Sastanak s članovima Predsjedništva\nSabina Čudić iz Naše stranke kaže da dva bloka, koja su se iskristalizirala (BH blok i SDA, SNSD i HDZ) isključuju jedan drugog\n– Postoji konsenzus da predsjedavajući Vijeća ministara BiH bude Srbin. SDA smatra da na državnom nivou treba proširiti koaliciju. U narednim danima Predsjedništvo BiH će donijeti odluku, ali stvoreni su uvjeti da to bude Zoran Tegeltija – rekao je predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik novinarima nakon sastanka.\nPredsjednik Stranke demokratske akcije Bakir Izetbegović smatra da je očita koalicija SDA-HDZ BiH – SNSD uz činjenicu da je potreban četvrti partner, zbog čega je poziv već upućen strankama BH bloka: Socijaldemokratskoj partiji BiH, Demokratskoj fronti i Našoj stranci.\n– Savez za bolju budućnost BiH nije interesantan u državnoj vlasti. Interesiralo nas je na čemu će raditi Vijeće ministara u narednom periodu. Treba što prije završiti priču kad je riječ o odluci CIK-a, kako bi vlast funkcionirala po vertikali – rekao je predsjednik SBB-a BiH Fahrudin Radončić.\nNa konsultacijama, po riječima predsjednika SDP-a BiH Nermina Nikšića, ukazano je da BH blok neće otežati proces uspostave Vijeća ministara BiH, te da su SDP, Demokratska fronta i Naša stranka spremne razgovarati o tome nakon što bude donesena odluka o popunjavanju Doma naroda Federalnog parlamernta.\n– Upoznati smo da postoji formirana parlamentarna većina u Parlamentu BiH. Kao i neki principi na kojima će se raditi – istakao je Nikšić.\nSabina Čudić iz Naše stranke kaže da dva bloka, koja su se iskristalizirala (BH blok i SDA, SNSD i HDZ) isključuju jedan drugog.\nNa kosultacijama članovima Prerdsjedništva BiH je, kako kaže predsjednik Srpske demokratske stranke Vukota Govedarica izrazio očekivanje da će novi predsjedavajući Vijeća ministara biti Srbin iz Republike Srpske budući da su u posljednja dva saveza tu funkciju obnašali Hrvat odnosno Bošnjak.\n– Nije usaglašeno ime predsjedavajućeg, ali je usaglašena nacionalnost – istakao je Govedarica.\n– Došli smo spremni na prijedlog da Zoran Tegeltija bude mandatar Vijeća ministara BiH. Međutim, danas smo čuli da to nije definitivno – poučio je Vuković.\nZa razliku od predstavnika navedenih stranaka nakon kosultacija predstavnici SNSD-a Nikola Špirić i Staša Košarac nisu željeli davati izjave novinarima, dok na razgovorima nisu bili predstavnici HDZ-a BiH.


Izraelski investitor zainteresovan za ulaganje u energetski sektor u Srbiji | Energetski portal Srbije\nIzraelski investitor zainteresovan za ulaganje u energetski sektor u Srbiji\n09.02. 2018 Srbija\nMinistar rudarstva i energetike u Vladi Republike Srbije Aleksandar Antić primio je ambasadora Izraela u Srbiji Alonu Fišer Kam i visoku delegaciju izraelske kompanije „Madei Taas“, koja je tom prilikom izrazila interesovanje da investira u srpski energetski sektor.\nAntić je tokom sastanka istakao da su investicije iz inostranstva dobrodošle i da Srbija predstavlja sigurnu zemlju za ulaganja, dodavši da je reč o potpuno novoj energetskoj politici Vlade Srbije. Ovo je za srpsku energetiku, nakon više od tri decenije kada nije bilo ozbiljnih ulaganja, najbolji period u investicionom smislu, ocenio je on.\nPrema njegovim rečima, naša zemlja ima čitav set projekata u toj sferi, koji će joj u budućnosti doneti ozbiljnu energetsku bezbednost i odrediti je kao lidera u regionu i u polju elektroenergetike. Antić je ukazao na to da svi potrošači, kao što su toplane, industrijski objekti u prehrambenoj, farmaceutskoj, teškoj industriji i slično, predstavljaju potencijalni projekat za ulaganja izraelske kompanije.\nFišer Kam je ocenila da je sastanak bio od izuzetnog značaja za razmenu informacija o saradnji u oblasti energetike, kao i prilika za upoznavanje sa iskustvima izraelskih kompanija koje posluju na srpskom tržištu.\nKompanija „Madei Taas“ spremna je da pokrene elektroenergetske projekte širom Srbije koji se odnose na kombinovanu proizvodnju toplotne i električne energije. Ova kompanija je u kontaktu sa nekoliko subjekata u privatnom i javnom sektoru u više lokalnih samouprava, navodi se u saopštenju Ministarstva rudarstva i energetike.


U Egiptu će se proizvoditi preko 40 miliona doza ruske vakcine „Sputnjik Ve“ godišnje - 22.04.2021, Sputnik Srbija\nRuski fond za direktne investicije (RFPI) i egipatska farmaceutska kompanija „Minafarm“ dogovorili su se o proizvodnji više od 40 miliona doza ruske vakcine... 22.04.2021, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, egipat, sputnjik ve (sputnik v), proizvodnja, rusija\n10:47 22.04.2021 (Osveženo: 01:12 26.08.2021)\nRuski fond za direktne investicije (RFPI) i egipatska farmaceutska kompanija „Minafarm“ dogovorili su se o proizvodnji više od 40 miliona doza ruske vakcine protiv virusa korona „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) godišnje, saopštio je Fond.\n„RFPI, egipatska kompanija 'Minafarm' i njena podružnica 'ProBioGen' (Nemačka) objavljuju da je sklopljen sporazum o proizvodnji više od 40 miliona doza ruske vakcine protiv virusa korona 'Sputnjik Ve' (Sputnik V) godišnje. Strane nameravaju da uskoro započnu prenos tehnologija i da pokrenu proizvodnju vakcine u trećem kvartalu 2021. godine“, ističe se u saopštenju.\nU prvoj fazi partneri nameravaju da isporučuju više od 40 miliona doza godišnje, proizvedene u biotehnološkim pogonima „Minofarma“ u Kairu. Podružnica „ProBioGen“, koja je specijalizovana za oblast vektorskih tehnologija, proizvodnju vakcina i gensku terapiju, učestvovaće u optimizaciji procesa za povećanje proizvodnje vakcine u budućnosti.\n„Partnerstvo sa 'Minofarmom' je prvi sporazum o proizvodnji 'Sputnjika Ve' (Sputnik V) u regionu Bliskog istoka i Severne Afrike. RFPI je sklopio partnerstvo sa vodećim farmaceutskim proizvođačima u cilju proizvodnje vakcine u brojnim zemljama, dok je broj zemalja koje su registrovale vakcinu dostigao 61. 'Sputnjik Ve' (Sputnik V) je visoko efikasna vakcina, koja uživa poverenje regulatora širom sveta i daje veliki doprinos u borbu protiv virusa korona“, rekao je šef RFPI Kiril Dmitrijev.\nRuska vakcina „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) registrovana je u 61 zemlji sveta sa ukupnom populacijom od preko tri milijarde ljudi.


Vesti online / Vesti / Svet / Ruski mediji: Tajna prva dama Rusije Putinu rodila blizance\nRuski mediji: Tajna prva dama Rusije Putinu rodila blizance\nAlina se po ovom pitanju nije oglašavala u medijima, a Kremlj nikada ne govori o privatnom životu ruskog predsednika.\nIzvori bliski Kabajevoj su rekli da ne žele da komentarišu glasine.\n- Pola medicinskog osoblja je izbačeno sa ovog odeljenja - rekao je on, pozivajući se na sopstveni izvor.\n- Majka je rodila dva dečaka. Morao je da se obavi carski rez - rekao je on.\nČesto prisutna u medijima\nIzveštaj o rođenju blizanaca je samo jedna u nizu priča o Alini koje su se poslednjih meseci pojavile u ruskim medijima.


Pasija po Karmeli – Markos Aginis — Knjige.Pravac\nKnjiga Pasija po Karmeli\nBesplatno pročitajte odlomak iz knjige "Pasija po Karmeli".\nKomentari čitalaca o knjizi "Pasija po Karmeli"\nMarkos Aginis, biografija\nMarkos Aginis rođen je u Kordobi, u Argentini. Postao je jedan od najčitanijih i najslušanijih autora u zemlji, s odjecima u inostranstvu, gde su prevedena njegova najistaknutija dela. Odlikuje ga pristup konfliktnim temama, koje raščlanjuje svojim jezikom punim iskrenosti i rizika. Stekao je ogromnu čitalačku publiku, ali i neprijatelje koji mu ne opraštaju hrabre korekcije koje pred dokazima nameće samom sebi s mladalačkom fleksibilnošću. Njegovo obrazovanje je temeljno i višestruko, usled čega efikasno istražuje raznolike teme, preko r...... Pročitajte opširnije ►


UDS: Mesto Srbije je u EU\nIzvor: NoviMagazin.rs, 11.Maj.2020, 10:57\nUjedinjena demokratska Srbija (UDS) poručila je građanima da je Srbiji mesto na zapadu i da je ta organizacija odnosno udruženje stranaka "garant putu Srbije ka Evropskoj uniji".\nU saopštenju jedna od lidera UDS i kandidatkinja na sledećim izborima Tatjana Macura podsetila je koliko je Evropska Unija (EU) veliki partner i prijatelj Srbije i osvrnula se na finansijsku pomoć koju je u proteklom periodu >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << Srbija dobijala od EU.\n"U poslednjih pet godina EU je, prema podacima koji su javno objavljeni na sajtu Vlade Srbije, uložila čak 1,8 milijardi evra pomoći kao podršku Srbiji. Kada uporedimo sa nekim drugim državama koje su u istom periodu pomagale Srbiji, videćemo da je to čak 44 puta više podrške nego što je u istom periodu Srbiji uputila na primer Kina", podsetila je Macura.\nJedan od lidera UDS Aleksandar Olenik istakao je da Srbija više od 200 godina luta između Istoka i Zapada i da Ujedinjena demokratska Srbija hoće to pitanje konačno da reši kako bi Srbija "zauzela svoje mesto na Zapadu".\n"Hoćemo da Srbiju odvedemo na Zapad, ne samo zbog slobodnog protoka ljudi, ideja, kapitala, nego i stvarnog sistema koji nije isti sa ove i sa one strane granice EU. Ukidanjem granice pravni sistem koji postoji u EU će biti pretočen kod nas. Imaćemo jednakost pred zakonom i državu koja štiti građane", rekao je Olenik.\nUjedinjena demokratska Srbija je politički saveza Srbije 21, Vojvođanskog fronta predvođenog LSV, Stranke moderne Srbije i Građanskog demokratskog foruma.\nUjedinjena demokratska Srbija (UDS) poručila je gradjanima da je Srbiji mesto na zapadu i da je ta organizacija odnosno udruženje stranaka "garant putu Srbije ka Evropskoj uniji".U saopštenju jedna od lidera UDS i kandidatkinja na sledećim izborima Tatjana Macura podsetila je koliko je Evropska Unija...


Zašto konferencije počinju plenarnom sesijom\nSaznajte o otvaranju općih sesija\nMnogi veliki korporativni sastanci i konferencije otvaraju početak programa događaja sa onim što se zove otvoritvena sesija. Otvaranje sesije, poznate i kao plenarne sednice ili otvaranje opštih sesija, najčešće su povezane sa većim konferencijama, kongresima ili konvencijama, ali se mogu koristiti i za manje korporativne događaje. Otvaranje sesija se uvek zakazuje za određeni vremenski period na početku programa koji se obično odvija između jednog i dva sata.\nIako svi programi ne počinju otvaranjem sesije, prezentacije koje su zakazane tokom opšte otvorene sesije mogu organizatorima događaja i domaćinima pružiti jedinstvenu priliku da se obrate svojim prisutnima.\nKoja je otvorena sesija na konferencijama\nOtvaranje općih sesija karakteriše planirana prezentacija ili niz prezentacija različitih govornika koji su usmereni ka adresiranju opšte publike. Neki programi događaja na kraju nude istovremene sesije u kojima se prisutni upadaju u manje grupe za prezentacije i radionice. Ostali dele publiku gotovo odmah za sesije koji su posvećeni određenim ulogama, skupovima veština ili interesima. Opšta sesija otvaranja, s druge strane, služi kao prilika na početku programa da zajedno obrađuje sve prisutne.\nTokom otvaranja opće sjednice, rukovodstvo organizatora može odabrati da pokrije opšte stavke dnevnog reda i da objasni ciljeve za cjelokupni program.\nOtvaranja se obično uključuju i glavni govornik i drugi predavači koji pomažu u postavljanju tona za konvenciju. Ove prezentacije mogu se održavati u različitim formatima, ali sami sesije po definiciji su otvoreni za sve prisutne.\nZašto početi sa otvaranjem\nNajefikasnije otvaranje generalnih sesija su one koje su organizovane za publiku i učesnike događaja, a ne organizatori događaja.\nIako organizatori događaja mogu iskoristiti priliku da se obrate poslovima kompanije ili udruženja, logistike događaja i stavova dnevnog reda, velika otvorena sesija takođe treba zabaviti i motivirati publiku. Efektivni programi zahtevaju angažovanje publike i interesovanje. Ako organizatori događaja od početka izgube interesovanje publike, moraju se boriti da ga vrate. Otvaranje općih sesija trebalo bi da započne program sa snažnom notom. Evo ciljeva koji planeri događaja treba da organizuju organizatore programa da se sastanu na njihovom otvaranju.\nS obzirom na važnost početne opće sesije u pokretanju programa na snažnoj beleži, sjajne otvorene sesije obično se bave nekim kombinacijom sledećih ciljeva:\nZabavite i uključite publiku\nPodesite ton za program\nStvorite memorijsko iskustvo\nPodijelite Važne informacije\nNajbolje otvaranje općih sesija će donijeti sve ove ciljeve. Na primer, otvorena opšta sesija za godišnju konferenciju može uključiti pozdravnu poruku predsednika organizacije kao i adresu od emcee koji će služiti kao moderator za događaj trajanja.\nSesija otvaranja može da se završi snažnom beleškom sa glavnim predavačem gosta koji izvodi prezentaciju o motivisanju prodajnih snaga kako bi postigli ciljeve kompanije.\n13 Savjeta koji vam pomažu da ostvarite najviše poslovnog sastanka\nPovećanje prisustva na poslovnim seminarima i događajima\nUputstvo za planiranje konferencije korak po korak\n3 Ovi pogrešni događaji mogu se izbjeći\nKoraci za pripremu vodiča za planiranje konferencija\nKako napisati pismo dobrodošlice za podsticajni put\nAko ste stekli preduzeće, ovo je druga stvar koju treba da uradite


Hrvati u šoku: Kolinda delila dubrovačkoj deci srpske čokoladice - 07.12.2016, Sputnik Srbija\nPredsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović podelila je deci iz jednog dubrovačkog vrtića tokom proslave Dana dubrovačkih branitelja „srpske čokoladice i... 07.12.2016, Sputnik Srbija\n11:46 07.12.2016 (Osveženo: 03:40 26.08.2021)\nPredsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović podelila je deci iz jednog dubrovačkog vrtića tokom proslave Dana dubrovačkih branitelja „srpske čokoladice i svoju sliku“, pišu hrvatski mediji.\nJedan od roditelja, ogorčen, objavio je na svom nalogu na Fejsbuku kako je njegovo dete u vrtiću koji je posetila predsednica kao poklon od nje dobilo čokoladicu poreklom iz Srbije.\n„Morao sam ovo da stavim da vidite u kakvoj državi živimo, njegov vrtić je bio na prijemu kod Kolinde i ovo je dobio iz njenih ruku — njenu sliku i čokoladu iz Srbije“, rekao je uznemireni otac, pitajući zar to nije žalosno, pa još na Dan dubrovačkih branitelja uz sarkastični komentar — bravo.\nNa priloženoj fotografiji se vidi čokoladica „Moni“ iz subotičkog „Pionira“, a hrvatski portal „Indeks“ dodaje da je u „duhu severnokorejskog diktatora Kim Džong Una, predsednica deci poklonila i sopstvenu fotografiju sa potpisom u zlatnim slovima“.\n„Indeks“ je pokušao da dobije komentar iz kabineta hrvatske predsednice, ali je „upit po ko zna koji put ignorisan“.\nVest je prvo objavio portal „Dubrovački dnevnik“, a u tekstu u čijem naslovu stoji da su „roditelji u šoku“ se dodaje: „Ko je nagovorio predsednicu da deli srpske proizvode po vrtiću nije poznato, niti bi trebalo da bude problem. Ipak, razumljivo je da postoji dovoljno hrvatskih čokoladica koje su se mogle deliti deci u slučaju kad je u pitanju protokolarno događanje ovakvog nivoa, posebno ako u njemu učestvuje predsednica“.


Vlada Republike Srbije usvojila predloge zakona | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Pravo Vlada Republike Srbije usvojila predloge zakona\nVlada Republike Srbije usvojila predloge zakona\nVlada Republike Srbije utvrdila je na sednici od 4.12.2019. godine, Predlog zakona o Registru prostornih jedinica i Adresnom registru, kojim će se adekvatno slediti razvoj savremenih informacionih tehnologija.\nOvim zakonskim rešenjem omogućava se da se podaci Registra prostornih jedinica i Adresnog registra koriste u skladu sa propisima kojima se uređuje elketronska uprava, odnosno u okviru softverskog rešenja koje omogućava korišćenje elektronskih servisa dostupnih na Servisnoj magistrali organa preko Jedinstvene informaciono–komunikacione mreže elektronske uprave.\nVlada je utvrdila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju, kojim se bliže uređuju načini sprovođenja praktične nastave i profesionalne prakse, kao i sadržaji ugovora između škola i poslodavca i druga pitanja u vezi sa ovom vrstom nastave. Dodatno su prilagođeni uslovi za polaganje mature za učenike sa smetnjama u razvoju.\nNa sednici je utvrđen Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o dualnom obrazovanju, kojim se dodatno osigurava kvalitet primene ovog načina obrazovanja.\nIzmenama je omogućeno da se pored obrazovnih profila, koji se realizuju u trogodišnjem i četvorogodišnjem trajanju, dodatno u dualnom obrazovanju mogu realizovati majstorsko i specijalističko obrazovanje, kao i obrazovanje za rad u trajanju od dve godine.\nUsaglašene su odredbe o rodnoj ravonopravnosti, precizirano je da se učenje kroz rad ne može obavljati kao rad noću, a poseban akcenat stavljen je na oblast bezbednosti i zdravlja na radu i utvrđeno koji su to poslovi koji bi ugrožavali zdravlje i bezbednost učenika.\nNa sednici je usvojena i Uredba o kriterijumima za određivanje aktivnosti koje utiču na životnu sredinu prema stepenu negativnog uticaja na životnu sredinu koji nastaje obavljanjem aktivnosti, iznosima naknada, kao i kriterijumima koji su od značaja za uticaj fizičkih lica na životnu sredinu.\nNaknada za zagađivanje životne sredine, u propisanim graničnim vrednostima, zasnovana na principu „zagađivač plaća“, obezbeđuje ostvarivanje ekonomskih ciljeva pravnih lica, preduzetnika i fizičkih lica, ali se time pokriva samo mali segment zaštite životne sredine.\nOvom uredbom propisuju se instrumenti kojima se obezbeđuju sredstva za ove namene, polazeći od ekonomske snage pravnih lica, preduzetnika i fizičkih lica i ekološke solidarnosti, odnosno načela zajedničke odgovornosti za zaštitu i unapređivanje životne sredine.\nVlada je donela Odluku kojom se Kuća porodice Petronijević u Beogradu proglašava spomenikom kulture. U ovoj zgradi smeštena je Spomen zbirka i Istraživački centar „Kuća Petronijevića“, koji se u saradnji sa naučnim ustanovama u Srbiji i regionu bavi izučavanjem početaka modernizacije u našoj zemlji, održavaju javna predavanja i seminari i publikuje relevanta literatura.\nNacionalno sportsko priznanje, Vlada je dodelila stonoteniserki Nadi Matić (rođenoj Matanović) za osvojenu srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu u paraolimpijskoj sportskoj disciplini – stoni tenis, koje je održano od 27. aprila do 2. maja 2007. godine u Kranjskoj Gori, u Sloveniji.\nNa sednici je usvojen Izveštaj o sprovedenim pregovorima sa izabranim stateškim partnerom u cilju realizacije Projekta izgradnje infrastrukturnog koridora autoputa E-761, deonica Pojate–Preljina („Moravski koridor“) i usvojen tekst komercijalnog ugovora.\nKomercijalni ugovor biće potpisan sa konzorcijumom “Behtel-Enka”, kojeg je Vlada, na osnovu sprovedenog javnog poziva, izabrala za strateškog partnera za realizaciju ovog projekta.\nAuto-put Pojate–Preljina gradiće se u dužini od 112,3 kilometra i povezaće Koridor 10 i auto-put “Miloš Veliki” i sva veća mesta u delu centralne Srbije, u kojem živi približno 500.000 stanovnika, uključujući Čačak, Kraljevo, Vrnjačku Banju, Trstenik, Kruševac i Ćićevac.\nNa sednici je usvojen Zaključak o utvrđivanju osnove za vođenje pregovora i potpisivanje zajedničke deklaracije o uspostavljanju strateškog partnerstva između Republike Srbije i Republike Grčke.\nTakođe je usvojen i Zaključak o utvrđivanju osnove za zaključivanje programa saradnje između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Grčke u oblasti obrazovanja, nauke i tehnološkog razvoja za period 2020-2022 godine.


NEMA POSKUPLJENJA! Putin pokazao prijateljstvo prema Srbiji, cena gasa 270 dolara!\nNEMA POSKUPLJENJA! Putin pokazao prijateljstvo prema Srbiji, cena gasa 270 dolara!\nAutor: Glas javnosti 25.11.2021. u 18:48\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je Putin pokazao prijateljstvo prema Srbiji i da će narednih šest meseci Srbija plaćati Rusiji gas po ceni od 270 dolara po kubnom metru.\n„Postigli smo nešto što smo pokušali, a Putin je pokazao prijateljstvo prema Srbiji. U narednih šest meseci imaćemo cenu gasa od 270 dolara po kubnom metru, kao i povećanje količine gasa i fleksibilnost za koju sam posebno molio“, rekao je Vučić.\n„Putin mi je rekao: ‘Aleksandre, rešenje će biti dobro’, a i posle 6 meseci, čini mi se da ćemo imati izuzetnu cenu i povećanje obima, ali i fleksibilnost", kazao je Vučić.\nVučić je istakao da Srbija neće imati problema sa gasom.\n„Razgovarali smo o mnogo tema i hoću da se zahvalim predsedniku Putinu. Razgovarali smo o svim važnim pitanjima, a on je dobro razumeo koliki je značaj cene, količine gasa i takozvane gipkosti. Danas ili do kraja februara nam treba oko 13 miliona kubnih metara gasa, a to su sve teška pitanja“, naveo je Vučić.\nNa pitanje kako je došlo do dogovora da li je to bio njegov (Vučićev) predlog ili je to ponudio Putin, predsednik Srbije je odgovorio kako je Putin doneo tu odluku tako što je prihvatio njegov predlog.\nHOĆE LI BITI RUSKE ZIME U SRBIJI? Vučić očekuje da Putin prelomi cenu energenta\n„Rekao sam vam da nisam siguran da sam Putin da li bih prihvatio moj predlog. Prihvatio je i bio je više nego fer — kapa dole i veliko hvala“, kazao je Vučić, prenosi Sputnjik.\nOko stvari oko kojih Rusija može da pomogne, Srbija neće biti ostavljena na cedilu, važna je poruka koju je izneo ruski predsednik Vladimir Putin, preneo je posle razgovora Vučić.\nVučić je naveo da tokom razgovora sa Putinom gotovo da nema teme koje se nisu dotakli, uključujući saradnju u kulturi i sportu, uprkos tome što je danas težak dan za Rusiju zbog nesreće u rudniku u sibirskoj Kemerovskoj oblasti.\nNapominje i da je Putin tokom razgovora sa njim bio u kontaktu sa predstavnicima Ministarstva za vanredne situacije koji su ga izveštavali oko tragedije, a strahuje se da će posledice biti još veće.\n„I u jednom takvom danu Putin je našao dovoljno vremena za Srbiju“, istakao je Vučić.\nSastali se predsednici Rusije i Srbije: Vučić spremio poklon za Putina (FOTO, VIDEO)\nNa pitanje koji je bio adut u njegovim rukama, Vučić je odgovorio da nije bilo aduta, ali da je Putin govorio i suviše lepo o njemu, da to nije mogao ni da sanja.\n„On poštuje samostalne i nezavisne lidere. Nema veze da li je saglasan, on poštuje, jer takvih lidera u svetu nema mnogo koji imaju svoje ja, i vode zemlju po meri građana. On s pravom oseća da je Srbija takva zemlja“, istakao je Vučić.\n„Rekao je da budem siguran da oko stvari oko kojih Rusija može da pomogne, Srbija neće biti ostavljena na cedilu. To je važna poruka“, istakao je Vučić.\nZAVRŠEN SASTANAK VUČIĆA I PUTINA Ruski predsednik pomenuo Kosovo: Naš stav ne podleže aktuelnim političkim prilikama\nVučić je naveo da je predsednikom Rusije razgovarao i o Kosovu i Metohiji i situaciju u regionu, kao i da je tokom razgovora Putin imao 90 pitanja za njega iz različitih oblasti.\n„Više je on mene pitao, Rusija nastavlja da vodi odgovornu politiku podržavanja međunarodnog prava. Razgovarali smo o Kosovu i Metohiji, o celom regionu, svim spoljnim aspektima i pritiscima, nepostojanju želje Albanaca za realnim dijalogom, poslednjim dešavanjima na severu Kosova i Metohije, onome što očekujemo, svim spoljnim uticajima, kako neki međunarodni faktori posmatraju Srbiju. Pažljivo i veoma temeljno smo razgovarali o tome“, rekao je Vučić, prenosi Sputnjik.\n„Očekujem uskoro potpisivanje dogovora o tom pitanju. Razgovarali smo i o radio farmaciji, o mnogo važnih stvari gde se za sedam dana očekuje potpisivanje dogovora i razgovarali smo o vojno-tehničkoj saradnji, gde sam ga upoznao sa različitim promenama odnosa u regionu“, rekao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, on je govorio o tome šta se dešava u našem okruženju računajući na to kako Srbija može da čuvajući mir sačuva svoju stabilnost i sigurnost.\nAleksandar VučićRusijaVladimir PutinSrbija\nSRBIJA TEMA SVETSKIH MEDIJA! Evo kako su izveštavali o blokadi puteva i mostova\nBLOKADA USPEŠNO IZVEDENA! Kreni-Promeni: Ovo su uslovi za Vučića za prekid protesta\nPOZNATI METEOROLOG OBJAVIO NAJNOVIJU PROGNOZU: Nedelja veoma topla, a evo kakvo vreme nas očekuje narednih dana!


Šta je SLA – Garancija nivoa kvaliteta usluge ili marketinški trik? | Dragan Varagić Blog\nGarancija nivoa kvaliteta usluge – SLA ili Service Level Agreement\nService Level Agreement ili skraćeno SLA predstavlja u praksi formalni ili neformalni ugovor (dogovor) između pružaoca usluge i klijenta gde pružalac usluge GARANTUJE određeni kvalitet usluge pod određenim uslovima.\nKao i u slučaju garancije proizvoda, kompanije uvode garanciju nivoa kvaliteta usluge kao jedan od alata promocije zbog pospešivanja prodaje usluga. Jedan od primera uspostavljanja garancije kvaliteta je uvođenje ISO standarda čija primena bi trebalo da obezbedi određeni nivo kvaliteta proizvoda ili usluga.\nProblemi sa garancijama kvaliteta i kod proizvoda i kod usluga najčešće nastaju kada kompanije ovakve garancije uvode iz razloga najlošijih varijanti lažnog reklamiranja, ne vodeći računa o tome da ono što su obećali da će da pruže kao kvalitet klijent stvarno i dobije kao kvalitet.\nU praksi, bez obzira na to što se garancija nivoa kvaliteta usluga može definisati u praktičnom svim oblastima poslovanja, najčešće se ovakve garancije mogu naći u oblasti IT-a, naročito u segmentu telekomunikacionih usluga i veb hostinga. U nastavku ovog teksta detaljnije su prikazane karakteristike garancije nivoa kvaliteta usluga u oblasti veb hostinga na primeru Mainstream SLA za mCloud i Managed Hosting usluge.\nPrvo pravilo SLA – Pročitajte šta se tačno garantuje od datih usluga!\nKao i u slučaju garancija na proizvode, veoma se često u praksi dešava da korisnici usluga pokušavaju da “ućare” ono što im ne sleduje jer su mišljenja da ako su dobili garanciju na nešto da to znači da su dobili mogućnost garancije na SVE što se desi, što je u praksi pružanja usluga veoma redak slučaj, sem ako ne postoji ponuda da korisnik bez obaveza može da prekine uslugu u određenom vremenskom periodu ako iz bilo kog razloga nije zadovoljan (obično prvih mesec dana korišćenja servisa).\nVeoma je važno da li se SLA odnosi na mesečni ili godišnji obračun posmatrane usluge i to je nešto na šta korisnici često ne obraćaju pažnju a iza čega se ponuđači usluge kriju. Mesečni SLA je zavisno od usluge poželjniji SLA jer dozvoljava manje jednokratne prekide u servisu u toku meseca za razliku od godišnjeg gde moguć mnogo veći prekid usluge.\nVeb hosting SLA – Dostupnost servera (uptime) i predviđeni penali\nU slučaju veb hosting usluga parametar koji se najčešće koristi za definisanje kvaliteta nekog veb hosting servisa jeste garantovana dostupnost servera na internetu u procentima koja se meri na mesečnom ili godišnjem nivou.\nAko kod nekog veb hosting rešenja piše da je server ima garantovanu dostupnost/uptime od 99%, to znači da ovo rešenje veb hostinga može biti nedostupno 1% vremena za korisnike (za vas i posetioce vašeg veb sajta) – što je u vremenskim jedinicama 1 sat i 41 min nedeljno u nekom periodu, ili 87.36 sati godišnje (preko 3 dana) odjednom ili na nivou povremenih nedostupnosti servera. U slučaju garantovane dostupnosti od 99.9% to je dozvoljena nedostupnost od 1.44 min/dnevno, 44.3 min/mesečno ili 8.8 sati godišnje u nekom periodu vremena. U slučaju garantovane dostupnosti od 99.99% imamo dozvoljenu nedostupnost od 4.38 min/mesečno ili 52 min i 33 sekunde godišnje.\nU poslednje vreme pojavljuje se sve više servisa koji tvrde da garantuju 100% dostupnost, ali to najčešće govori da ponuda nije ozbiljna, jer praksa sa prirodnim katastrofama i sličnim nepredviđenim događajima pokazuje da ovakve usluge mogu veoma retko biti realno dostupne i sigurno imaju veoma visoku cenu.\nU slučaju ozbiljnijih SLA, pored definisane garantovane dostupnosti servera na internetu (mrežna dostupnost – što je najčešći slučaj), definišu se pojedinačno i druge tehničke karakteristike infrastrukture kao što je garantovana dostupnost mrežne i serverske infrastrukture, dostupnost sistema napajanja i hlađenja, dostupnost same platforme, a kada su managed hosting usluge u pitanju i dostupnost same aplikacije ili veb sajta. Dostupnost ovih sistema ne mora da bude na istom nivou.\nTako npr. u slučaju Mainstream Managed Hosting usluge korišćenje redundantne mrežne, serverske i storage infrastrukture je sa garantovanom dostupnošću od 99.99% na mesečnom nivou, dok je dostupnost same aplikacije (sajta) od 99.9% na mesečnom nivou (uz mogućnost zakupljivanja i višeg nivoa SLA). Dva potpuno nezavisna sistema napajanja (na nivou različitih elektro-centrala) imaju garantovanu dostupnost od 99.99% na mesečnom nivou.\nDetaljne SLA specifikacije definišu kada se planirana ili neplanirana nedostupnost računa ili ne računa u garantovano vreme dostupnosti. U slučaju nepredviđenih nedostupnosti koje se ne računaju u SLA, klijenti veb hosting kompanija se blagovremeno obaveštavaju o ovakvim događajima.\nAko se nešto garantuje, ali se ipak desi problem, SLA definiše i penale za ovakve događaje, koji se obično svode na popuste pri obračunu veb hosting usluge u periodu kada je nedostupnost izašla iz garantovanog opsega.\nU primeru kompanije Mainstream i njihovog SLA za servis mCloud.rs, kao što se na slici može videti ako mrežna dostupnost u nekom mesecu padne ispod vrednosti 99.99%, popust na obračunati period kada se ovakva nedostupnost desila iznosi od 3% do toga da korisnik ne mora da plati uslugu za taj mesec ako je dostupnost tada bila ispod 90%.\nU kontekstu pružanja kvaliteta tehničkih usluga kompanija Mainstream ima sertifikat ISO 9001:2008 (područje primene “internet hosting” za implementaciju i primenu sistema menadžmenta kvalitetom), a u proceduri je ISO 27001 (information security management system).\nSLA i tehnička podrška – vreme odaziva na postojeći problem\nOdređeni broj veb hosting kompanija daje i garancije za vreme odziva kada postoji problem u dostupnosti vašeg veb sajta ili je potrebno unapređenje – kao što je npr.:\nnepredviđeno usporenje ili pad veb sajta zbog velike posećenosti ili tzv. DDOS napada,\nvođenje računa o problemima nakon puštanja novih sekcija veb servisa ili puštanje nove verzije veb sajta,\npriprema novih delova veb sajta ili celokupnog veb sajta pre puštanja u eksploataciju online,\noptimizacija delova sajta ili celokupnog sajta zbog poboljšanja brzine sajta\nOvaj tip usluga se daje u sklopu managed veb hosting rešenja, koja imaju ulogu da omoguće klijentu da se fokusira na svoj online posao dok veb hosting kompanija preuzima brigu i garantuje sve ono što se dešava na veb sajtu i serveru/serverima sa aspekta njihove dostupnosti krajnjim korisnicima..\nNa primeru kompanije Mainstream i njihove managed veb hosting usluge, SLA garantuje dostupnost samog servisa klijenta (npr. dostupnost veb sajta klijenta i aplikacija, ne samo infrastrukture) od 99.9% na mesečnom nivou.\nU sklopu garancija na tehničku podršku kompanije Mainstream poseban segment predstavljaju garancije na nivou vremena odaziva na probleme sa dostupnošću veb servisa klijenta, gde se brzina vremena odaziva definiše u odnosu na hitnost problema koji je potrebno rešavati na servisu klijenta:\nU slučaju nedostupnosti online servisa klijenta ili kada postoji kritični uticaj na performanse sistema, garantovano vreme odaziva je 10 minuta.\nU slučaju npr. naglog usporenja dostupnosti online servisa klijenta (povećana posećenost koja nije dovela do nedostupnosti, ali ga je usporila), garantovano vreme prvog odaziva je 10 minuta.\nU slučaju npr. problema sa delom online servisa dok i dalje postoji kvalitetna dostupnost osnovnog online biznisa (npr. pušteni deo veb sajta koji ne radi kako treba, ali ne ugrožava osnovni servis), garantovano vreme odaziva je jedan sat.\nU slučaju zahteva za novim servisima ili dodatnom konfiguracijom postojećeg servisa, kada nije kritično pitanje, garantovano vreme odaziva je sledeći radni dan.\nPrikazane garancije su krajnji okviri, a za većinu nivoa kritičnosti stvari se odvijaju i rešavaju nekoliko puta brže, a najčešće i pre nego korisnik primeti neku vrstu problema.\nPraksa je pokazala da kada krenu da se dešavaju bilo kakve vrste problema sa veb hostingom, najvažniji aspekt nekog servisa ovog tipa jeste upravo kvalitet tehničke podrške i brzina njenog odziva, a važno je znati da se i na taj kvalitet može dobiti garancija kod određenih vrsta veb hosting usluga.\nGarancija višeg nivoa kvaliteta usluga obično znači i skuplje usluge!\nU istoj kategoriji veb hosting rešenja kod različitih kompanija koje nude veb hosting rešenja postoje velike razlike u cenama, koje u osnovi zavise od tri vrste karakteristika konkretnog veb hosting rešenja:\nKoliko je kvalitetan/skup sam kompjuter/server koji koristi vaš veb sajt, ili koliko su kvalitetne/skupe komponente tog kompjutera/servera, kao i sam “know how” koji je investiran u takav tip usluge.\nKoliko je dozvoljeno da vaše konkretno veb hosting rešenje bude nedostupno za krajnje korisnike tokom mesec ili godinu dana korišćenja veb hostinga kod konkretne veb hosting kompanije.\nKoliko je i na koji način u uslugu veb hostinga uključeno vreme direktne tehničke podrške.\nLogično je da ako vaš veb servis traži veće kompjuterske/serverske resurse, ako traži veću dostupnost i kvalitet tehničke podrške – da ovakva rešenja podrazumevaju i skuplji veb hosting servis.\nPraksa je pokazala da se za ovakve veb hosting usluge opredeljuju kompanije koje već imaju značajne poslovne rezultate na internetu i koje su u praksi okusile šta znači kada poslovni rezultati zavise od kvaliteta veb hosting usluga.\nPreporuka je da se zbog veoma različitih karakteristika veb hosting usluga odlučujete uvek za kvalitetnije ponude veb hosting resursa uz veći stepen dostupnosti vašeg veb sajta i kvalitetniju tehničku podršku. Zbog prirode i važnosti veb hosting usluga koje direktno utiču na performanse online poslovanja, bitno je da se izgradi i da postoji partnerski odnos i fleksibilnost između vaše kompanije i kompanije za veb hosting usluge, jer priroda veba lako donosi mnoštvo nepredviđenih situacija koje se samo međusobnim poverenjem i dogovorom lako razrešavaju.\nU narednim godinama u sve većem broju oblasti pojaviće se kompanije koji nude standardizovan kvalitet usluge za koji garantuju klijentima, jer u osnovi garancija kvaliteta se ostvaruje na taj način što se poslovanje organizuje na takav način da se nivo kvaliteta usluge ne smanjuje ispod dozvoljenih granica za sve klijente.\nŠta je SLA - Garancija nivoa kvaliteta usluge ili marketinški trik?, 7.5 out of 10 based on 11 ratings\nAutor teksta: Dragan Varagić, 07/10/2014, RSS\n2 odgovora na Šta je SLA – Garancija nivoa kvaliteta usluge ili marketinški trik?\n“i koje su u praksi okusile šta znači kada poslovni rezultati zavise od kvaliteta veb hosting usluga” – ključna primedba. Znači dok se ne dođe u situaciju da je sajt neopravdano nedostupan duže vremena prave se kalkulacije oko hostinga. Posle situacije da je sajt bio nedostupan duže, cena se gleda poslednja ili se uopšte ne pogleda.\nSto se tice mainstream-a tu svaka cast, jedini koji prate svetske standarde a sto se nasih hosting-a tice, posebno ovih shared hostinga situacija u svetu i kod nas je neuporediva u korist sveta…


Nikolić: Priština da omogući formiranje ZSO - Sputnjik Srbija\n12:03 02.02.2017 (osveženo 13:10 02.02.2017) Preuzmite kraći link\nNikolić je, primajući akreditivno pismo koordinatorke Herši, istakao da je Srbija posvećena saradnji sa UN i da je izbor novog generalnog sekretara svetske organizacije dodatni podstrek u radu svim agencijama koje deluju pod okriljem Ujedinjenih nacija.\nOn je zahvalio na pomoći koju su UN pružale Srbiji tokom prethodnih godina, a pogotovo tokom poplava 2014. godine.\nGovoreći o problemu Kosova i Metohije, predsednik Nikolić je rekao da je Srbija odlučna da sačuva stabilnost i da ne dozvoli da dođe do bilo kakvih novih sukoba.\nTakođe, predsednik Nikolić je istakao da je sada red na privremenu administraciju u Prištini da ispuni ono na šta se obavezala Briselskim sporazumom, a pre svega da omogući formiranje Zajednice srpskih opština.\nOn je zamerio što se privremena administracija iz Prištine na skupovima koje organizuju Ujedinjene nacije predstavlja samostalno, a ne u okviru delegacija različitih agencija UN.\nHitan sastanak Vučića sa Srbima sa KiM\nKoordinatorka Herši je zahvalila predsedniku Nikoliću na srdačnom prijemu i istakla rešenost da se u svom radu fokusira na one oblasti koje se saradnjom sa Srbijom pokažu kao najbitnije.\nOna je rekla da u našoj zemlji radi oko 20 agencija Ujedinjenih nacija koje pokrivaju široki dijapazon aktivnosti, uključujući i humanitarni rad.\nUjedinjene nacije su ovde da bi pomogle Srbiji i zato će raditi zajedno sa srpskom državom, kako bi se unapredili uslovi u kojima građani Srbije žive, rekla je koordinatorka Herši, saopštila je pres-služba predsednika Republike.


Golf Club Rhein Main : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\nGolf Club Rhein Main (Немачка)\nAdresa: Weißer Weg\nPoštanski kod: 65201\nInternet sajt: http://www.golfclubrheinmain.de\nNaziv terena: Golf Club Rhein Main (Golf Club Rhein Main)\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Schlangenbad, a nalazi se u ulici Rheingauer Str. 15, na samo 12 minuta hodom od centra grada.Residenz & Hotel Am Kurpark ima 20 soba/e/u. Cene se kreću od 4 Nastavak140 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Luksuzan za grad Schlangenbad. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Novine, Sobe za nepušače. Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Aerodrom Wiesbaden AAF se nalazi na oko 34 minuta kolima od hotela (17 kilomet(a)ra ).Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Hauptstr. 61 sa pozicijom jugoistok za grad Walluf, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko danNastavaka ili planirate duži boravak.Stil hotela Hotel Restaurant Ruppert je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Sakrijte


Dodik i Tadić danas otvaraju autoput – Informer\nDodik i Tadić danas otvaraju autoput\nPredsjednik Republike Srpske /RS/ Milorad Dodik i predsjednik Srbije Boris Tadić otvoriće danas 26,5 kilometara dugu dionicu autoputa Mahovljani – Gradiška.\nMinistar saobraćaja i veza RS Nedeljko Čubrilović istakao je da je kilometar ove dionice koštao 7, 512 miliona KM, podsjetivši da će izgradnja autoputa Banjaluka – Gradiška koštati oko 320 miliona KM.\n“U izgradnji druge dionice autoputa od Mahovljana do Gradiške bili su angažovani najkvalitetniji kadrovi. Dva lota ove dionice radile su kompanije `Integral inženjering` i `Konstruktor`, a jedan lot italijanska kompanija `Vidoni`”, rekao je Čubrilović.\nPrema njegovim riječima, u izgradnji ove dionice autoputa korišćene su najsavremenije tehnologije i recepture za proizvodnju asfalta.\nDirektor Javnog preduzeća “Autoputevi RS” Dušan Topić naglasio je da autoput Banjaluka – Gradiška još nije kompletiran zbog izgradnje Mahovljanske petlje, koja bi trebalo da bude završena do maja naredne godine.\n“Oko 12 hiljada vozila će nakon otvaranja autoputa saobraćati njime što je manje od planiranih 20 hiljada, jer bez mosta na Savi ne možemo imati puni broj vozila. Njegovom izgradnjom ćemo rasteretiti magistralni put Banjaluka – Gradiška, a u svakom slučaju imaćemo kvalitetniju i bezbjedniju vožnju u ovom dijelu RS”, rekao je Topić.\nCeremonija svečanog puštanja saobraćaja na dionici autoputa Gradiška – Mahovljani zakazana je za 10.30 časova, kod saobraćajne petlje Čatrnja, a prisustvovaće joj i predsjednik Vlade RS Aleksandar Džombić i član Predsjedništva BiH Nebojša Radmanović.\nPovodom otvaranja autoputa, Administrativna služba grada Banjaluka obezbijedila je za građane besplatan prevoz do Gradiške, odnosno naselja Čatrnja, gdje će biti organizovana ova svečanost, potvrđeno je Srni u Administrativnoj službi.\nGadafijeva kćerka pozvala na rušenje nove vlasti\nSemir Osmanagić: Bosanske piramide promijeniće budućnost


Petrovaradinska tvrđava uz Joko Ono postaje “Tvrđava mira” – Naši u svetu\nObjavljeno 05/06/19 u 16:30\nNOVI SAD – Petrovaradinska tvrđava u Novom Sadu postala je deo nove turističke rute kojom se promovišu balkanske tvrđave, kao neke od najvažnijih kulturno-istorijskih atrakcija u regionu.\nSvi turisti koji se zainteresuju za istorijsko i kulturno nasleđe Balkana, moći će bliže da se upoznaju s Petrovaradinskom tvrđavom zahvaljujući projektu “Creative History Balkans Tour”, koji je pokrenula EXIT fondacija, najavljeno je danas na konferenciji za novinare u Gradskoj kući u Novom Sadu, prilikom predstavljanja programske platforme “Tvrđava mira” projekta “Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture”.\nPovodom obeležavanja sto godina od potpisivanja Versajskog mirovnog sporazuma 1919. godine i zvaničnog završetka Prvog svetskog rata, EXIT fondacija će u saradnji s legendarnom multimedijalnom umetnicom i mirovnom aktivistkinjom Joko Ono 28. juna na Petrovaradinskoj tvrđavi otvoriti i konceptualnu instalaciju pod imenom “One day…”. Pored Exita, ova instalacija će dodatno promovisati Petrovaradinsku tvrđavu, ali i ceo Novi Sad na međunarodnoj sceni kao grad tolerancije, saradnje i kulture.\n“Veoma smo srećni što zajedno sa ikonom mirovnog pokreta i savremene umetnosti Joko Ono donosimo prvi veliki spomenik miru na ovim prostorima koji će biti nova kulturno-turistička atrakcija Novog Sada i Srbije. Kao i projekat “Kreativna istorija Balkana” koji promoviše kulturni turizam i četiri tvrđave Balkana kroz spoj kreativnih industrija i kulturnog nasleđa, i u slučaju saradnje sa Joko Ono imamo istu fuziju modernog i tradicionalnog. Instalacija koju je uradila Joko Ono urađena je po motivima tradicionalnog broda ”Šajka” koji su koristili vojnici-graničari Vojne krajine, i koji je deo srpskog kulturnog nasleđa”, izjavio je Ivan Petrović, predsednik UO Exit fondacije.\nProjekat “Creative History Balkans Tour”, koji je fondacija EXIT pokrenula uz podršku Evropske unije i Saveta za regionalnu saradnju, ima za cilj da brendira i promoviše četiri istorijske tvrđave u četiri balkanske zemlje, oslanjajući se na sinergetski spoj kreativnih industrija i kulturnog nasleđa: tvrđavu Kastel u Banjaluci u Bosni i Hercegovini; budvanski Stari grad u Crnoj Gori; Petrovaradinsku tvrđavu u Novom Sadu u Srbiji i tvrđavu Rozafa u Skadru, u Albaniji.\n“Ideja Saveta za regionalnu saradnju, koja je implementirana i finansirana od strane EU projekata razvoja turizma i promocije, jeste da se odaberu najbolje kulturne i avanturističke turističke ponude Zapadnog Balkana i da se pretvore u jedan zajednički regionalni turistički proizvod koji će privlačiti više posetilaca u region, zadržati ih duže, i da posete ne jednu već nekoliko lokacija. Projekat ”Kreativna istorija Balkana”, implementiran uz podršku Saveta za regionalnu saradnju, upravo to i radi, a uz sebe ima i najbolji evropski muzički festival, EXIT”, rekao je predstavnik Saveta za regionalnu saradnju Nikola Gaon.\nKonceptualna instalacija “One day” legendarne Joko Ono biće realizovana u okviru projekta “Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture, a u sklopu programskog luka\n“Tvrđava mira”, koji se bavi afirmisanjem Novog Sada kao promotera regionalnog pomirenja i stabilnosti, i to kroz umetnost i kulturu, to jest kroz realizaciju umetničkih i kulturnih programa koji promovišu pomirenje ili uključivanje umetnika iz regiona.\n“Približavanje ovih različitih aktera može da iznese neku novu snagu pomoću koje će se Novi Sad predstaviti internacionalnoj publici kao prestižan grad u Srbiji koji je važan i u regionu i u Evropi kao Tvrđava mira. Ono što će Fondacija Novi Sad 2021 iza sebe ostaviti, jesu ljudi, procesi, prostori i programi, a ovaj program je jedan od legata Evropske prestonice kulture”, rekao je Milenković.\nSavetnica premijerke Vlade Srbije za kreativne industrije i turizam Ana Ilić rekla je da podrška “Tvrđavi mira” i događajima koji će u narednih mesec dana biti održani u Novom Sadu, ali i celokupnom projektu Novi Sad 2021. Evropska prestonica kulture, jeste nastavak podrške predsednice Vlade svim inicijativama koje dovode do podsticanja kreativnosti i izgradnje jedne drugačije slike Srbije u svetu.\n“S tim ciljem je nastala i platforma ”Srbija stvara”, u okviru koje se radi na razvoju sistemskih mera za razvoj sektora kreativnih industrija i inovacija, kao i na jačanju kulturne diplomatije i percepcije naše zemlje u inostranstvu”, rekla je Ilićeva.\nEXITJoko OnoNovi SadPetrovaradinska tvrđavaTurizamTvrđava mira\nTo se zove posao, Benfika uzela trećinu novca od transfera Jovića!


Bitka Egipta za turiste, u Hurgadi očekuju građane Srbije\nTanjug 12. decembra 2020. 10:08\nKAIRO – Egipat je u 2019. godini posetilo oko 13 miliona turista, a od septembra ove godine, od kada se u tu zemlju ulazi uz negativan PCR test, prema zvaničnim podacima bilo je oko 600.000 turista.\nMeđu njima je više od 20.000 državljana Srbije, koji su posetili egipatsko letovalište Hurgadu od jula, kada je Egipat ponovo uveo međunarodne letove\nGuverner provincije Crveno more, čiji je Hurgada administrativni centar, Amru Hanafi tvrdi da je u regiji sa više od 360. 000 stanovnika od početka pandemije registrovano svega oko 40 slučajeva kovida-19.\nNapori nadležnih u toj zemlji usmereni su na održavanje povoljne epidemiološke situacije, kako bi se oživeo sektor turizma, koji čini 12 odsto egipatskog BDP, a koji je, prema rečima zamenice ministra turizma Gade Šalbi, teško pogođen pandemijom.\nŠalbi kaže da je godina za egipatski turizam dobro počela, sa rastom od 27 odsto u januaru i februaru, ali da su u martu prihodi naglo pali.\n„Niko nije očekivao da će kriza sa pandemijoj ovoliko trajati. Tri meseca nije bilo prihoda, a troškovi su nam veliki. Naš fokus od početka je da zaštitimo zaposlene i turiste od te bolesti, kao i da sačuvamo radna mesta“, navela je Šalbi.\nZavničnici se nadaju da će s obzirom na to povratiti bar deo turista koji su posećivali ovu zemlju.\nU Hurgadi očekuju dolazak srpskih turista tokom predstojećih novogodišnjih praznika u tu popularnu egipatsku destinaciju, u kojoj, prema tvrdnjama zvaničnika, praktično nema zaraženih korona virusom.\n„Nadamo se da ćemo, uz pridržavnje svih mera zaštite, uspešno organizovati proslave Božića i Nove godine, kao što smo prošlog meseca organizovali međunarodni filmski festival u Guoni, blizu Hurgade, tokom kojeg niko nije oboleo od kovida“, kazao je guverner Hanafi u razgovoru sa grupom novinara medija iz Srbije, koja je, u organizaciji ambasade Egipta, boravila u toj zemlji.\nHanafi je istakao da su srpski turisti, koji su posle Ukrajinaca i Belorusa najčešći posetioci Hurgade, uvek dobrodošli i da ih Egipćani ne doživljavaju kao strance, te da se sam, tokom posete Beogradu pre nekoliko godina, uverio u sličnosti dva naroda u mentalitetu, navikama i tradiciji.\n„To olakšava našim državama i narodima saradnju, posebno u turizmu. Turisti iz Srbije su uvek dobrodošli i nadamo se da će posećivati Egipat i u narednom periodu“, kazao je Hanafi.\nZa ulazak u Egipat potreban je negativan PCR test, koji nije stariji od 72 sata, a turistima je omogućeno da se testiraju na aerodromima turističkih destinacija, ukoliko to nišu učinili pre polaska na put.\nTestiranje košta 30 dolara, a rezultat se čeka jedan dan koji turista provodi u izolaciji, a ukoliko je pozitivan, karantin se produžava.\nEventualno zaražene turiste nadzire tim lekara i u saradnji sa ambasadama i turoperatorima organizuje se njihov povratak u zemlju, a ukoliko to nije izvodljivo, turisti ostaju dok ne ozdrave.\n„Ne plaćaju dodatne troškove za to vreme. Imali smo turistu u Šarm el Šejku koji je ostao dva meseca, jer je svaki put bio pozitivan na testu, a odlično se osećao. Briga o turistima nam je na prvom mestu i želimo da im pokažemo da nisu prepušteni samo turoperaterima“, navela je Šalbi.\nU cilju suzbijanja širenja virusa hoteli i restorani rade sa 50 odsto kapaciteta, sa ograničenim radnim vremenom do jedan sat posle ponoći.\nGostima hotela se na ulazu meri temperatura, dezinfikuju ruke, kao i prtljag, dok u restoranima umesto uobičajenog švedskog stola, goste uslužuju zaposleni.\nMerenje temperature i dezinfekcija ruku obavezna je i na ulazu u svaki kulturni objekat u kojima postoje oznake o propisanoj distanci od dva metra.\nA među njima su, kao što je poznato onima koji su već boravili u Hurgadi, je i obilazak džamije El Mina, na primer, najveće u Hurgadi, zatim Koptske pravoslavne crkve u El Daharu, kao i muzeja otvorenog početkom godine u kojem se posetici mogu upoznati sa starom egipatskom civilizacijom, ali i istorijskim nasleđem grčke, koptske i islamske kulture.\nNa „agendi“ turista obavezno je i izlet do Luksora, prestonice starog Egipta, bogate istorijskim atrakcijama poput hrama Karnak, najvećeg na svetu i starog više od 2.000 godina, kao i Doline kraljeva, u kojoj je otkriveno više od 60 grobnica faraona, među kojima i Tutankamonova.\nHanafi ukazuje i na druge adute Hurgade, do koje se iz Beograda stiže avionom za oko tri sata, poput niza sportskih aktivnosti, ronjenja, snorkelinga, kajtinga, jahtinga…\nZa ljubitelje vodenih sportova u „moru sa sedam boja“, kako nazivaju Crveno more, i u zimskom periodu, kada je prosečna temperatura u Hurgadi oko 25 stepeni, organizovano je „razgledanje“ podvodnog sveta kraj Rajskog ostrva i koralnih sprudova.


Borelj o Afganistanu, dok se osoblje EU evakuiše: Ovo je katastrofa\nVisoki predstavnik Evropske unije Žozep Borelj tokom zajedničke konferencije za štampu Savjeta za spoljne poslove u sjedištu u Briselu, 12. jula 2021.\nŠef spoljne politike Evropske unije nazvao je u četvrtak razvoj događaja u Afganistanu "katastrofom" i rekao da je došlo do propusta obavještajnih službi u predviđanju brzog povratka talibana na vlast.\nObraćajući se Evropskom parlamentu, Žosep Borelj je rekao da je oko 100 službenika EU i 400 Afganistanaca koji rade sa EU i njihove porodice evakuisano, ali da još 300 Afganistanaca i dalje pokušava da ode.\nOn je naglasio "moralnu dužnost" Evrope da spasi što je više moguće Afganistanaca koji su radili za EU u Afganistanu, ali je rekao da neće biti moguće sve ih izvući.\n"Dozvolite mi da govorim jasno i otvoreno, ovo je katastrofa", rekao je Borelj. "To je katastrofa za afganistanski narod, za zapadne vrijednosti i kredibilitet i za razvoj međunarodnih odnosa".\nZapadne zemlje pokušavaju da prevezu svoje građane, afganistansko osoblje i njihove porodice avionima otkako su talibani u nedjelju preuzeli kontrolu nad glavnim gradom Kabulom. Hiljade ljudi očajnički je pokušalo da pređe talibanske blokade puteva i američke trupe kako bi stiglo do aerodroma u Kabulu.\nTalibani su u četvrtak pozvali masu Afganistanaca koji su čekali ispred aerodroma da se vrate kući, rekavši da ne žele nikoga da povrijede, dan nakon što su borci grupe pucali na demonstrante, ubivši tri.\nU svom govoru, Borelj se osvrnuo na zabrinutost da bi novi talas afganistanskih migranata mogao stići u Evropu, u reprizi migrantske krize iz 2015. godine, kada je veliki broj ljudi prešao cijeli kontinent, a mnogi su pobjegli od sukoba u Siriji i Iraku.\n"Ne nazivajte ih migrantima, to su prognani ljudi, ljudi koji bježe da bi spasili svoje živote", rekao je Borelj, odbacujući poređenja sa Sirijom jer je Afganistan mnogo udaljeniji.\nBorelj je rekao da je u kontaktu sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom, koji će u petak biti domaćin virtuelnog kriznog sastanka ministara inostranih poslova alijanse radi razgovora o Afganistanu.\nNATO je ovog ljeta završio vojne operacije u Afganistanu, nakon skoro dvije decenije, nakon odluke SAD da se povuče.


SAD: Cijene benzina najniže od 2008. godine\nCijene benzina u SAD su ovog prazničnog vikenda na najnižem nivou od finansijske krize iz 2008. godine, uprkos porastu tenzija na Bliskom istoku i seriji terorističkih napada koji obično dovode do poskupljenja, piše američki list NYT.\nObjavljeno 29.11.2015 10:11\nProsečna cijena benzina u SAD iznosila je uoči ovog vikenda 2,05 dolara po galonu, što je za 6,0 odsto manje u odnosu na nedjelju dana ranije, i za 76 odsto niže nego prošle godine, prema podacima Američke automobilske asocijacije (AAA).\nGotovo 42 miliona Amerikanaca će, prema procjenama AAA, ovog vikenda otići na put.\nCijene benzina u SAD su već nedjeljama u padu, a najveći sunovrat je registrovan u Mičigenu, Ilinoisu, Indijani, Ohaju i Minesoti, pošto je nekoliko rafinerija na srednjem zapadu završilo sa sezonskim poslovima održavanja.\n"Oko 60 odsto pumpi u SAD prodaje benzin po cijeni nižoj od 2,0 dolara po galonu", izjavio je šef kompanije Ojl prajs informejšn servis, Tom Kloza.\n"Budući da prosječan vozač potroši preko 60 galona mjesečno, većina vozača će između "Crnog petka" i Božića uštedjeti između 40 do 60 dolara u odnosu na prošlu godinu, a čak i do 75 dolara u odnosu na prazničnu sezonu iz 2013. godine", izjavio je Kloza.


Dan vam počinje, radno ili ne, nije važno. Odlično radite, posao i obaveze završavate „kao podmazani“, bez problema komunicirate sa kolegama, saradnicima ili prolaznicima. A tri ili četiri sata kasnije slika je potpuno drugačija. Umorite se više mentalno nego fizički, ne možete se koncentrisati ni na šta, gubite fokus na odgovornosti, ne sećate se nijednog broja telefona i imate ozbiljan problem sa pažnjom. Takođe podatke obrađujete polako, a obavljanje paralelnih zadataka vam je veoma teško. Jednostavno se osećate kao da ste „izgoreli“ i da „nemate krvi u mozgu“.\nKao i bilo kojem drugom delu tela, i mozgu je potreban zdrav protok krvi da bi pravilno funkcionisao. Jer kada se cirkulacija uspori, vaše mentalne sposobnosti će se usporiti zajedno sa njom.\nOmega-3 masne kiseline u sastavu Dr.Viton – Omega-3 kapsula igraju ključnu ulogu u rastu i razvoju mozga i neurološkog sistema.\nAdekvatno prisustvo omega-3 masnih kiselina, posebno DHA, u telu, veoma je važno za razvoj i funkcije mozga. Mozak se uglavnom sastoji od lipida ili masnih kiselina, a arahidonska kiselina (AA) i DHA su glavni građevinski blokovi mozga i mrežnjače. DHA je u visokim koncentracijama prisutan u metabolički najaktivnijim delovima mozga, kao i u sivoj materiji mozga, zbog čega omega-3 masne kiseline imaju važan efekat na brojne neurološke funkcije.\nTokom godina koncentracija esencijalnih masnih kiselina opada, a sa tim i nivo EPA i DHA u mozgu. Kao rezultat, kognitivne funkcije, posebno pamćenje i koncentracija, u početku su smanjene i oštećene. Ako se na ove „male“ signale ne deluje, vremenom, može doći do neurodegenerativnih bolesti, Alchajmerove bolesti…\nOmega-3 masne kiseline u Dr.Viton – Omega-3 štite moždane i nervne ćelije od degeneracije i ne dozvoljavaju slabljenje kognitivnih funkcija.\nNaš mozak funkcioniše kao složeni bioelektrični sistem u kojem oko 85 milijardi neurona radi 24 sata dnevnoi starenje mozga se može smatrati preprekom u komunikaciji između sistema.\nBrojne naučne studije dokazale su da su omega-3 masne kiseline superhrana za mozak, održavaju kogniitivne funkcije, pravilno i pravovremeno funkcionisanje mozga.\nТагови: mozak, omega-3


Gordana Čomić ima poruku za protivnike Zakona o istopolnim zajednicama – GayEcho\nZakon o istopolnim zajednicama omogućiće da “ljudi koji su rođeni sa istopolnim ličnim svojstvima žive kao sav normalan svet”, ali ovaj zakon ne uređuje pravo na usvajanje dece, kaže ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Gordana Čomić.\n“Zakon je u polaznim osnovama, objavljen je i poziv na debatu o njemu, radna grupa će imati prvi sastanak tokom ove nedelje, a zatim će uslediti društveni dijalog. Zakon će moći da prođe i kao predlog Vlade Srbije i voljom skupštine na zasedanju tokom proleća. Debata o zakonu biće kada se završi prvi sastanak radne grupe, pretpostavljam da će početkom marta biti prvog društvenog dijaloga, a od četvrtka mislim i javne rasprave”, kazala je Čomić u gostovanju na N1.\n“To znači da u radnu grupu ulaze predstavnici ministarstava, predstavnici civilnog društva, ulazi ko kod želi, na naš poziv i kao posmatrači i predstavnici onih koji vode računa o ljudskim pravima. Oni nemaju pravo glasa ali mogu da učestvuju u široj debati”, kaže Čomić.\n“Niko ne sme da vas tretira drugačije zbog vašeg ličnog svojstva. Tu spada zabrana diskriminatorskog ponašanja, ne možete da diskriminišete Rome ili žene samo zato što su žene, ili pripadnike LGBT zajednice jer je njihovo lično svojstvo da žele da ozvaniče svoju zajednicu. To je ljudska obaveza, da ljudima koji su rođeni s istopolnim ličnim svojstvom omogući da žive kao sav normalan svet. Oni koji su protiv toga kažu – to su vam evropske novotarije, to vi morate. Nije prijatelju, LGBT pripadnici su među nama oduvek, samo sad moraš da poštuješ njihova ljudska prava, a ljudska prava jesu novotarije, jer se ranije nije smatralo da su svi ljudi isti”, objasnila je Čomić.\nOna naglašava da zakon o istopolnim zajednicama ne uređuje ljubav, on uređuje međusobna prava i odnose. Čomić naglašava da ovaj zakon ne dozvoljava usvajanje dece, kako tvrde neki.\n“Ne, porodični zakon je taj koji reguliše i usvajanje i prava dece i roditelja, a zakon o istopolnim zajednicama je ljudsko-pravaški zakon. Čula sam argumente užasavanja da bi dve osobe istog pola mogle da imaju dete, sa obrazloženjem da je to strašno za dete. Ja imam kontrapitanje – da li treba da zabranite ljudima da rađaju decu u brakovima u kojima ona budu mučena, zlostavljana, zato što postoje nasilni ljudi… Ti ljudi su za krivično gonjenje, a svi imaju pravo da u braku imaju decu ili da usvajaju”, kazala je Čomić.\n« Dušan Kaličanin otkriva šta je sve trpeo jer je igrao gej likove\nBoban i Adam – kako je gej par iz Srbije dobio azil u Kanadi »


Vučić sa Ivanićem o odnosima u regionu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić sa Ivanićem o odnosima u regionu\nVučić sa Ivanićem o odnosima u regionu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa članom Predsedništva Bosne i Hercegovine iz Republike Srpske Mladenom Ivanićem, sa kojim je razgovarao o bilateralnim odnosima i situaciji u regionu, navodi se u saopštenju.\n9Piše: Danas Online 08. avgusta 2018. 12.30\nFoNet-VUČIĆ-IVANIĆ FoNet/Nenad Đorđević\nVučić je istakao potrebu jačanja političkih odnosa i ekonomske saradnje Srbije i BiH, u duhu dobrosusedstva i interesa kako građana Srbije, tako i sva tri konstitutivna naroda u Bosni i Hercegovini – Srba, Bošnjaka i Hrvata, a naročito srpskog naroda u Republici Srpskoj.\nRazmatrajući regionalnu situaciju, Vučić je člana Predsedništva Ivanića upoznao sa stanjem dijaloga Beograda i Prištine, istakavši potrebu postizanja istinskog kompromisa, koji bi garantovao trajnu stabilnost i ekonomski napredak.\nU saopštenju se navodi da su dvojica sagovornika razgovarala i o konkretnim merama za realizaciju zajedničkih infrastrukturnih i drugih projekata, koji bi doprineli boljem povezivanju ljudi, bržem protoku robe i kvalitetnijoj ekonomskoj saradnji.\nmladen ivanic, regionBeograd\n08. avgusta 2018. u 14.12\nTreba imati prijateljske odnose u regionu, što se tiče BIH, tj. FBiH (muslimanski deo), ona mora da poradi na tome da bi funkcionisala, a oni idu na samoizolaciju!\n08. avgusta 2018. u 14.14\nMoramo razvijati dobre odnose sa komšijama bez obzira što muslimani prave najviše problema u toj BiH, to je naš prioritet zbog Srpske!\n08. avgusta 2018. u 14.33\nTreba teziti ka uspesnom kompromisu sa komsijama. Neophodno je jacanje bilateralnih odnosa i ekonosmke aradnje sa BiH,a sve to za dobrobit bolje i jace stabilnosti u regionu!\n08. avgusta 2018. u 14.35\nSrbija danas predstavlja svetlo na kraju tunela po pitanju iznalazenja konacnog mira i stabilnosti u regionu!Zato je neophodno uspostaviti dobre bilateralne odnose sa susedima!\n08. avgusta 2018. u 14.36\nSaradnja sa BiH je vazna kako za nas tako i za njih. Treba da se trudimo da maksimalno razvijemo bilateralnu saradnju sa BiH i na taj nacin doprinesemo napretku citavog regiona!\n08. avgusta 2018. u 14.37\nSrbija razume kolkiko je izgradjivanje dobrih odnosa sa nasim susedima vazno. Zato se tezi da se pronadju putevi za nove vidove saradnje!\n08. avgusta 2018. u 14.39\nJaka ekonomija i krupni infrastrukturni projekti su sve ono sto treba da veze i dodatno ojaca saradnju izmedju dve zemlje. Mislim da postoji ogroman prostor za unapredjenje privredne saradnje izmedju Srbije i BiH!\n08. avgusta 2018. u 14.44\nSrbija radi na unapredjivanju prijateljskih odnosa sa svim zemljama u regionu,kao i na unapredjivanju ekonomske saradnje. Dobri odnpsi sa komsijama sa druge strane Drine su nam neophodni zbog mira i stabilnosti u regionu!\nOdlicna ekonomska i bilateralna saradnja je izuzetno dobra za obe zemlje,tako da treba da se zalazemo za buduce zajednicke projekte koji ce samo ucvrstiti nase odnose!


KORONA PRAVI PROBLEME: Prekinuto fudbalsko prvenstvo u Češkoj | Novosti.RS\nU odluci se navodi da će liga biti nastavljena od sedmog kola u kojem i prekinuta čim se budu stekli uslovi za odigravanje mečeva.\nPredsednik lige Dušan Svoboda najavio je da će zimska pauza biti kraća kako bi se prvenstvo odigralo do kraja.\nNije poznato šta će biti sa utakmicama čeških ekipa u Ligi Evropa koja počinje sledeće nedelje.\nČešku u Ligi Evropa predstavljaju tri ekipe: Slavija i Sparta iz Praga i ekipa Slovana iz Libereca koja igra u grupi sa Crvenom zvezdom.\nfudbal virus korona u sportu korona virus Prva liga Češke


ce TURSKA I EU U DIPLOMATSKOM ĆORSOKAKU: Malo je vjerovatno da će Erdogan prekinuti veze sa EU\nTURSKA I EU U DIPLOMATSKOM ĆORSOKAKU: Malo je vjerovatno da će Erdogan prekinuti veze sa EU\nDok se Turska udaljava od demokratske vlasti, EU pooštrava svoj stav u javnosti kako bi izbjegla privid da aktivno podržava autokratski režim.\nFOTO: Erdogan, Tusk (Reuters)\n6. jula 2017., Evropski parlament usvojio je rezoluciju kojom se poziva na obustavu pregovora o pristupanju između EU i Turske. Ovo nije prvi put da je parlament izrazio zabrinutost zbog turske kandidature, nakon što je izdao sličnu rezoluciju u decembru 2016. Na površini, višestruki pozivi na zamrzavanje pregovora i ponovna procjena kandidature Turske za članstvo u EU naglašavaju sve veću zabrinutost za demokratski kredibilitet Ankare, posebno nakon godinu dana od propalog pokušaja puča protiv turskog predsjednika Recepa Tayyipa Erdogana i njegovog posljedičnog proglašenja vanrednog stanja.\nNajnovija rezolucija izričito poziva na obustavu pregovora ukoliko se ustavne reforme, usvojene u aprilu 2016. (i za koje se očekuje da će stupiti na snagu 2019.) implementiraju kao u fazi nacrta. Evropski parlament tvrdi da bi predložene reforme stvorile politički sistem koji ne poštuje podjelu vlasti ili ne nudi dovoljno provjera i ravnoteže i na taj način ne bi ispunjavao kriterije za pristupanje. U rezoluciji se također upozorava na Erdoganove izjave podrške za ponovno uvođenje smrtne kazne u Turskoj (zabranjene Članom 2. Povelje o osnovnim pravima EU), kao i na njegovu represivnu upotrebu državne vlasti tokom vanrednog stanja.\nRezolucija, međutim, ne sugerira da EU treba prekinuti veze sa Turskom ili zatvoriti vrata kontinuiranom partnerstvu sa zemljom. Umjesto toga, poziva na održivu pa čak i povećanu suradnja oko niza pitanja, uključujući trgovinu, borbu protiv terorizma, i, naravno, trenutnu izbjegličku krizu. Kontradiktornost između prijetnje da će zamrznuti pregovore o pristupanju zbog demokratskog nazadovanja i kršenja ljudskih prava, s jedne strane, i naglašavanja važnosti ekonomske i sigurnosne suradnje između Turske i EU, s druge, ukazuje na ćorsokak u kojem su zaglavili njihovi odnosi. Ipak, koliko god se Erdogan uznemiravao oko javnih opomena EU, malo je vjerovatno da će on prekinuti veze sa EU. Ako se proces pridruživanja mora okončati, predsjednik bi radije da to dođe od EU, što bi mu omogućilo da izgradi svoju domaću bazu podrške kritizirajući tako ono što on smatra predrasudama prema muslimanima očigledno „kršćanskog kluba“.\nU prethodnim pregovorima o pristupanju, EU je uspješno koristila „mehku silu“ – posebno aspekt „uvjetovanja“ – prilikom zahtijevanja demokratskih reformi u državama od Grčke, Portugala i Španije tokom mediteranskog proširenja 1980-ih do zemalja od Baltika do Balkana nakon pada komunizma. Za razliku od većine prethodnih aplikanata, međutim, Turska ima pregovaračku moć nad Briselom i čvrstog političkog lidera voljnog i sposobnog da je koristi. Evropskoj uniji je suradnja s Turskom potrebna iz više ekonomskih i političkih razloga, uključujući sigurnosnu suradnju i nastavak učešća u carinskoj uniji. Ono što je najvažnije, Turska joj treba da preuzme teret sadašnje izbjegličke krize.\nČinjenica da je EU sama odgovorna za svoje oslanjanje na Tursku, trenutni položaj Bruxellesa učinila je još težim. Sporazum o izbjeglicama postignut u martu 2016. obećao je finansijsku podršku i vizne olakšice turskim državljanima, a Turska bi trebala prihvatiti povratak desetina hiljada migranata. EU je sklopila sporazum zbog nemogućnosti svojih država članica da se dogovore o alternativnom mehanizmu, pod kontrolom EU, za suočavanje sa sve većim prilivom migranata i izbjeglica. To je bio pokušaj rješavanja krize koja prijeti destabilizaciji nekoliko država članica tako što će se platiti nekom drugom da to obavi. Činjenica da se EU okrenula sve manje liberalnoj državi s već problematičnom aplikacijom o pristupanju stvorila je pravu zavrzlamu što je dovelo do interno kontradiktorne (i neefikasne) rezolucije.\nDok se Turska udaljava od demokratske vlasti, EU pooštrava svoj stav u javnosti kako bi izbjegla privid da aktivno podržava autokratski režim. U isto vrijeme, ne može sebi priuštiti da rizikuje nikakve značajne poteze protiv Turske kako Erdogan ne bi ostvario prijetnju i „otvorio granice“. Rezolucija Evropskog parlamenta pruža savršeno sredstvo da EU ostvari svoje ciljeve: ukor turskoj vladi da se naglasi kontinuirana posvećenost EU demokratskim principima sa nultom efektivnom vlasti da se promijeni status quo. Čak je i rasprava oko usvajanja Rezolucije dala do znanja da je EU svjesna da „Zapad treba Tursku”, kao što je Erdogan izjavio kao odgovor na raniju rezoluciju Evropskog parlamenta iz 2016. Matti Maasikas, čelnik Evropskog vijeća, istakao je da je Turska „ključni partner EU” u pitanjima kao što su borba protiv terorizma, energetski sektor i trgovina. Victor Boştinaru, potpredsjednik Kluba zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Evropskom parlamentu, izjavio je da „ovo nije vrijeme da se odustane od Turske. Vrijeme je da kritika bude jaka kada je to potrebno i kada se konstruktivan, otvoren i pragmatičan dijalog treba održavati.“ On je dodao da Turska i EU trebaju „nastaviti svoju suradnju u vrlo važnim poljima... Tamo gdje Turska može odigrati pozitivnu ulogu.“\nUprkos jasnoj želji EU za održavanjem bliske suradnje sa Turskom u brojnim političkim arenama, njihovi odnosi se i dalje narušavaju. Rastuće tenzije između Njemačke i Turske naglašavaju sve veći sukob proizašao iz turskog demokratskog nazadovanja. Nedavna hapšenja njemačkih novinara i aktivista za ljudska prava naveli su njemačku vladu da izda upozorenja svojim građanima o putovanju u Tursku, da ohrabri Evropsku komisiju da stopira nastojanja modernizacije Carinske unije EU-Turske, i ograniči pomoć oko pristupanja EU. Kao i sa rezolucijom Evropskog parlamenta, njemački odgovor je prestanak poziva na okončanje suradnje EU i Turske, ali pritisci sa predstojećih izbora mogu promijeniti tu dinamiku ako Erdogan nastavi prelaziti granice u svom poslovanju s Njemačkom, EU i domaćom opozicijom.\nVažno je imati na umu da, koliko god najnovija Evropska rezolucija može biti isprazna prijetnja, činjenica je i da Turska, a posebno Erdogan, također treba EU, iako više kao podobnog protivnika nego saveznika. Iz perspektive režimskog opstanka i samoodržanja, Erdoganu je sve potrebniji vanjski negativac kome može demonstrirati svoju snagu. Kako su protiv njega porasli domaći politički pritisci, arena vanjske politike postala je neophodno pomagalo za stabilizaciju režima i održavanje i svoje i vladine popularnosti. Uz prolaz nedavne rezolucije, EU igra upravo onu ulogu koja mu treba.\nErdogan već neko vrijeme koristi EU kao retoričku vreću za udaranje. Od 2007, odluka pojedinih članica da blokiraju poglavlja o pristupnim pregovorima i njihovo odbijanje da puste izdvojena sredstva u okviru planiranih pristupnih partnerstava doprinijelo je ogromnoj motivaciji za Erdogana da se isključi iz procesa pristupanja. Zaista, ovi potezi su poslužili jačanju Erdoganove čuvene tvrdnje da je EU protiv muslimana i da je neiskrena u svom nastojanju da odobri članstvo Turskoj. Kako je domaća popularnost članstva u EU opala kao posljedica takvog tumačenja, aktivna težnja za istim prestala je biti politički unosna. Pa ipak, jednostavno udaljavanje iz procesa pristupanja nije u Erdoganovom interesu.\nOd 2012. Erdoganova domaća pozicija lidera ugrožavana je na nekoliko frontova, uglavnom zbog svađe između njega i gulenista, pokreta na čijem je čelu Fethullah Gulen, turski imamo nastanjen u Pennsylvaniji. Donedavno su gulenisti bili neizostavni saveznik Erdoganove vladajuće koalicije. Zbog fundamentalnih ideoloških razlika i nemogućnosti da dijele vlast, srušio se savez između dvaju političkih divova početkom 2010-ih. Gulenove pristalice su otad na različite načine pokušale svrgnuti Erdogana s mjesta prvog čovjeka Turske, uključujući istrage o korupciji protiv njega, njegove porodice i ključnih ministara njegove vladajuće stranke. Ovi napori kulminirali su pokušajem puča u julu 2016.\nDo sada, Erdogan je bio u mogućnosti prebroditi napade, velikim dijelom zbog jake i iznenađujuće izdržljive baze narodne podrške. Ta podrška dolazi dijelom iz njegove sposobnosti da se predstavi kao branilac turskog identiteta protiv agresora EU. Najnovija rezolucija Evropskog parlamenta dobro se uklapa u ovaj narativ. Erdogan je sada u mogućnosti ukazati na rezoluciju kao nastavak ranijih nepravdi EU, uključujući i bezličnu osudu neuspjelog puča zvaničnika EU. EU i dalje nema suosjećanja prema prijetnjama turskom suverenitetu i pruža sigurno utočište gulenistima i prokurdskim separatistima.\nU ovim okolnostima, teško je zamisliti kako se proces pristupanja može nastaviti. Samim tim, ni EU ni Erdogan nisu zainteresirani da budu prvi koji će ga prekinuti. Učini li to Erdogan, to će potvrditi da Tursku više ne zanima da ostane članica zajednice demokratskih zapadnih zemalja. U takvom scenariju, Erdogan bi vjerovatno pobrao značajne kratkoročne izborne bodove iz njegove baze podrške jer je poduzeo odlučan i dugo očekivan potez protiv primijećene nepravde i predrasuda iz EU. Međutim, dugoročno gledano, takav postupak može imati potencijalno ozbiljne ekonomske posljedice ako se ne ostvari članstvo Turske u Carinskoj uniji EU. Približno dvije trećine turskih trgovačkih interesa u EU mogle bi biti ugrožene, a da ne spominjemo potencijalno znatan pad direktnih stranih investicija. Prestanak pregovora bi također predstavljao ključnu i možda nenadoknadivu obustavu u pozicioniranju Turske u svijetu. Od osnivanja republike 1923, tokom Hladnog rata, i u periodu nakon 9/11, položaj Turske u liberalnom međunarodnom poretku je zasnovan na njezinoj identifikaciji kao zapadne sile i evropskog partnera. U ovom trenutku, Erdoganov odgovor na aktivnosti EU je potvrda da se ta pozicija treba ili preispitati ili potpuno napustiti. Međutim, njegova prijetnja je vjerovatno isprazna, pošto ni on ni Turska nemaju izvodivu alternativu s obzirom na dubinu trenutnih ekonomskih i vojnih odnosa sa EU i sadašnje previranje na Bliskom istoku.\nPravno odustajanje Turske od ambicije usmjerene ka EU, bez obzira na to koliko je u ovom trenutku neizvjestan ishod pristupanja, Erdogana bi lišilo izuzetno korisnog sredstva političke propagande. U isto vrijeme, ako Evropska komisija i zemlje članice obustave kandidaturu Turske, to bi značilo ne samo priznanje neuspjeha mehke sile i uvjetovanja u velikoj mjeri, nego bi to išlo na Erdoganovu ruku i jačalo njegov sve nedemokratskiji pristup vlasti u Turskoj. Prema tome, rezolucija Evropskog parlamenta – iako rezultira dobrim naslovima i omogućava EU da tvrdi kako se zalaže za demokratiju u Turskoj – u stvarnosti je sirovina za Erdoganove domaće političke igre i alibi za EU.


Novopazarska policija zaplenila je više od 15 kilograma skanka i uhapsila jedno lice iz Tutina, zbog sumnje da je nameravalo da preproda tu drogu.\nPolicija je u mestu Vrbljanske livade kod Tutina, pored puta, pronašla dva džaka u kojima se nalazilo 15,5 kilograma skanka (modifikovana marihuana), saopštilo je danas Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije.\nNakon intenzivnog rada policija je pronašla osumnjičenog čiji su inicijali H. P. (28) kome je određeno zadržavanje do 48 sati, dodaje se u saopštenju.\nOsumnjičenog policija tereti da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga i biće priveden tužilaštvu.\nZaplenjeno 100 kilograma skanka na obali Skadarskog jezera\nAKCIJA U PODGORICI Bežao od policije, a kad su ga zaustavil, našli mu 42 kilograma DROGE


Najveće bitke za Banjaluku i Doboj – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Najveće bitke za Banjaluku i Doboj\nNajveće bitke za Banjaluku i Doboj\nBANJALUKA – Iako je do lokalnih izbora u BiH ostalo nešto više od pola godine, imena kandidata za gradonačelnike i načelnike manje-više su poznata, osim Banjaluke, gdje ni vladajući ni opozicioni blok još nemaju iskristalisana imena.\nI jedni i drugi, odnosno i pozicija i opozicija, u nezvaničnim razgovorima tvrde da je Banjaluka, odnosno mjesto gradonačelnika najvećeg grada u RS ključno i da od njega manje-više zavisi uspjeh na opštim izborima 2018. godine. U Savezu za promjene, što se tiče kandidata, mrtva trka se vodi između Branislava Borenovića, lidera PDP-a, i Dragana Čavića, lidera NDP-a. Sa druge strane, vladajuće stranke još nemaju ni ideju ko bi mogao u trku za gradonačelničku funkciju. Nezvanično, u igri su Igor Radojičić i Nebojša Radmanović iz SNSD-a, mada nije isključena ni podrška nekom od „nestranačkih“ kandidata. Ono što je izvjesno jeste i to da će se u trku za prvog čovjeka Banjaluke uključiti i Nenad Stevandić, lider novoosnovane stranke Ujedinjena Srpska, koji se na prošlim lokalnim izborima praktično samoinicijativno u ime SDS-a kandidovao na tu funkciju.\n„Savez za promjene ušao je u proces izbora kandidata za funkcije gradonačelnika i načelnika i dosta posla je urađeno. Mnogo posla je urađeno i mnoga imena, o kojima ne mogu govoriti, su dogovorena“, rekao je Borenović, lider PDP-a, koji nije ni potvrdio ni demantovao glasine o svojoj kandidaturi.\nU Savezu za promjene tvrde da će u svim lokalnim zajednicama i gradovima imati zajedničke kandidate i da je cilj zadržati sadašnji broj opština i osvojiti Banjaluku.\nNi u strankama koje čine vlast u RS ne sjede skrštenih ruku i gotovo je izvjesno da će i SNSD, DNS i SP imati zajedničke kandidate u svim opštinama i gradovima u RS.\n„Potvrdili smo opredijeljenost da nastupamo zajedno na lokalnim izborima na način da ćemo se potruditi da imamo usaglašene kandidate za načelnike opština, a da svaka partija po svom izboru ima svoje odvojene liste“, rekao je Petar Đokić, lider SP-a, nakon sastanka s Miloradom Dodikom i Markom Pavićem, liderima SNSD-a i DNS-a. I Pavić i Dodik poslije tog sastanka istakli su da je koalicija stabilna i da nedavno održani izbori u nekim lokalnim zajednicama to i pokazuju.\nŠto se tiče ostalih gradova, u Trebinju, Doboju, Prijedoru i Bijeljini stvari su manje-više poznate, mada ni tu nisu isključena iznenađenja. Recimo, Slavko Vučurević, gradonačelnik Trebinja, u ime PDP-a će u trku za drugi mandat bez obzira na to da li će dobiti podršku unutar Saveza za promjene. Za ovu funkciju gradonačelnika zainteresovan je SDS, koji još nije odlučio koga bi kandidovao na sljedećim izborima – Slobodana Prtila, predsjednika Gradskog odbora SDS-a, ili Nebojšu Vukanovića, savjetnika Mladena Bosića, predsjednika SDS-a. Što se tiče drugog bloka, najozbiljniji kandidat za mjesto gradonačelnika Trebinja biće Luka Petrović, mada do kraja nije isključena ni kandidatura režisera Emira Kusturice, u kome SNSD vidi sigurnog gradonačelnika. U Bijeljini jedan kandidat je već poznat, a to je Mićo Mićić, aktuelni gradonačelnik, kojem bi konce mogao pomrsiti njegov stranački kolega Zlatko Maksimović, a što se tiče SNSD-a, DNS-a i SP-a, ove stranke sasvim sigurno podržaće Sinišu Maksimovića, aktuelnog poslanika SNSD-a u NS RS i direktora bolnice u Bijeljini.\nSituacija u vezi s kandidatima za gradonačelnika Prijedora u potpunosti je jasna pa će se tako u trku s Markom Pavićem, koji „ganja“ četvrti mandat, upustiti SDS-ov Dušan Berić, aktuelni poslanik ove stranke u NS RS.\nVelika izborna bitka vodiće se u Doboju, gdje vladajući blok SNSD, DNS i SP želi po svaku cijenu da preuzme ovaj grad, mada još nisu postigli dogovor o zajedničkom kandidatu. Funkciju gradonačelnika u ovoj opštini ciljaju i SNSD, koji bi na tom mjestu da vidi Milorada Živkovića, ali i SP, koji kao kandidata želi da progura Srđana Todorovića, aktuelnog direktora Fonda za zaštitu životne sredine. U ime SDS-a kao najozbiljniji kandidati za gradonačelnika Doboja pominju se Boris Jerinić, aktuelni zamjenik ministra odbrane, ili Mirko Okolić, aktuelni načelnik Civilne zaštite u Doboju, pišu Nezavisne novine.\nNovo pojeftinjenje goriva u Srpskoj


SORO NAKON UBEDLJIVE POBEDE: Partizan da 54, a Savić 26 golova, to je doktrina srpskog vaterpola\n07.10.2021. • 21:55\nBriljantno otvaranje nove sezone prvog favorita za titulu\nVaterpolisti Novog Beograda započeli su takmičenje u Superligi Srbije na maestralan način. Neko će reći brutalno, tek Nais je ispraćen kući sa 32:1.\n”Nisam zaprepašćen, već sam pre svega zadovoljan odnosom prema utakmici” kaže sportski direktor Novog Beograda Slobodan Soro, a prenosi Tanjug.\n”Ovo što se juče desilo je doktrina srpskog vaterpola i meni je drago da je naša ekipa ovako sastavljena pravi predstavnik srpskog vaterpola. Nije to pitanje motivacije, nije potrebno da se momci dodatno motivišu” izjavio je nekadašnji golman Srbije.\nOni treba da znaju šta rade u svakom momentu, u svakom napadu, da tačno rade ono za šta su učeni i trenirani - dodao je Soro.\n”Ono što sam uvek govorio jeste da neki naš minimum mora da bude dovoljan za laku pobedu. U mojoj reprezentativnoj i klupskoj karijeri ne znam da li sam gubio više od dva ili tri gola razlike, jako retko. A pobeđivao sam i sa 15 razlike ekipe koje su po kvalitetu bile blizu mojoj.\nSoro je istakao da ovako ubedljive pobede dešavaju s vremena na vreme, pogotovo kada se igra za reprezentaciju, gde postoji velika razlika u kvalitetu.\n”Podsetio bih na jedan interesantan podatak. Tamo negde 1995. ili 1996. godine Partizan je pobedio Proleter sa 54:1. Današnji selektor Dejan Savić dao je 26 ili 27 golova, ne znam tačan broj, ali suština je u odnosu prema treningu, a kasnije prema utakmici. I onda kada se desi jedno polufinale Olimpijskih igara recimo i kada se gubi dva ili tri gola razlike na nekoliko minuta do kraja, onda kada se vratimo, ljudima ne bude ništa jasno” zaključio je Soro.\nU preostalim utakmicama 1. kola Superlige Srbije za vaterpoliste postignuti su sledeći rezultati:\nCrvena zvezda - Vojvodina 11:9 (1:1, 4:2, 4:4, 2:2)\nZemun - Radnički 8:20 (2:4, 1:6, 2:4, 3:6)\nValis - Proleter 10:9 (3:3, 3:2, 3:1, 1:3)\nVaterpolisti Partizana i Šapca svoj meč 1. kola će odigrati 20. oktobra.


Održan sastanak članice Gradskog veća za obrazovanje i direktora škola u Pančevu - Radio televizija Pančevo\nOdržan sastanak članice Gradskog veća za obrazovanje i direktora škola u Pančevu\n27. avgusta 2021. 27. avgusta 2021. 0135\nTema sastanka je bila početak rada osnovnih i srednjih škola na teritoriji grada Pančeva, uz poštovanje odluke Tima za praćenje i koordinisanje primene preventivnih mera u radu škola, formiranje Komisije za utvrđivanje kriterijuma za nagrađivanje učenika, kao i predlog za pripremu potreba škola za narednu školsku godinu.\nOd 1. septembra će osnovne i srednje škole početi sa redovnim radom, časovi će trajati 45 minuta, uz obezbeđivanje svih uslova za rad, odnosno uz postupanje po uputstvima Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Kriznog štaba. Planira se praćenje razvoja epidemiološke situacije i dalji rad će se odvijati u skladu sa tim.\nNa osnovu inicijative Grada, u saradnji sa Regionalnim centrom za talente „Mihajlo Pupin“ Pančevo, biće formirana komisija nadležna za utvrđivanje kriterijuma za nagrađivanje učenika. Direktori, predstavnici osnovnih i srednjih škola, direktor Regionalnog centra za talente „Mihajlo Pupin“ Pančevo i članica Gradskog veća grada Pančeva zadužena za oblast obrazovanja, mr Tatjana Božić, predložili su formiranje pomenute komisije kako bi se utvrdili kriterijumi za nagrađivanje učenika.\nSumirana je prethodna godina koja je bila specifična i teška kako za škole, tako i za zaposlene, decu i roditelje, te se razgovaralo o načinu prevazilaženja problema koji su se javljali i evidentirane su potrebe škola po pitanju naredne školske i kalendarske godine.\nPredsednik Vučić sa Zorčičem: Prijateljstvo i partnerstvo dve zemlje


Kojović, Ćudić i Gratz sa Daviddijem\nNa današnjem sastanku predstavnika Naše stranke, Predraga Kojovića, Sabine Ćudić i Dennisa Gratza sa zamjenikom Delegacije Evropske unije u BiH, Renzom Daviddijem, razgovarano je o nacrtu dokumenta “Reformska agenda za Bosnu i Hercegovinu 2015 – 2018”.\n“Razgovarali smo o reformama koje moramo sprovesti ne samo iz ekonomskih i socijalnih nego i iz političkih razloga jer – valjda je to bar nekima u ovoj zemlji jasno – BiH kao država nije danas ugrožena samo separatističkim politikama nego i opasnošću finansijskog kolapsa.\nKada smo razgovarali o spremnosti vladajućih partija da implementiraju reforme, posebno one koje se tiču kvantitativnog smanjenje državne administracije i uvođenja principa socijalne pravde i zakonitosti u javne finansije, mi smo, argumentujući to dosadašnjim iskustvima, izrazili duboku skepsu prema mogućnosti da lideri, kojima je sadašnji sistem toliko toga nezasluženo pružio, povedu zemlju u evropske promjene”, kazao je Predrag Kojović, predsjednik Naše stranke.\n“Praksa rada Naše stranke u Parlamentu Federacije je uvijek bila razmatranje rješenja, te podrška ili odbijanje prijedloga, u ovisnosti o sadržaju, a ne o tome ko je predlagač. Vrlo ozbiljno analiziramo sve prijedloge koji dolaze na dnevni red, a i mi upućujemo inicijative u tom pravcu.\nU stanju praktično manjinske vlade u Federaciji danas, opozicija može imati značajnu ulogu da zakonska rješenja usmjeri u korist građana ove zemlje”, rekao je na sastanku Dennis Gratz, zastupnik u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije.\n“Uvjereni smo da Reformska agenda mora ići u pravcu ukidanja raznih oblika nepravednosti između privilegiranog javnog sektora i privatnog sektora od kojeg živi i javni sektor. To za nas, između ostalog, znači jednaka prava porodilja i u privatnom, o javnom sektoru.\nJednaka prava svih radnika, i onih koji rade za državu, i onih koji rade za privatna preduzeća. Jednak pristup obrazovanju svoj djeci, bez obzira na socijalni status ili regiju iz koje dolaze”, kazala je Sabina Ćudić, potpredsjednica potpredsjednica Naše stranke.\n#EU#naša stranka#peđa kojović#renzo daviddi#sabina ćudić\nNaša stranka: Građani Dobrinje ne žele kancerogeni kerozin u svom naselju\nUz povike “Heil Hitler”: Napadi na azilante širom Njemačke\nMogherini 27. i 28. jula u posjeti Saudijskoj Arabiji i Iranu


Najave, Diskusija o Kosovskim bezbednosnim snagama\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Najave / Diskusija o Kosovskim bezbednosnim snagama /\nCilj diskusije je predstavljanje konteksta u kome građani i političke grupe na Kosovu posmatraju delovanje i diskutuju o budućnosti KSF.\nBeogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) vas poziva na prezentaciju o Kosovskim bezbednosnim snagama (KSF) koju će održati gostujući istraživač Špend Kursani, saradnik Kosovskog centra za bezbednosne studije.\nOrganizovanjem ovog događaja BCBP želi da pruži informacije i stvori prostor za dijalog o sledećim pitanjima:\nKakav je trenutni pravni status KSF, njen institucionalni položaj i brojčana snaga?\nKakvu percepciju o KSF imaju građani Kosova?\nKako su Srbi predstavljeni u KSF i koliko je efektivna politika nediskriminacije (poštovanja manjiskih prava)?\nKoji se mogući scenariji za transformaciju KSF-a?Koji institucionalni oblici i kapaciteti su planirani?\nKakvi su stavovi glavnih političkih grupa na Kosovu po pitanju budućnosti KSF?\nNAPOMENA: Zbog kapaciteta sale broj učesnika je ograničen, pa je prisustvo neophodno potvrditi najkasnije do utorka, 25. februara u 12 časova, mejlom na adresu office@bezbednost.orgili telefonom na broj 011/3287-226. Izlaganje će biti na engleskom bez prevoda na srpski.\nŠpend Kursani je objavljivao na temu nadzora bezbednosnih službi i zakonitom presretanju telekomunikacija na Kosovu, kao i o Euleksu. Kursani je angažovan u okviru projekta „Forum za bezbednosna istraživanja Beograd-Priština-Tirana“, koji se realizuje uz podršku Ministarstva inostranih poslova Kraljevine Norveške. Cilj inicijative je da na osnovu istraživanja podstakne diskusiju nezavisnih istraživačkih centara, akademske zajednice, političara i medija o mogućim načinima za unapređenje odnosa između Srbije, Kosova i Albanije. Projekat zajednički sprovode tri nezavisna istržaivačka centra specijalizovana za istraživanja bezbednosnih pitanja - Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP), Kosovski centar za bezbednosne studije (KCSS) i Instituta za demokratiju i medijaciju (IDM).\nPovezane teme:Forum za bezbednosna istraživanja, regionalna bezbednost, regionalna saradnja, Srbija, Kosovo, albanija


Religija i Američki predsednički izbori - Američki izbori\nPortal Američki izbori 2016 će objavljivati tekstove monitoring grupe “Faith Matters” koju čine asistenti i studenti na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu, a koji će se tokom trajanja izbornog procesa baviti ulogom religije, kako u izbornom procesu tako i u političkom životu SAD generalno. Za početak, tekstu ispod prenosimo razgovor dnevnog lista DANAS sa članovima ove grupe, čiji deo je već objavljen u tom dnevnom listu.\nPoznato je da su građani SAD među najreligioznijim na svetu, i da predsednički kandidati ne bi trebalo da zanemare tu činjenicu ako žele dobar rezultat na izborima. Istraživanja potvrđuju pretpostavku da neko ko nije vernik ne može biti izabran na funkciju predsednika SAD, te da se ateizam smatra za jednu od najznačajnijih otežavajućih okolnosti za kandidate. Pored toga, do sada je samo jedan američki predsednik, Džon F. Kenedi, bio rimokatolik, dok su svi ostali bili protestanti. Naravno da religija nije najznačajniji faktor američkih izbora, ali svakako zavređuje posebnu pažnju akademske javnosti – kažu u razgovoru za Danas studentkinje i studenti Fakulteta političkih nauka u Beograda okupljeni u monitoring grupi „Faith Matters – uloga religije u američkim predsedničkim izborima 2016.“, koja deluje u okviru napredne grupe na predmetu „Politikologija religije“.\nZašto je religija toliko važna u SAD?\nOd samog osnivanja SAD-a, religija je egzistirala kao veoma značajan činilac u svakodnevnom životu ljudi ovog dela sveta. Njen značaj se primećuje i u Ustavu ove zemlje, gde je sloboda veroispovesti među prvim slobodama koje ovaj akt garantuje. Takvo stanje prouzrokovano je i postojanjem velikog broja različitih verskih zajednica koje su naseljavale ovaj prostor, a koje su uglavnom bile proterane iz Evrope upravo zbog svoje vere. Tako je verski pluralizam postao jedan od stubova moderne američke države.\nDa li postoji veza između određenih verskih grupa i političkih stranaka u SAD?\nPostoji tendencija grupisanja nekih religijskih tradicija oko jedne ili druge stranke. Oko Republikanaca se najčešće grupišu evangelisti, protestanti, za koje bi se moglo reći da su najreligiozniji i konzervativni. Kampanje republikanskih kandidata na primarnim izborima, Teda Kruza i Marka Rubia, a naročito Karsona, koji su se u svojim govorima itekako pozivali na Boga i religiju, pružile su nam jasnu sliku o tome šta je okosnica njihovog političkog programa. Jedan deo umerenijih protestanata takodje daje podršku ovoj stranci. Oko Demokratske stranke se češće grupišu katolici, kojih posle evangelista ima najviše, crni protestanti, takođe deo umerenih protestanata, kao i Jevreji, budisti, muslimani i ostale religijske grupe, zbog čega ova stranka ima moderniji i progresivniji pogled na određena politička pitanja.\nSmatrate li da pitanja religije imaju svoje mesto u predsedničkim kampanjama 2016.?\nDa, i to možemo reći da je na američkoj političkoj sceni trenutno prisutno asimetrično oslanjanje na religiju. S jedne strane, pitanje religioznosti skoro uopšte nije zastupljeno u Demokratskoj partiji. Hilari Klinton kao hrišćanka, i Sanders kao Jevrejin, retko su se pozivali na religiju. Mada, ta mogućnost se ne isključuje prilikom direktnog sukoba na nacionalnom nivou protiv republikanskog kandidata. Sa druge strane, tokom celokupne kampanje u Republikanskoj partiji kao da je trajalo utrkivanje ko je veći “hrišćanin”, što je dovelo do krajnje radikalnih stavova. Prvobitni favorit Džeb Buš, smatrao je da treba primati samo hrišćanske izbeglice iz Sirije. Kandidat Ben Karson, koji stavlja svoju religioznost u prvi plan, izjavio je kako musliman ne može biti predsednik Amerike. Tramp, kao najpopularniji kandidat koji je više puta nosio svoju omiljenu knjigu (Bibliju) sa sobom, izjavio je kako će biti najbolji predstavnik hrišćana ukoliko pobedi, a istovremeno smatra da postoji “muslimanski problem” u SAD i u svetu.\nKako religija konkretno utiče na rezultat izbora?\nKonkretan uticaj religije na izbore se najlakše vidi kad se spominju pitanja poput abortusa, homoseksualnosti, istopolnih brakova, veličine države, socijalne uloge države, kao i pogleda na teoriju evolucije u koju mnogo građana SAD ne veruje, iako je SAD zemlja visokog naučnog i tehnološkog razvoja i sa jednim od najboljih obrazovnih sistema u svetu. Kada su u pitanju spomenuti sporni stavovi, evidentno je da su oni u velikom delu američkog naroda izrazito negativni jer su često formirani pod uticajem religije kojoj pojedinci pripadaju, zbog čega neka od ovih pitanja kako na lokalnom tako i na federalnom nivou, još uvek nisu rešena. Sve ovo utiče, naravno ne presudno, na to koga će građani da biraju na izborima.\nDa li se ovi izbori razlikuju od prethodnih kada je u pitanju religija?\nU suštini nema nekih bitnih razlika. Jedno od kontroverznijih pitanja prethodnih izbora, pitanje veroispovesti Baraka Obame, ponovo je pokrenuto i ove godine. Može se reći da Republikanska stranka ostaje antimuslimanski nastrojena, a Donald Tramp nastoji da igra na ovu kartu kako bi pridobio glasače, te na taj način utiče na zabrinutost posebno konzervativnih hrišćana, čemu u prilog ide i činjenica da je islamska zajednica najbrže rastuća verska zajednica u SAD.\nTeflonski Donald, Super Subota i Kula od Karata


Fagor.RS: Royal Elisabeth dekorativni keramički set za posluženje - Watermellon\nRoyal Elisabeth dekorativni keramički set za posluženje – Watermellon\nStari narodi otkrili su lepotu ukrašavanja keramike i dali joj novu dimenziju. Keramičke posude nisu više bile samo praktični proizvodi za čuvanje i posluživanje hrane, to su postali predmeti nemerljive lepote, koji su obogaćivali prostor i činili ga lepšim i prijatnijim mestom za život.\nZa razliku od nekih drugih materijala, keramiku karakteriše izuzetna lakoća oblikovanja. Rezultat toga su prelepi savremeni oblici, neobičan dizajn i atraktivan izgled. Posude od keramike postaju bitan element enterijera i ukras koji ima upotrebnu vrednost čak i kada se ne koristi za posluženje hrane.\nZato pogledajte našu ponudu i odaberite artikal koji odgovara Vašem ukusu i Vašim potrebama. Ulepšajte Vašu kuhinju, trpezariju, dnevnu sobu, i oplemenite Vaš životni prostor!\nBudite prvi koji će napisati recenziju “Royal Elisabeth dekorativni keramički set za posluženje – Watermellon” Odustani od odgovora