav Filipović istakao je da je riječ o profitabilnim proizvodima, manjeg obima u odnosu na postojeće proizvode, ali koji obezbjeđuju stabilnost i još bolju tržišnu poziciju za ovu kompaniju.\nOn je dodao da su za dva proizvoda već započeli radove na instaliranju neophodne opreme i da je pripremljena tehnička dokumentacija, te da se izlazak na tržište s ovim proizvodima očekuje u prvoj polovini godine, dok će preostala dva proizvoda plasirati u trećem i četvrtom kvartalu.\nU saopštenju kompanije Alumina ističe se da će ovakva razvojna politika doprinijeti još boljim partnerskim odnosima sa mnogim kupcima koje fabrika ima.\nFilipović je naglasio da ova kompanije ima stabilnu poziciju na tržištu i da trenutno plasira proizvode u više od 20 zemalja svijeta, te da je jedina u Evropi koja nije direktno vezana za proizvođače aluminijuma i može sama kreirati svoje proizvodne programe.\nOn je naglasio da je cilj Alumine da sve raspoložive kapacitete stavi u funkciju razvoja i osvajanja novih proizvoda, te da su više od 150 visokoobrazovanih ljudi, od kojih su 80 sa inženjerskom diplomom, snaga ove kompanije.\nZa rad Alumine u 2014. godini biće potrebno više od milion tona rude boksita, a trenutno su za zvorničku fabriku "vezani" svi rudnici boksita u BiH i Crnoj Gori.\nZvornička fabrika je i jedina fabrika na prostorima zapadnog Balkana i srednje Evrope koja proizvodi glinicu od rude boksita po Baerovom postupku, čime postaje interesantna za mnoge firme u svijetu.\nIz kompanije napominju da su konkurentske fabrike sa ovih prostora prestale sa proizvodnjom iz osnovne sirovine boksita i da su bazirale svoje kapacitete na daljoj preradi hidrata i glinice u specijalne vrste ovih proizvoda.\nU saopštenju se podsjeća da je na prostorima nekadašnje Jugoslavije bilo pet fabrika za proizvodnju glinice, kao što je fabrika Jadral u Obrovcu koja je 1981. godine prestala sa radoma zbog nerentabilnosti proizvodnje i nedostatka vlastitih sirovina, a rad su okončale i Fabrika glinice u Mostaru, te fabrike u Sloveniji i Crnoj Gori.\nZaustavljanje proizvodnih kapaciteta glinice nije se desila samo na teritoriji bivše Jugoslavije, nego je većina fabrika u Evropi imala istu sudbinu.\nOpsežna policijska akcija u zvorničkoj Alumini\n17.04.2018. u 15:32\nTrojica državljana Srbije osumnjičena da su pretukla člana UO "Alumine"\n02.02.2018. u 15:38\nAlumina i RMU "Banovići" potpisali ugovor vrijedan 29 miliona KM\n29.12.2017. u 18:26\n15.7.2019. u 08:11 88\nSpirala problema 427\n104 miliona KM 113\nBloombergova lista 480


Bregzit Archives | Ekonomist\nLondon je i dalje najatraktivniji finansijski centar u svijetu, uspijevajući da, uprkos Bregzitu, iza sebe ostavi Njujork, pokazali su objavljeni rezultati istraživanja organizacije Z/Yen. Treće i četvrto mjesto zauzimaju Hongkong i Singapur na listi koja rangira 92 finansijska središta u svijetu po faktorima kao što su infrastruktura i pristup visoko kvalifikovanom\nPrehrambena industrija u Velikoj Britaniji upozorava da se može desiti da nedostatak radne snage zbog Bregzita trećinu poslovanja učini neodrživim. Udruženje proizvođača hrane i pića saopštilo je u četvrtak da se njihov sektor suočava s ubrzanim približavanjem nedostatku radne snage te kvalifikovanih radnika s određenim vještinama. U njihovom istraživanju gotovo polovina od\nPregovori o „bregzitu“ sapleli su se na samom početku oko naknade za „razvod“. London bi da se od Evropske unije „razvede“ sporazumno, ali jeftino, dok Brisel podsjeća Ostrvo na obavezu finansiranja, još zajedničke, kuće bar do 2020. godine. Velika Britanija ne samo da nije spremna za takvu „alimentaciju“, već ni za\nOsiguravajuća kuća "Lloyd’s of London" sa tradicijom od 329 godina objavila je novi plan zajedno s objavom najnovijih godišnjih rezultata. Naime, Osiguravajuća kuća osnovaće novu evropsku filijalu sa sjedištem u Briselu kako bi izbjegla gubitak poslova izlaskom Velike Britanije iz Evropske unije. “Filijala će biti otvorena u Briselu, a namjera je da započne s\nStalni predstavnik Velike Britanije u Evropskoj uniji Tim Barou uručio je predsjedniku Evropskog savjeta Donaldu Tusku pismo u kojem obavještava Brisel o namjeri Britanije da napusti EU. Istorijski dan i za Britaniju i za Evropsku uniju. Jedna od najmoćnijih članica izlazi iz Unije posle 44 godine članstva, što je rezultat referenduma


Utvrđivanje rebalansa Federalnog proračuna do kraja sedmice - Klix.ba\n3.9.2007. u 14:23\nProcedura utvrđivanja rebalansa Proračuna Federacije BiH za 2007. godinu trebala bi se završiti ove sedmice, nakon čega će rebalans biti upućen u parlamentarnu proceduru, najavio je danas na konferenciji za novinare u Sarajevu federalni ministar finansija Vjekoslav Bevanda.\nBevanda je naveo da je Vlada Federacije BiH ranije utvrdila prvu verziju rebalansa Proračuna, a nakon toga došlo je do sitnih korekcija jer su se pojavili neki prihodi koje se nastojalo alocirati u rebalans. Nakon rebalansa, Proračun FBiH iznosit će oko 1,5 milijardi KM.\nOn je naglasio i važnost usvajanja tri zakona koji uređuju fiskalnu oblast. Zakon o porezu na dohodak i Zakon o porezu na dobit Vlada FBiH je usvojila u formi nacrta i uputila na Ekonomsko-socijalno vijeće te su nakon usaglašavanja upućeni Parlamentu FBiH. Treći zakon koji uređuje fiskalnu oblast, Zakon o doprinosima, bio je prošle sedmice na Ekonomsko-socijalnom vijeću. Zbog određenih nejsasnoća dogovoreno je da se eventualne sugestije predaju danas, tako da se sutra i ovaj zakon uputi u parlamentarnu proceduru.\nU ovkiru projekta "Jedan zakon - jedan fond", koji na jedinstven način regulira boračka pitanja, radna grupa je završila prvu verziju tog zakona i Bevanda očekuje da ovaj dokument dobije na ruke za dan-dva da bi se očitovalo ovo ministarstvo radi pripreme tematske sjednice Vlade FBiH kako bi se rješavalo i ovo pitanje.\nFBiH je po osnovu stare devizne štednje isplatila 27 miliona KM, a rok za verifikaciju stare devizne štednje je produžen do 30. septembra ove godine, naveo je federalni ministar finansija.\nIsto tako, uposlenicima bivšeg Federalnog ministarstva odbrane i Vojske FBiH do sada je isplaćeno 10,1 milion KM, a to je stavljeno u prioritet isplata.\nBevanda je istaknuo da je Vladi upućen prijedlog da se formira jedna dodatna komisija da verifikacija ide što brže kako bi se do kraja godine isplatilo sve ono predviđeno Proračunom i tako smanjili troškovi kamata.\nŠto se tiče ratnih potraživanja, formirane su komisije i krenulo se s mrtve tačke.\nGovoreći o aktivnostima Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, čija će se sjednica održati sutra, Bevanda je rekao da je na posljednjoj sjednici donesena odluka o usvajanju revizije za 2005. godinu, a dio tog paketa je bio i izbor revizora za 2006. godinu te donošenje provedbenog pravilnika koji bi riješio buduće "dramatične sjednice i čekanja".\nNajavio je da će u ovoj oblasti FBiH izvršiti svoje obaveze, ali insistira na donošenju pravilnika te da se što prije izabere revizor.\n03.09.2007. u 15:21


Potres u Nemačkoj — Vlada proglasila „sajber-alarm“ - Sputnjik Srbija\n13:53 04.01.2019 Preuzmite kraći link\nIstovremeno je kazala da bi se mogao pojaviti i falsifikovan materijal među informacijama koje objavljuju hakeri. Vlada, kako je podvukla, ovaj napad posmatra sa velikom zabrinutošću.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova ukazuje da se još ne zna kako su hakeri dospeli do podataka, dodajući da se radi o relativno aktuelnim i starijim paketima podataka.\nNe isključuje se ni mogućnost da je neko ko je imao pristup podacima, postavio te podatke na mrežu, preneo je Tanjug.\nZa sada je jedino jasno da krađa podataka nije izvršena preko vladine mreže, te da je moguće da je išao preko mreže Bundestaga. Ministarstvo naglašava da je koordinaciju u istrazi ovog slučaja preuzeo Centar za sajber-odbranu.


Dan italijanskog dizajna i u Novom Sadu | NS Reporter\nDatum: 21 марта, 2019\nBEOGRAD – Ove godine se navršava 140 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa između Italije i Srbije, kao i deset godina od uspostavljanja strateškog partnerstva između Rima i Beograda. Radi proslave ovih godišnjica Ambasada Italije u Beogradu je, u saradnji sa Italijanskim institutom za kulturu i kancelarijom ICE, ustanovila kalendar kulturnih događaja i inicijativa za ekonomsku promociju koji će biti održani u Srbiji u toku godine. DDOR OSIGURANJE, članica italijanske UNIPOL GRUPE, na osnovu dugogodišnje tradicije, ima čast da promoviše jedan od planiranih događaja: III. DAN ITALIJANSKOG DIZAJNA.\nU sredu 20. marta u 19 časova, u „Muzeju nauke i tehnike“ u Beogradu odražana je inauguracija Italian Design Day na temu „Dizajn i grad budućnosti“ – Kvalitet života i nove granice stanovanja. Učesnici su bili ambasador Italije Karlo Lo Kašo, doajen italijanske arhitekture Mateo Fantoni (Studio Fantoni , Milano) i Zoran Đukanović (Arhitektonski fakultet, Beograd) čija je uža naučna oblast urbanizam i prostorno planiranje, a oblasti istraživanja: participativni urbani dizajn, stanovanje, otvoreni gradski prostori, javna umetnost, kulturna istorija grada.\nIzložba „Deset reči“ koja će ovom prilikom biti predstavljena, nadahnuta je rečima snažne simboličke vrednosti predstavljene kroz dizajnerska dela -30 radova koje je stručni žiri odabrao na on-line konkursu sa preko 600 učesnika. Izložba je nastala kao rezultat saradnje Ministarstva spoljnih poslova i međunarodne saradnje Italije, projekta „Italijanismo“ i ADI-Asocijacije za industrijski dizajn. Radovi koje će moći da vidi beogradska publika, biće dostupni uskoro i novosadskoj, zahvaljujući DDOR OSIGURANJU kao sponzoru, koji će u aprilu biti sledeći domaćin izložbe u svojoj centralnoj poslovnoj zgradi u Novom Sadu. Ovi radovi su svoju izložbenu premijeru imali su u Rimu, u zgradi Ministarstva spoljnih poslova i međunarodne saradnje, a potom su prosleđeni mreži ambasada, konzulata i italijanskih instituta za kulturu u svetu.\nItalijanski dizajn karakteriše stalno obnavljanje tema i shema zahvaljujući kreativnosti autora i podsticajima klijenata. Inventivnost i originalnost u projektovanju, kvalitet upotrebljenih materijala, brižljiva izrada predmeta, proizvodni proces koji vodi računa o životnoj sredini, o onom ko izrađuje te proizvode kao i onom ko će ih koristiti, zatim vrlo visok nivo grafike pakovanja i reklame jesu one karakteristike koje su italijanski dizajn učinile čuvenim, prestižnim i prepoznatljivim u svetu. Cilj ove inicijative je promovisanje italijanske kreativne industrije, koja predstavlja most između sveta umetnosti i sveta ekonomije i industrije. Oblast dizajna – jedne od najvažnijih industrija “Made in Italy” poznate u celom svetu ostvaruje u Italiji prihod od preko 47 milijardi evra i zapošljava skoro milion ljudi u direktnim i indirektnim poslovima.\nĐorđo Markeđani, predsednik Izvršnog odbora DDOR osiguranja (sponzor Dana italijanskog dizajna) i predsednik Komore italijansko-srpskih privrednik smatra da će dizajn postatiti sve važniji u Srbiji.\n-Gradi se mnogo novih zgrada, evidentna je evolucija načina na koji ljudi žive. Uglavnom u Beogradu, Novom Sadu, ali i u ostalim gradovima u zemlji može da se uoči pomak. Građani Srbije mnogo više putuju u Italiju i cene dizajn kao i tehnološku evoluciju gradnje. Želeo bih da podsetim kako su zapravo rođeni italijanski dizajneri. Nakon Drugog svetskog rata, tada je njihov rad prirodno morao da bude drugačiji, kasnije je postajao sve ekskluzivniji i u prirodi njihovog posla je da čine ljude srećnima u njihovim životima i okruženju u kojem žive. Srbija je spremna za takve procese i događaji poput ovog – Dana italijanskog dizajna i izložbe koja je ovde postavljena, jednostavno teranu ljude da počnu da razmišljaju kako i na koji način žive, kako mogu da žive, da unaprede kvalitet života i osete nove granice stanovanja.\nAmbasador Italije u Srbiji Karlo Lo Kašo je, na svečanom otvaranju manifestacije, rekao da italijanski dizajn i arhitektura predstavljaju sponu između sveta umetnosti, industrije i privrede i simbol izuzetnosti i najboljeg što iz Italije dolazi.\n– Grad budućnosti, kvalitet života i nove granice stanovanja – to je tema trećih po redu “Dana italijanskog dizajna” koji se danas obeležava u čitavom svetu, zahvaljujući događajima koje organizuju ambasade i konzulati Italije, zajedno sa italijanskim institutima za kulturu. Inicijativa ima za cilj da promoviše dizajn kao jedan od centralnih životnih aspekata”, rekao je ambasador Italije.\nPokrovitelji izložbe kažu da je ona pokušaj da se u Srbiju prenese deo ilustracija onog što se može videti na velikom milanskom salonu, dodajući da će ona biti postavljena i u sedištu DDOR Osiguranja u Novom Sadu. Srbija je veoma otvorena za nove uticaje, kažu oni.\n– Mislim da je Srbija u ovoj fazi spremna da razume taj značaj jer je ona pre svega zemlja veoma otvorenih shvatanja. Puno je ljudi iz vaše zemlje koji su proputovali svetom i naučili mnogo, među njima ima onih koji se vraćaju i donose nove uticaje, među kojima je i shvatanje važnosti objedinjavanja kulturne industrije i tržišta, a dizajn je najbolja stvar za to”, naveo je Đorđo Ambrođo Markeđani, predsednik izvršnog odbora DDOR osiguranja i Predsednik komore italijansko-srpskih privrednika.


21. Sep 2020 468\nZoran Radmilović nije običan glumac, Zoran je bio, kako ga u Zaječaru zovu, glumčina, pa se zato i film tako zove, kazao je Oliver Paunović, producent dokumentarnog filma "Glumčina", čije je snimanje pod rediteljskom palicom Vladimira Ristića počelo u Zaječaru, Radmilovićevom rodnom gradu.\nPaunović ističe da je planirano da film zatvori Filmske susrete u Nišu 2021. godine i nakon toga da bude prikazan na 30. festivalu "Dani Zorana Radmilovića".\n"Učestvovaće i na raznim festivalima dokumentarnih filmova, među kojima je i Festival dokumentarnog srpskog filma u Čikagu, a plan je da se emituje i na nacionalnim i na lokalnim televizijama", otkriva producent filma.\nReditelj Vladimir Ristić kaže da će sa jedne strane veliki oslonac u radu na filmu biti arhivski materijal, ogromna građa koja je ostala iza Zorana i koja predstavlja riznicu kulturne baštine Srbije, dok će sa druge strane film imati liniju koja prati svjedočenja glumca Milana Cacija Mihailovića na nivou biografskih podataka, zanimljivosti, anegdota i nekih dosad neobjavljenih priča, prenose Nezavisne.\n"Film će sadržati i svedočanstva ljudi koji su sarađivali sa Zoranom u pozorištu i na filmu: Zdravko Šotra, Mira Banjac, Goran Marković i drugi", kaže reditelj.\nSam Milan Caci Mihailović, koji je takođe saradnik na scenariju, naglašava da je 13 godina radio s Radimilovićem u brojnim predstavama, a ne samo u "Radovanu III" i da je zato pristao da svoja sjećanja prenese ljudima koji rade film.\n"Ako je iko to zaslužio, to je Zoran Radmilović, koga nema već 35 godina, ali zahvaljujući njegovom delu on je izuzetno prisutan i dan-danas", istakao je Mihailović. On je naglasio da je grad Zaječar posebno obilježio Radmilovićev život.\n"Naročito mesto u njegovom životu zauzimalo je zaječarsko pozorište, gde je prvi put gledao predstave, kao i zgrada gimnazije koju je pohađao, a koju je projektovao njegov deda Radmilo Lang. Godinama se borim protiv zaborava i tako su nastale knjige sećanja 'Uspomenari 1, 2 i 3', a u pripremi je i 'Uspomenar 4 - Zoran 2020' koji će biti promovisan na ovogodišnjim 'Danima Zorana Radmilovića'", izjavio je Caci Mihailović. Uoči održavanja ovogodišnjih "Dana Zorana Radmilovića" u Zaječaru će biti otvorena i izložba Zoranu Radmiloviću u čast, čija je autorka njegova sestričina Selena Vicković, poznata slikarka i profesor na Fakultetu primijenjenih umjetnosti u Beogradu.\nTagovi: zoran radmilović dokumentarac


Obeležavanje 20 godina od Nato agresije na Srbiju\nDragi prijatelji, SPKD Prosvjeta vas poziva da narednog vikenda u Beču zajedno obeležimo 20 godina od Nato agresije na Srbiju\nZa podesećanje, činjenice:\n- Činjenica je da je SRJ bombardovana bez odluke Saveta bezbednosti UN.\n- Činjenica je da je NATO prvi put u svojoj 63 godina dugoj istoriji tada, na 50. godišnjicu postojanja, postao ofanzivni, a ne odbrambeni savez.\n- Činjenica je da je rat bio protivan međunarodnom pravu i da niko nije objavio zvanično rat SRJ. Činjenica je da je za vreme rata od NATO ubijeno preko 2544 civila, 1031 vojnik, ranjeno je oko 6000 civila (od toga 2700 dece); načinjena šteta procenjena je na 100 milijardi dolara; uništeno je ili oštećeno 25.000 stambenih objekata; onesposobljeno 470 kilometara puteva i 595 kilometara pruga.\n- Činjenica je da je oštećeno 14 aerodroma, 19 bolnica, 20 domova zdravlja, 18 dečjih vrtića, 69 škola, 176 spomenika kulture i 44 mosta, dok ih je 38 razoreno.\n- Činjenica je da su gađane civilne mete: Radio televizija Srbije (priznato da je namerno gađano); voz u Grdeličkoj klisuri; kolona albanskih izbeglica kod Đakovice; most u Varvarinu...\n- Činjenica je da je tokom agresije izvršeno 100.000 naleta, 2.300 vazdušnih udara na 995 objekata širom zemlje, a 1.150 borbenih aviona lansiralo je blizu 420.000 projektila ukupne mase 22.000 tona.\n- Činjenica je da je NATO lansirao 1.300 krstarećih raketa, izručio 37.000 „kasetnih bombi” od kojih je poginulo oko 200 osoba, a ranjeno više stotina.\n- Činjenica je da je NATO upotrebio zabranjenu municiju sa osiromašenim uranijumom.\n- Činjenica je da niko nije krivično odgovarao za pobijene u Srbiji.\n- Činjenica je da je rat završen Rezolucijom 1244 kojom je agresija okončana i kojom se potvrđuje „privrženost svih država članica suverenitetu i teritorijalnom integritetu SR Jugoslavije i drugih država regiona, kako je navedeno u Helsinškom dokumentu i aneksu 2“, i potvrđuje „da će posle povlačenja, dogovorenom broju jugoslovenskog i srpskog vojnog i policijskog osoblja biti dozvoljen povratak na Kosovo“.


Bugarski ekonomista: Derusifikacija energetike je skupa mera - 12.04.2022, Sputnik Srbija\nEvropska ekonomija je od 2008. godine sve krhkija, zato se prvobitno Evropska unija uzdržavala od objavljivanja sankcija koje se odnose na isporuke ruskih... 12.04.2022, Sputnik Srbija\nPrema rečima eksperta, baltičke zemlje, koje su odustale od ruskog gasa, imaju najveću inflaciju. Prema podacima evropske statističke službe „Evrostat“, u februaru su najveći nivo inflacije imale Litvanija – 14 odsto, Estonija – 11,6 odsto i Češka – 10 odsto.Rusiju su od 1990-ih godina pokušavali da pretvore u sirovinski privezak i sada je ona reagovala na to, smatra ekspert. U velikoj meri je takva politika prema Rusiji bila uspešna, istakao je on: glavni prihod zemlje je bio nakon prodaje sirovina. Prema rečima Sarijskog, nastavak takve politike rezultirao bi uništavanju njenog ekonomskog potencijala.Ranije su se članovi bugarske Vlade izjasnili na temu mogućeg odustajanja od ruskog gasa. Ministar finansija Bugarske Asen Vasilev je tada izjavio da je Bugarska spremna da preuzme takav korak, ako Evropska unija nametne odgovarajući embargo. Ministar energetike Bugarske Aleksandar Nikonov je naglasio da će se cena gasa povećati za 40 odsto ako zemlja promeni dobavljača.\nrusija, rusija – ekonomija, ekonomija, bugarska, energetika, ruski gas\n„Tako da nas upravo to i čeka. Derusifikacija je neverovatno skupa mera. Prvo, zameniti 155 milijardi kubnih metara gasa nije tako lako, a drugog dobavljača je teško pronaći. Drugo, bilo koja druga zamena će biti mnogo skuplja, najmanje za cenu transportnih troškova“, izjavio je Sarijski u emisiji „Bugarske slobodne televizije“, navodeći kao primer da će odustajanje od ruskog uglja u korist australijskog u velikoj meri povećati cenu zbog velikih razdaljina.\nPrema rečima eksperta, baltičke zemlje, koje su odustale od ruskog gasa, imaju najveću inflaciju. Prema podacima evropske statističke službe „Evrostat“, u februaru su najveći nivo inflacije imale Litvanija – 14 odsto, Estonija – 11,6 odsto i Češka – 10 odsto.\nRusiju su od 1990-ih godina pokušavali da pretvore u sirovinski privezak i sada je ona reagovala na to, smatra ekspert. U velikoj meri je takva politika prema Rusiji bila uspešna, istakao je on: glavni prihod zemlje je bio nakon prodaje sirovina. Prema rečima Sarijskog, nastavak takve politike rezultirao bi uništavanju njenog ekonomskog potencijala.\n„Težnja je bila da se ona pretvori u banku sirovina ili kao što su je nazivali ‘pumpu sa raketama’ (25. februara je bugarski premijer Kiril Petkov izjavio da ruska ekonomija u svetskim razmerama ne zauzima baš visoko mesto, a zemlja podseća na benzinsku pumpu sa raketama. Samo što pokušavaju da joj uklone rakete kako ne bi ništa mogla osim da isporučuje sirovine“, pojasnio je bugarski ekonomista.\nRanije su se članovi bugarske Vlade izjasnili na temu mogućeg odustajanja od ruskog gasa. Ministar finansija Bugarske Asen Vasilev je tada izjavio da je Bugarska spremna da preuzme takav korak, ako Evropska unija nametne odgovarajući embargo. Ministar energetike Bugarske Aleksandar Nikonov je naglasio da će se cena gasa povećati za 40 odsto ako zemlja promeni dobavljača.\nBivši bugarski ministar: Zašto se Evropska komisija dogovara o ruskom gasu, kad Bugarska to ume bolje\n8 April, 22:55


Dačić: Bezbednost premijera bila ugrožena – NovostiDana.rs\nDačić: Bezbednost premijera bila ugrožena\nBEOGRAD – Ministar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da nema informacije o tome da li će premijer Aleksandar Vučić podneti ostavku na mesto šefa Biroa za koordinaciju službi bezbednosti, što su preneli pojedini mediji.\nKako je rekao, premijerova bezbednost jeste bila ugrožena nakon što je pronađeno oružje u blizini njegove porodične u kuće u Jajincima, te je važno da se ozbiljno pristupi tom problemu.\nTo je, kako je rekao, veoma ozbiljno pitanje i trebalo bi ozbiljno pristupiti pitanju bezbednosti, kontraobaveštajne zaštite i kordinacije rada svih službi.\nDačić je, upitan da li ima saznanja da premijer planira da podnese ostavku na mesto šefa Biora, rekao da o tome nema informacije.\n„Pronađeno oružje je veoma važna, teška i ozbiljna stvar, o kojima nije moje da govorim“, rekao je Dačić i dodao da će o tome svakao biti reči u narednom periodu.\nBez informacija o pomacima u slučaju Bitići\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić izjavio je danas da nije informisan o tome da li ima pomaka u slučaju Bitići, ali da to i nije pitanje kojim se bavi Ministarstvo spoljnih poslova.\nUpitan o slučaju Bitići, Dačić je rekao da to jeste problem, jer se Amerika zalaže za svoje građane.\n„Svako ima svoj pristup, ali to jeste tema, oni uvek imaju dve teme koje uvek ističu, a to su Bitići i paljenje ambasade i to tako osam godina, a Bitići i više“, rekao je Dačić na konferenicji za novinare.


Predsednik Vučić sastao se sa ambasadorom Ruske Federacije | Predsednik Republike Srbije\nPredsednik Vučić sastao se sa ambasadorom Ruske Federacije\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je danas ambasadora Ruske Federacije Aleksandra Bocan-Harčenka, sa kojim je razgovarao o organizaciji obeležavanja 75-godišnjice oslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu.\nPredsednik Vučić je rekao da je to još jedna prilika da se istakne slobodarska tradicija dvaju bratskih naroda. „Naša zajednička borba na strani prava i pravde obavezuje nas da, uz večitu zahvalnost, čuvamo uspomenu na te slavne dane“, naglasio je predsednik Vučić.\nDvojica sagovornika su izrazili očekivanje da proslavi u Beogradu prisustvuje visoki zvaničnik Ruske Federacije i s tim u vezi razgovarali o bilateralnim dokumentima, koji bi tom prilikom mogli da budu potpisani, a koji bi označili još jedan korak u širenju saradnje dveju zemalja.\nPredsednik Vučić je uputio pozdrave predsedniku Putinu, kao i premijeru Medvedevu i ministru spoljnih poslova Lavrovu.


Dvodnevna regionalna konferencija Turizam kao ključ održivog razvoja - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Dvodnevna regionalna konferencija Turizam kao ključ održivog razvoja\nVijeće za regionalnu saradnju (RCC) i njegov projekat za razvoj i promociju turizma organiziraju dvodnevnu regionalnu konferenciju „Turizam kao ključ održivog razvoja“, koja počinje danas, a kojom se obilježava završetak ovog projekta kojeg je finansirala Evropska unija.\nKako bi se otvorio put za oporavak industrije turizma i putovanja, očekuje se da će ministri i vladini zvaničnici sa zapadnog Balkana sutra podržati Deklaraciju iz Tirane o zajedničkim regionalnim protokolima radi pomoći oporavku i rastu održivog turizma u regionu, saopćeno je iz RCC-a.\nDeklaracijom iz Tirane predviđa se pozicioniranje turizma kao ključnog strateškog sektora za regionalni ekonomski oporavak i održivi razvoj, koordinacija ponovnog otvaranja i nastavka rada lanca snabdijevanja industrije turizma i putovanja, omogućavanje sigurnog i nesmetanog putovanja čime će se potaći oporavak i rast šest ekonomija zapadnog Balkana.\nTakođer, predviđa se primjena usklađenih zdravstvenih i higijenskih protokola kako bi se uskladio oporavak i potaklo povjerenje putnika, i koordinacija promocije i informisanja kako bi se izgradilo povjerenje u region kao odgovornu, pouzdanu i održivu destinaciju, navodi se u saopćenju.\nKonferenciju će otvoriti generalna sekretarka Vijeća za regionalnu saradnju Majlinda Bregu i direktorica Regionalnog odjela za Evropu Svjetske turističke organizacije (UNWTO) Alesandra Priante.\nZvanična potvrda Deklaracije iz Tirane o zajedničkim regionalnim protokolima radi pomoći turizmu na zapadnom Balkanu bit će održana sutra.\nNa konferenciji će učestvovati ministri i visoki zvaničnici odgovorni za turizam iz šest ekonomija zapadnog Balkana, kao i članovi Radne grupe za turizam zapadnog Balkana, predstavnici Evropske komisije, Delegacija Evropske unije na zapadnom Balkanu i međunarodnih organizacija koje djeluju u industriji turizma u regionu, saopćeno je iz RCC-a.\nPrethodni članakDe Bruyne: Ovo je nezgodan rezultat pred gostovanje, ali barem je prednost na našoj strani\nNaredni članakŠeranić i Skano u posjeti Kovid odjeljenjima UKC-a RS


Vrijedna donacija Lovćen osiguranja Crvenom krstu Crne Gore - Crveni Krst\nCrveni krst Crne Gore je danas dobio vrijednu donaciju u vidu 25 bicikala od Lovćen osiguranje. Bicikla će biti dodijeljena volonterskim klubovima pri opštinskim organizacijama Crvenog krsta, kako bi djelovanje volontera na terenu bilo što efikasnije. Time je donacija indirektno usmjerena i ka ranjivim kategorijama društva, kao korisnicima pomoći.\nGeneralna sekretarka Crvenog krsta Crne Gore, Jelena Dubak, zahvalila je Lovćen osiguranju na vrijednoj donaciji i naglasila da su volonteri, koji su konstantno prisutni na terenu, zapravo okosnica rada Crvenog krsta. U tom smislu je ovakva donacija Lovćen osiguranja veoma značajna, jer će djelovanje volontera učiniti efikasnijim i pomoći da oni brže i lakše stižu do korisnika. "Crveni krst Crne Gore je veoma aktivan od početka situacije sa korona virusom i naše aktivnosti se u kontinuitetu odvijaju putem opštinskih organizacija Crvenog krsta širom Crne Gore. Pored ovih aktivnosti, naša organizacija sprovodi, koliko je to moguće, i ostale redovne programske djelatnosti, koje podrazmijevaju brigu o različitim ranjivim kategorijama građana kojima je potrebna naša podrška", podsjetila je Dubak.\nKorišćenjem bicikala se ujedno promovišu i zaštita životne sredine, kao i zdravi stilovi života, što su prinicipi rada i vrijednosti koje dijele Lovćen osiguranje i Crveni krst.\nIz Lovćen osiguranja naglašavaju da je donacija Crvenom krstu Crne Gore, realizovana zbog činjenice da je riječ o humanitarnoj organizaciji, čiji, univerzalno prepoznat značaj, naročito dolazi do izražaja u vanrednim okolnostima poput aktuelnih dešavanja vezano za prisustvo korona virusa. Izvršni direktor Lovćen osiguranja, Matjaž Božić naglasio je da bi među principima i standardima Crvenog krsta posebno istakao one koji se odnose na humanost, dobrovoljnost i univerzalnost. “Vođeni time, odlučili smo da doniramo 25 opremljenih bicikala, koja će pomoći volonterima Crvenog krsta da na što efikasniji način dopremaju pomoć onima kojima je pomoć potrebna. Time, indirektno, donaciju usmjeravamo i ka ranjivim kategorijama našeg društva, istovremeno promovišući zaštitu životne sredine i zdrave stilove života“ – zaključio je Božić.\nHomeNovostiVrijedna donacija Lovćen osiguranja Crvenom krstu Crne Gore Top of Page