Oko hiljadu maloljetnih učenika u Podgorici se drogira – Informer\nOko hiljadu maloljetnih učenika u Podgorici se drogira\nZvaničnik Uprave policije Crne Gore Ekan Jasavić izjavio je u subotu da gotovo hiljadu maloljetnih učenika podgoričkih škola koristi drogu, a najmanje sedmoro i prodaje narkotike vršnjacima.\nOn je kazao da je policija podnijela krivične prijave protiv sedam dilera, mlađih od 18 godina, a tužilaštvu za maloljetnike prijavljeno je i nekoliko đaka zbog drogiranja na javnom mjestu.\n“Dosta smo uradili u proteklih nešto više od godinu dana, ali svakako da i dalje ima prodaje droge u školskim dvorištima”, kazao je Jasavić koji je rukovodilac Ekspoziture za krvne i seksualne delikte i maloljetničku delinkvenciju u Podgorici.\nOn je naveo da je evidentirano oko 170 maloljetnih učenika – korisnika narkotika, uglavnom, marihuane, ali i težih droga, istakavši da je realno stanje još ozbiljnije.\n“U skladu s iskustvom i evropskom praksom, broj maloljetnika koji koriste drogu pet puta je veći, jer ne možemo da evidentiramo sve korisnike”, kazao je Jasavić podgoričkim Vijestima.\nPo njegovim riječima, među evidentiranim korisnicima droge nalaze se đaci svih podgoričkih srednjih škola, ali i nekoliko osnovaca. Upitan da li, prema saznanjima policije, evidentirani često ili samo s vremena na vrijeme koriste narkotike, Jasavić je odgovorio da među đacima trećeg i četvrtog razreda srednjih škola ima onih koji se drogiraju godinama – još od osnovne škole.\nNaveo je da đaci najviše tokom ekskurzija koriste drogu, dodajući da policija ima saznanja da se tada najviše koristi marihuana.\nLivanjski kanton: Policija tokom štrajka neće kažnjavati građane\nKosovo: Specijalna jedinica ROSU uhapsila šest pripadnika MUP-a Srbije


Leteći automobil i bicikl atrakcije na sajmu vazduhoplovstva – The PRESTIGE\nAutomobil 24.06.2017. automobili, pariz, sajam\nLeteći automobili i bicikli, supersonični avion, tehnologija za zaštitu od dronova neke su od brojnih inovacija izloženih na Međunarodnom sajmu vazduhoplovstva u Parizu\nZa razliku od drugih letećih kola u nastanku, francuska firma Vajlon može da se pohvali da je njen „Pegazus“ sa dva sjedišta, zaista letio. Izloženi „Pegazus“ letio je prošle nedelje iznad Lamanša, od Kalea do Dovera, koristeći padobran za paraglajding i veliki propeler. I motor automobila i propeler letećeg auta pokreće benzin.\nPredsjednik Vajlona Žerom Dofi rekao je da će leteći auto koštati između 100.000 i 150.000 eura i da je cilj kompanije da on dobije licencu i za puteve i za vazduh.\nKompanija Bum (Boom) predstavila je XB-1, model supersoničnog aviona, nasljednika Konkorda, čiji se prvi let očekuje sledeće godine.\nCilj kompanije je da supersonični avion leti 2,6 puta brže od drugih putničkih aviona i da smanji let između Njujorka i Londona sa sedam na 3,5 sata. On bi trebalo da leti brzinom od 2.300 kilometara na čas i da primi 55 putnika, dok je Konkord prije povlačenja 2003. godine letio brzinom od 2.160 kilometara.\nNekoliko kompanija predstavilo je na Međunarodnom sajmu vazduhoplovstva rješenja za obaranje bespilotnih letjelica, takozvanih dronova, što je reakcija na zabrinutost da bi oni mogli da se koriste za terorističke napade iz vazduha prilikom masovnih okupljanja.\nAmerička kompanija Blek sejdž (Black Sage) predstavila je uređaj nalik božićnoj jelki s nizom senzora koji može da uoči i prati i male dronove veličine 10 centimetara, ali i da ih onesposobi, odnosno ili da ih obori ili da ih pošalje na mjesto s kojeg su poletjeli.\nKoosnivač kompanije David Romero rekao je da je taj sistem napravljen u cilju obezbjeđenja vazdušnog prostora na ceremoniji britanske kraljevske porodice u novembru.\nMađarska kompanija Bajgreviti (ByeGravity) radi na razvoju ogromnog letećeg bicikla koji bi pilot mogao da vozi kao motocikl, i već je izvela letove s probnom verzijom „Flajka“ (Flike).\nDirektor te firme Balaš Kerulo rekao je da bi taj proizvod trebalo da bude završen „za dvije ili tri godine“, i da za sada može da leti najviše oko 20 minuta, uz najveću brzinu od 60 kilometara na čas. On je dodao da kompanija „iščekuje znatna poboljšanja tehnologije baterija“.\nSmjena na čelu Forda zbog loših rezultata


Gnjatović: Ne treba žuriti sa trećom dozom vakcine | Novosadski informativni portal 021\n08:24 > 08:26\nNaučna saradnica Instituta za primenu nuklearne energije Marija Gnjatović je napomenula da ne treba žuriti sa trećom dozom vakcine.\nUkazujući na to da ju je uznemirila činjenica da većina ljudi koja je primila kinesku vakcinu nema dovoljno antitela, Gnjatović je napomenula da je jasno da Sinofarm vakcina stvara dobar odgovor kod mlađih osoba i da je u nekoj starosnoj grupi od 20 do 65 godina taj procenat vrlo sličan procentu kod drugih vakcina savremene tehnologije.\n"Međutim, malo lošiji antitelni odgovor se javlja kod starijih od preko 65 godina i to je kategorija ljudi koja se i najviše brine, a imaju i najviše predispozicija da ukoliko se desi infekcija, razviju neku formu bolesti", rekla je ona, piše Nova.rs.\nKada je reč o neophodnosti treće doze vakcine, Gnjatović smatra da sa tim ne treba žuriti, jer i osobe koje nemaju antitela svakako imaju neki nivo zaštite. Prema njenim rečima, ukoliko dođe do infekcije kod vakcinisanih osoba koje nisu imale antitela, ta brza sinteza antitela se javlja svega nekoliko dana nakon pojave simptoma, što je dokaz da zaštita postoji.\nUkoliko se desi, kako kaže, infekcija kod osoba koje nisu vakcinisane, prođe i do dve nedelje od pojave tih zaštitnih antitela, dok kod vakcinisanih osoba, ukoliko dođe do infekcije, sinteza se dešava brzo i to čini da klinička slika bude blaga i ishod bude povoljan.\n"Svakako da će treća doza biti neophodna u nekom trenutku, posebno ukoliko se desi novi talas, ali sada je prioritet da punoletno stanovništvo primi u što većem broju prve dve doze, a onda da procenimo da li nam je potrebna treća doza vakcine", istakla je Gnjatović.\nUpitana da li se treća doza odnosi ne samo na građane koji su primili kineske vakcine, već i one koji su vakcinisani Fajzerom ili Sputnjikom V, Gnjatović je rekla da je činjenica da je taj antitelni odgovor kod vakcina savremene tehnologije malo viši, odnosno, da je bolja zasšita u odnosu na Sinofarm i najverovatnije da će najkraći razmak između prve dve i treće doze biti kod kineske vakcine.\n"Za sada, na osnovu našeg istraživanja i praćenja antitelnog odgovora, nakon primene vakcine savremene tehnologije zaključujemo da će imunitet kod njih trajati bar godinu dana", naglasila je Gnjatović.\nPotvrđeno dvoje obolelih od indijskog soja korone u Mađarskoj\nŠekler: Ko je legitimni predstavnik virusa koji će da potpiše poraz 21. juna?\n29.05.2021\t• 11:48\nStari su bili bitni za politicku kampanju, da li imaju antitela ili ne, da li su zasticeni od korone ili ne to nikoga na vlasti u stvari ne zanima. Mislite o tome kada izadjete na sledece izbore.\n29.05.2021\t• 09:07\nNe, nego treba ostaviti ljude nezasticene... svasta! Moj otac posle dve uredno primljene doze Sinopharma jos u januaru-februaru nema antitela i naravno da jedva cekamo odluku o trecoj dozi, zapravo, nadamo se nekoj drugoj, efikasnijoj vakcini. Ova zena sa njenim javim nastupima ni malo ne pomaze.\n29.05.2021\t• 08:40\nOva nema pojma. U Emiratima je radjeno istrazivanje i primetili su da ima odredjen postotak ljudi koji nisu razvili antitela. Vec su poceli da im daju trecu dozu, ili sasvim neku novu. Samo u nasoj zemlji ne rade istrazivanja, a posle se cude zasto neki nisu razvili antitela i kako to da su se zarazili. Jos malo pa istice 6 meseci za one koji su se vakcinisali u januaru, pa i na njih treba misliti sto se tice novih doza


Najveći kupci srpske pšenice Rumunija, Italija i Nemačka › Made-in-Germany.rs\nU proteklih 12 meseci iz Srbije je izvezeno 741.830 tona pšenice i 105.976 tona brašna od ove žitarice, pokazuju podaci Republičkog zavoda za statistiku (RZS).\nU žetvu novog roda Srbija će ući sa 705.000 tona prelaznih zaliha pšenice, a prema podacima Udruženja “Žita Srbije”, cena ovogodišnje pšenice utovarene u silose iznosiće oko 170 do 178 eura po toni, odnosno 19.98 do 20.92 dinara po kilogramu.\nZvanični podaci RZS-a pokazuju da je za proteklih 11 meseci najviše pšenice poslato u rumunsku luku Konstancu, 414.029 tona ili 55.81 posto ukupnog izvoza. Drugi kupac naše pšenice je Italija sa 123.287 tona, što je 16,62 posto udela u ukupnom izvozu.\nOstala glavna tržišta za srpsku pšenicu su Severna Makedonija, Nemačka, Kosovo i Metohija i Albanija.\nPostavljanje košnica oslobođeno plaćanja\nNajveći pad nemačke industrije od 2009. godine\nOd MiG na 03/07/2021 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nVakcina CureVac se loše pokazala na testovima


Izetbegović: Spreman sam da stanem ispred ljudi ako bude novog rata u BiH - Sputnjik Srbija\n18:12 20.04.2021 (osveženo 19:23 20.04.2021) Preuzmite kraći link\nLider SDA Bakir Izetbegović izjavio je da je spreman da stane ispred ljudi ako bude rata i da bi radije umro nego dopustio da, kako navodi, genocidaši zavladaju delom Bosne i Hercegovine.\nIzetbegović je izjavio da su njegovom ocu Aliji prebacivali kada je rekao da neće biti rata a onda je bilo rata, prenosi Srpska info.\n"Ja to izgovoriti neću. Jer ne zavisi to ni od Alije, ni od Bakira", rekao je Izetbegović u intervjuu za sarajevski O kanal.\nNa konstataciju novinara da nije odgovorio na pitanje da li je spreman stati ispred ljudi, ukoliko bude rata, Izetbegović je odgovorio potvrdno.\n"Apsolutno! Apsolutno! Radije bih danas umro nego dopustio da genocidaši zavladaju delom Bosne i Hercegovine. Definitivno. To vam govorim danas za ramazan. Dakle, nema govora da će to napraviti. Mogu početi, ali neće znati kako će to završiti", poručio je Izetbegović u intervjuu.\nPodsećamo, SDA je pre nekoliko dana saopštila da mirni razlaz BiH nije moguć, a sve koji to zagovaraju upozorila da bi posledica mogao da bude rat u BiH, regionu, a lančano i u celoj Evropi.


Opštine Bojnik i Zemen uskoro će potpisati ugovor o drugoj fazi prekogranične saradnje - TV 4S\nOpštine Bojnik i Zemen uskoro će potpisati ugovor o drugoj fazi prekogranične saradnje\nOd tv4s\t Poslednja obnova 3 juna, 2019\nPrvi čovek opštine Bojnik Nebojša Nenadović u izjavi za TV 4S ističe da je vrednost projekta 535.000 evra.Na ovom projektu je vodeći partner opština Bojnik, koja će dobiti 262.000 evra ili 49% od ukupno odborenog iznosa. Partner bojničana, opština Zemen iz Bugarske, dobiće 273.000 evra ili 51 posto.Ovaj projekat rezultat je timskog rada lokalne samouprave koji je dobio potvrdu kvaliteta IPA Fonda Evropske unije.\nProjekat ,,Razvoj pristupa kultruno-verskih mesta u Bojniku i Zemenu” finansiran je sredstvima Evropske Unije, opština Bojnik je bila vodeći partner , odobreno im je 374.000 evra a partnerskoj opštini iz Bugarske Zemen 200.000 evra. U okviru ovog projekta asfaltiran je put u Pridvorici, više od tri kilometra, od ciglane do crkve Svetog Arhangela Gavrila.\nIzložba fotografija i dokumenata OŠ ,,Desanka Maksimović“ u Domu kulture u Grdelici


Osniva se Mačevalački savez RS | BL Portal\nMačevalački savez Republike Srpske trebalo bi da bude formiran u petak, 21. decembra, na Jahorini, najavila je jedan od inicijatora osnivanja ovog saveza predsjednik Mačevalačkog kluba “Romanija” iz Istočnog Sarajeva Marijana Petronić.\nOna je Srni rekla da će u hotelu “Termag” biti održana Osnivačka skupština Mačevalačkog saveza Republike Srpske, na kojoj će biti izabrano rukovodstvo i uspostavljeni svi organi Saveza.\n“Biće pročitana odluka o osnivanju i saopšteni ciljevi, zadaci i aktivnosti Saveza”, navela je Petronićeva.\nSvečanosti bi trebalo da prisustvuju predsjednik Mačevalačkog Saveza Srbije Dejan Ruski, član Izvršnog komiteta Evropske mačevalačke konfederacije Veselko Dumitrov, predstavnici mačevalačkih klubova “Romanija” i “Pale” iz Istočnog Sarajeva, “Banjaluka” iz istoimenog grada i “Cerski junaci 1914” iz Šapca, te ugledni gosti sa prostora Grada Istočno Sarajevo, prenose Nezavisne novine.\nTada će biti upriličeno i potpisivanje memoranduma o saradnji između Turističke organizacije Istočnog Sarajeva i Turističke organizacije Šapca, nakon čega će biti predstavljena knjiga “Trener mačevanja”, autora Veselka Dumitrova.


Vlahović: Psi lutalice u Nikšiću veliki problem, gdje ste bili do sad - indeksonline.me\nHome Politika Vlahović: Psi lutalice u Nikšiću veliki problem, gdje ste bili do sad\nVlahović: Psi lutalice u Nikšiću veliki problem, gdje ste bili do sad\nIz koalicije “Evropski tim za Nikšić” danas izjaviše da će, ukoliko pobijede na izborima, riješiti pitanje pasa lutalica u tom gradu i da će srediti sklonište za napuštene životinje. Ne želim da politizujem ovu temu, ali kao neko ko se godinama bavi zaštitom životinja, ne mogu a da se ne zapitam gdje ste bili svih ovih godina, dok ste vršili vlast u Nikšiću, saopštio je direktor NVO Prijatelji životinja Podgorica Dragoje Vlahović.\n“Ukoliko za više od deceniju niste ništa uradili vezano za ovaj problem, kako mislite da će neko da vam povjeruje da ćete baš sada zasukati rukave i početi da se bavite svojim poslom”, upitao ih je Vlahović.\nOn ističe da je Nikšić jedan od gradova u kojima je problem pasa lutalica najizraženiji, kako u samom gradu tako i u prigradskim naseljima i selima, gdje psi prebačeni iz grada prave veliki problem mještanima, pogotovu stočarima.\n“Naša organizacija i ja lično pokušali smo da u komunikaciji sa bivšim gradonačelnikom, Grbovićem riješimo ovaj problem, ali bezuspješno. Pomenuti je čak u jednom neformalnom telefonskom razgovoru rekao da ” džukele treba pobiti”, misleći na napuštene pse”, naveo je Vlahović.\nIspitati rad skloništa za napuštene pse\nPodsjeća i na fotografije kanibalizma iz nikšićkog skloništa za napuštene pse, od prije nekoliko godina, koje su obišle čitavu Evropu, pa su svi, kako kaže, mogli da vide vašu sramotu.\n“I pored naših molbi, do dana današnjeg tamo se skoro ništa nije promijenilo. Takođe, tada smo se svojim očima i ušima uvjerili kako se neodgovorno ponaša upravnik pomenutog skloništa, veterinar koji je tamo po ugovoru o radu zaposlen, kao i službe zadužene za kontrolu istog”, dodaje direktor NVO Prijatelji životinja Podgorica.\nNavodi da ga kao građanina i nekoga ko se bavi zaštitom životinja ne mogu ubijediti da im je konačno proradila savjest i da će sada nešto uraditi.\n“Umjesto da poverujem u vaša obećanja, pozivam ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Aleksandra Stijovića da oformi inspekciju koja će obići pomenuto sklonište, utvrditi trenutno stanje i donijeti odluku o njegovom daljem radu, jer prethodne inspekcije iz istog ministarstva nisu valjano radile svoj posao”, poručuje Vlahović.\nTvrdi da sve navedeno ima dokumentovano, pa će se organizacija na čijem je čelu rado staviti na raspolaganje svim službama koje žele da se ispita dosadašnji rad nikšićkog skloništa za napuštene pse.\n“Takođe, želimo da se utvrdi čija je odgovornost bila za sve što se tamo dešavalo, kako bi te osobe bile procesuirane kod nadležnih institucija”, zaključuje Vlahović.


Kompanija koja se bavi sajber bezbednošću hakovala firme koje su odbijale njene usluge | OZ I.T SOLUTIONS-BLOG\nKompanija koja se bavi sajber bezbednošću hakovala firme koje su odbijale njene usluge\nBivši radnik američke privatne kompanije Tiversa sa sedištem u Pitsburgu, u Pensilvaniji, koja je specijalizovana za pružanje usluga iz oblasti sajber bezbednosti, izneo je teške optužbe na račun kompanije, koja je prema njegovim tvrdnjama hakovala a zatim pokušavala da iznudi novac od potencijalnih klijenata primoravajući ih da je angažuju.\nTranskipti sa saslušanja pred Federalnom trgovinskom komisijom (FTC) otkrivaju da je Ričard Valas, bivši istražitelj kompanije Tiversa, izneo tvrdnje da mu je naređeno da sa servera medicinske laboratorije LabMD sa sedištem u Altlanti izvuče podatke o pacijentima laboratorije i pobrine se da to izgleda kao da su fajlovi pronađeni na kompjuterima koji kontrolišu nepoznati kriminalci.\nTiversa je navodno ovo iskoristila kao izgovor da kontaktira LabMD, i informiše laboratoriju o hakerskom napadu i kompromitovanju podataka, da bi joj ponudila svoje usluge za rešenje problema. Kada je LabMD odbila da angažuje Tiversu, kompanija je ucenila laboratoriju da će, ukoliko ne bude angažovana, obavestiti o incidentu Federalnu trgovisnku komisiju.\nDirektor LabMD Majkl Doerti je još jednom odbio da to učini, i Tiversa je obavestila FTC. FTC je podneo tužbu protiv laboratorije zbog toga što nije zaštitila privatnost svojih pacijenata, i LabMD je i dalje zbog toga u sudskom sporu sa FTC-om.\nLaboratorija je imala dva izbora: da javno prizna da su krivi i da pristane na provere bezbednosti, ili da se bori na sudu. Direktor LabMD je izabrao ovo drugo, jer je bio siguran da bi prva opcija mogla da dovede to toga da njegova firma prestane sa radom.\nNa njegovu žalost i žalost 40 zaposlenih u laboratoriji, sudski proces je još uvek u toku, a sudski troškovi su na kraju u svakom slučaju doveli firmu u stečaj.\nMeđutim, optužbe koje je pred FTC-om izneo bivši istražitelj kompanije Tiversa ne završavaju se ovde. Valas tvrdi da je kompanija u kojoj je radio redovno praktikovala hakovanje i kompromitovanje podataka kako bi pribavila nove klijente. On je rekao da su oni često povezivali ukradene fajlove sa IP adresama za koje je bilo poznato da ih koriste sajber kriminalci, što se dogodilo i u jednom poznatom slučaju, kada je Tiversa tvrdila da je pronašla nacrte za helikopter Marine One američkog predsednika Baraka Obame na jednom iranskom kompjuteru.\nDirektor kompanije Tiversa Bob Bobek kaže da su ove tvrdnje neosnovane, i da Valas želi da se osveti zbog toga što je otpušten. Sa druge strane, Valas tvrdi da je napustio kompaniju zbog pritiska da lažno svedoči pod zakletvom kada je bio pozvan da se pojavi pred sudom u procesu FTC-a protiv LabMD.\nTiversa u svom savetodavnom odboru ima neke poznate stručnjake, uključujući Hauarda Šmita koji je zadužen za sajber bezbednost u Beloj kući i penzionisanog američkog generala Veslija Klarka.\nTiversa je već jednom bila predmet istrage kada je kompanija pomagala FTC-u u istrazi o curenju podataka skoro 100 kompanija, ali Bobek tvrdi da nikada nije pronađen dokaz da je tom prilikom nešto loše urađeno.\nBobek je takođe istakao da Valas ovim svedočenjem samo uništava odbranu LabMD u ovom slučaju priznanjem da je preuzeo fajlove LabMD-a uz pomoć kompjutera i LimeWire, popularnog P2P klijenta, a ne uz pomoć tehnologije kompanije Tiversa.\nIako ovo zaista pokazuje da je fajlovima LabMD mogao da pristupi svako, ipak to ne dokazuje i da Valas nije izvukao fajlove po naređenju kompanije.\nPrevious Post:Kriminalci za širenje malvera koriste Microsoftove help fajlove\nNext Post:Google odbio 60% zahteva koji se pozivaju na “pravo da se zaboravi“


I Grdeličani prete blokadom zbog izgradnje auto puta - JuGmedia\nLESKOVAC – Stanovnici Grdelice, Oraovice i Bojišine blokiraće regionalni put koji prolazi kroz ova mesta ukoliko nadležni adekvatno ne reše problem bezbednosti saobraćaja.Problem se javio kada je zbog radova na auto putu E 75 saobraćaj preusmeren kroz Grdelicu i navedena sela, a da prehodno nisu obezbeđene sve mere za nesmetani saobraćaj i bezbednost pešaka, posebno dece.\nNa sastaknu predstavnika mesnih zajednica, kome je prisustvovao i član Gradksog veća Božidar Vučković, dogovoreno je da se od načelnika Saobraćajne policije zahteva da pod hitno reši problem bezbednosti dece i svih učesnika u saobraćaju.\nMeštani se prisećaju da je slična situacija bila 1999.godine kada je u NATO agresiji porušen Sarajevski most pa je saobraćaj takođe bio preusmeren. Za kratko vreme u saobraćajnim nezgodama na ovoj deonici zabeležena su dva smrtna slučaja.\nNedopustivo je, prema njihovih navodima, da se saobraćaj kroz naseljena mesta odvija brzinom većom od 60 kilometara na sat.\nTakođe, zahtevaće i da Putevi Srbije ispoštuju uslove koje su im zadale gradska Direkcija za izgradnju i Uprava za komunalno-stambene poslove i urbanizam.\nU Vranju izgoreo još jedan automobil


Sljedeće godine će sigurno biti popisa: Zdravko Krivokapić (11. novembar 2021)\nPremijer Crne Gore Zdravko Krivokapić saopštio je u Skupštini, da će Popis stanovništva biti održan sljedeće 2022. godine, “možda u oktobru”.\n“Sljedeće godine će sigurno biti popisa”, kazao je 25.novembra, Krivokapić.\nNacrt zakona o popisu je završen i poslat Evropskoj komisiji , rekao je Krivokapić. koji ne očekuje suštinske zamjerke na taj tekst.\nOn je obasnio da će Zakon nakon toga biti usvojen na sjednici Vlade a, potom proslijeđen Skupštini.\nPrecizirao je da je od usvjanja u Skupštini potrebno još pet ili šest mjeseci da se ispune, kako je objasnio, tehnički preduslovi za održavanje popisa.\nKrivokapić je podsjetio na preporuku Evropske unije da u godini kada se organizuju izbori, ne bi trebalo da budu organizovan popis .\n“Iako su u Crnoj Gori sljedeće godini planirani lokalni izbori u 14 opština, ne mislim da će ukoliko dođe do opšteg konsenzusa postojati problem da se Popis stanovništva održi recimo u oktobru”, kazao je Krivokapić.\nPoslanik Dragan Ivanovićiz vladajuće većine je podsjetio da je popis bio za planiran za ovu godinu i dodao da je važno da se građanima pošalje poruka da će popisa – biti.\n“Građani tvrde da do sada nijesu smjeli nacionalno da se izjasne onako kako se osjećaju”, rekao je Ivanović.\nPoslednji Popis stanovništva u Crnoj Gori održan je 2011. godine u vrijeme vladavine Demokratske partije socijalista, koja je u avgustu prošle godine na izborima izgubila vlast.\nPodsjetimo, na ocjene premijera Krivokapića iz avgusta ove godine da je teško da popis može biti održan do kraja godine “jer su za to potrebne ozbiljne pripreme”, oštro je reagovao najači vladajući politički savez, prosrpski Demokratski front (DF):\n“Ukoliko ove godine ne bude popisa stanovništva neće biti ni ove Vlade”.\nJoš od početka jula ove godine premijera Krivokapić je na udaru DF, koji nezadvoljan radom Vlade traži njegovu smjenu. Poslednju ponudu, kako se saopštili iz DF, za prevazilaženje političke krize strankama parlamentarne većine, Demokratama i Građanskom pokretu URA, poslali su 22. novembra.\n“Sastavni dio sporazuma je i dogovor o izglasavanju Zakona o popisu stanovništva, Tužilačkog savjeta, Budžeta, kao i završetka procesa uređenja odnosa države sa religijskim zajednicama.\nPlatformom traže da se u najkraćem roku izabere nova vlada sastavljena od predstavnika tri pobjedničke koalicije.


Albanizacija juga Srbije, širenje albanskog Kosova i stvaranje "Prirodne Albanije" uz pomoć potkupljenih srpskih vlastodržaca\nBilo naše, sad ga rasprodaše\nGlavni protagonisti sadašnje vlasti u Srbiji, bave se isključivo pljačkom, prevarom i medijskom terapijom ličnih kompleksa i neopisivih ludila. Dok se ovo moralno blato valja kroz državne odaje, Srbija tone sve dublje. Na sceni je otimanje teritorije veličine još jednog Kosova. Gradovi i opštine na jugu Srbije, postali su plen kosovskometohijskih Albanaca, koji se svim sredstvima služe kako bi došli u posed srpskih dokumenata, srpskih kuća i srpskih imanja. Propali pokušaj masovnih seoba Albanaca sa Kosova na granice Evropske unije, pretvorio se u njihovu invaziju na jug Srbije. Pred očima građana u Nišu, Vranju, Merošini, Blacu, Kuršumliji, Prokuplju i širom juga Srbije, dešava se albanizacija svim sredstvima, a najviše korumpiranjem srpskih vlasti i kupovinom biometrijskih dokumenata i prljavim novcem iz velikoalbanskih fondova.\nDramatične migracije Albanaca sa Kosova i Metohije, po svemu sudeći, najskuplje će koštati Republiku Srbiju, a posebnu cenu platiće jug Srbije, koji je već postao meta velikoalbanskih ambicija.\nOd početka januara do kraja avgusta 2014. godine, dnevno je u proseku oko pedeset kosovsko-metohijskih Albanaca tražilo prebivalište na teritoriji Medijane, najveće gradske opštine u Nišu. Albanci dolaze u tajnosti i preko posrednika kupuju nekretnine, pa su za manje od dve godine postali vlasnici oko 300 stanova u Nišu. Istovremeno, kupuju i kuće i velika imanja širom juga Srbije.\nZadnjih dana februara meseca ove godine, u Dušanovoj ulici u Nišu i u niškom naselju "Crveni pevac", osvanuli su leci „Stop albanizaciji Niša" nepoznatog autora, u kojima se Nišlije upozoravaju na povećan broj Albanaca koji svoje prebivalište prijavljuju u tom gradu. Ali, umesto da se bavi potragom za ilegelnim boravištima Albanaca sa Kosova i Metohije, Policijska uprava Niša počela je potragu za autorom letka!\nRazlog je bio više nego očigledan: u letku se podseća i na hapšenje policajaca u Merošini, koji su omogućili većem broju Albanaca da na osnovu lažnih dokumenata prijave prebivalište na teritoriji te opštine. Nepoznati autor (ili autori) ističu i nedavnu izjavu ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića „da je više od 60.000 Albanaca podnelo zahtev za izdavanje pasoša Srbije".\nZa haos koji su fiktivni i stvarni albanski doseljenici stvorili u Nišu i na celom jugu Srbije, svakako je jedan od najodogovornijih i načelnik policijske uprave u Nišu, Srđan Grekulović, inače kadar direktora policije Milorada Veljovića. I Veljović i Grekulović odlično znaju šta se dešava na jugu Srbije, ali su im albanski milioni evra i dolara miliji od svake istine.\nVeljovićeva prošlogodišnja afera sa biznismenom Ćazimom Osmanijem, najbolje govori o tome. Ministar policije Nebojša Stefanović se javno pravda da ima nedostatak dokaza protiv Veljovića u slučaju neosnovanog bogaćenje i korupcije!\nVeljovićev kadar, Srđan Grekulović, završio je vojnu akademiju kopnene vojske (!) i nema nikakve profesionalne veze sa policijom niti poznaje rad kriminalističke policije! Ipak, uprkos tome što je, najblaže rečeno, umanjenih sposobnosti, on se sa podređenim kadrom u policiji uhvatio u mrežu korupcije.\nUmesto velike akcije hapšenje potkupljenih policajaca (i najviših policijskih funkcionera), umešanih u "tranzitni biznis" sa Albancima, do sada je tim povodom uhapšeno samo četvoro radnika policije, koji su u dužem periodu unosili netačne podatke u službene isprave i tako omogućili većem broju kosovskih Albanaca da na osnovu lažnih dokumenata prijave prebivalište na teritoriji opštine Merošina zbog dobijanja novih srpskih pasoša.\nČinjenicu da milioni evra i dolara iz ruku Albanaca prelaze u ruke lokalnih mešetara, kriminalaca, policijskih i opštinskih službenika, još niko nije osporio. Čak je i UNMIK na Kosovu sproveo istragu i došao do materijalnih dokaza da niška policija i drugi nadležni organi, izdaju dokumenta Albancima uz proviziju od 5.000 do 10.000 evra. Dokumenta se izdaju na osnovu službene evidencije u zdravstvenim ustanovama pojedinih opština. Takva potvrda je dovoljna da Albanci dobiju novi identitet, a "zature" stari.\nNaime, u unosan posao zamene identiteta, umešani su i svi opštinski funkcioneri i oni koji su zaduženi za pečate u zdravstvenim ustanovama. Upetljani u ovaj neviđeni kriminal su vranjska i leskovačka policijska uprava, u kojima se izdaju potvrde Albancima da su "rođeni kući" i da nisu upisani u matične knjige, ili su im navodno uništene ili spaljene, na osnovu kojih oni kasnije traže biometrijske dokumente Republike Srbije!\nOvakvom masovnom akcijom kriminalne zamene identiteta, stupila je na scenu albanska strategija o proširenju na jug Srbije, zaokruživanjem teritorije opština Medveđa, Lebane, Leskovac, Vranje, Bujanovac i Preševo. Vlada Srbije na čelu sa Aleksandrom Vučićem, sve ovo ne vidi, ne čuje i ne želi da zna, mada su se stekli svi razlozi za hitnu uredbu o zabrani prodaja nepokretnosti Albancima sa Kosova i zabrani njihovog prijavljivanja na teritoriji juga Srbije. Barem dok se ne reši pitanje srpske državne i privatne imovine na teritoriji Kosova i Metohije.\nU poslednjih tri godine vidljive su i neke druge metode pomoću kojih Albanci dolaze u posed srpskih dokumenata. Sve veći broj Albanki sa Kosova i Metohije porađa se u bolnicama u Vranju, Leskovcu i Nišu. Albanska deca rođena u ovim opštinama, stiču državljanstvo Srbije rođenjem. Njihovi roditelji stiču pravo na državljanstvo po osnovu toga što im je dete državljanin Srbije...\nOva, 2015. godina, počela je masovnim pokretom Albanaca prema Zapadnoj Evropi, ali je retko ko od sto hiljada potencijalnih emigranata uspeo da pređe granicu Mađarske. U senci ovog nezapamćenog egzodusa, čak 11.000 Albanaca zatražilo je, na osnovu Zakona o prebivalištu i boravku građana Republike Srbije, da se legalno naseli na teritoriji grada Niša.\nPripadnici niške policije dobili su za poslednjih par godina više od 11.000 naloga za proveru mesta prebivališta, kako bi utvrdili činjenično stanje i konstatovali da li na navedenim adresama, zaista stanuju prijavljeni Albanci sa Kosova i Metohije.\nPrema zvaničnom izveštaju Policijske uprave Niš, u skoro svim slučajevima provere, zatečeni su Albanci koji su tražili (i većinom dobili) svoje novo boravište. Retki su bili primeri takozvanih fiktivnih prijava.\nPosle ovog izveštaja niške policije, nadležne institucije su donosile ili odbijale rešenja o upisu prebivališta. Broj pozitivno rešenih zahteva za upis prebivališta zvanično nigde nije objavljen, ali, dobro upućeni izvori u policiji i administraciji grada Niša, tvrde da ih je skoro deset hiljada!\nOdredbe zakona i podzakonskih akata, niti uredbe, ne propisuju poseban postupak prijave prebivališta građana Srbije, zavisno od njihove nacionalne pripadnosti. Ovom činjenicom služe se u svim nadležnim institucijama, kad im neko postavi pitanje o masovnom naseljavanju Albanaca na teritoriji grada Niša i drugih opština i gradova na jugu Srbije.\nPrema istraživanju koje je još pre dve godine radio jedan nemački institut za migracije stanovništva na evropskom kontinentu, milioni evra i dolara kojima Albanci kupuju zemlju i stanove na jugu Srbije, zarađeni su u "sivoj" zoni ili su u pitanju razne vrste "otpremnina" koje kriminalni krugovi i narko karteli plaćaju albanskim porodicama kako bi "rasteretile" Kosovo, a naseljavali zagranične delove susednih zemalja.\nVlasti u Beogradu ne žele ni da čuju dramatične apele sa juga Srbije, o povratku Albanaca iz neuspele emigracije u zemlje EU. Više puta su u Vladu Srbije dolazili dopisi od pojedinih savesnih ljudi iz opštinskih uprava sa juga Srbije, gde se jasno i nedvosmisleno kaže da je na sceni početak nove faze stvaranja takozvane "Prirodne Albanije". Albanski istoričar i velikoalbanski agitator, Kočo Danaj, prošle godine je poslao i cirkularna pisma vladama Crne Gore, Srbije, Grčke i Makedonije u kojima otvoreno traži deo teritorija tih zemalja radi "ujedinjenja Albanaca". Jedno drsko pismo slične sadržine poslao je i redakciji podgoričkog dnevnika "Dan". Da stvar nije bezazlena, govori i podatak da je u Prištini i na celom Kosovu i Metohiji, ova opaka ideja "Prirodne Albanije", dobila masu pristalica i već sada predstavlja ozbiljan politički pokret.\nEvropska unija sa svojim idiotskom politikom, uveliko pomaže ovom projektu. Tako je u Srbiji usvojen Zakon o readmisiji (po osnovu Sporazuma o readmisiji sa EU, iz 2007. godine), koji je Skupština Srbije izglasala po nalogu premijera Aleksandra Vučića, a po volji vlade Evropske unije, a uz blagoslav SAD, još 2013. godine. Na osnovu njega, država Srbija mora da primi kao svoje građane i sve Albance (sa srpskim pasošem) koje Evropa vraća u "matičnu zemlju"!\nNa povratku Albanci se opredeljuju da žive u "matici zemlji", ali na "prirodnom" prostoru od Niša, Vranja, Prokuplja i Kuršumlije. Evropska administrativna zamka o povratku u „sigurnu treću zemlju" omogućila je da EU prenese odgovornost za zaštitu svojih granica na treće zemlje, preko kojih bi tražilac azila ušao u jedinstveni prostor EU. Tako je „treća zemlja" postala nadležna za razmatranje zahteva za azil osoba koje su tranzitno prešle preko njene teritorije. Tražioci azila u EU se na osnovu tog zakona vraćaju na teritoriju zemlje preko koje su ušli u EU. U ovom slučaju, Srbije.\nSrbija, "enklava na Balkanu"\nOd kako je Srbija dospela na takozvano "belu šengensku listu" Evropske unije, Albanci sa Kosova i Metohije služe se svim sredstvima kako bi što pre došli do srpskog pasoša i time sebi omogućili da odu u jednu od zemalja Evropske unije, u nadi da će tamo i ostati. Migracije Albanaca postale su veliki problem za celu Evropu, ali ne i za Vlada Srbije na čelu sa Aleksandrom Vučićem i njegovim mizernim trabantima, koji su opsednuti bezočnom pljačkom, kurvanjem i ličnom promocijom.\nDok u Vladi Srbije "cveta hiljadu cvetova", među Srbima na jugu Srbije vlada opšta apatija i odsustvo bilo kakve perspektive. U takvoj atmosferi, Albancima koji dolaze sa velikim sumama novca, lako je da potkupe koga hoće. Kad se jednom nađu na teritoriji države bez zakona, albanske porodice se osećaju kao "svoje na svome". Tako je i došlo do tragične slike da veliki broj Srba prodaje svoje lokale i stanove Albancima, kako u Vranju, Nišu (sada i u Leskovcu), tako i drugim mestima širom južne Srbije.\nU naseljima "Ledene stene" i "Partizanski put" u Vranju, Albanci su se odomaćili. Državni organi negiraju da je sklopljen bilo kakav kupoprodajni ugovor u Vranju između Albanaca sa Kosova i građana Vranja. Ali, recept za promenu vlasništva, koje su Albanci doneli sa Kosova i Metohije, i ovde funkcioniše: internim ugovorima o navodnoj novčanoj pozajmici, gde vlasnik (Srbin) položi kao garanciju lokal ili stan, sve se rešava. Davalac zajma (Albanac) legalno postaje vlasnik založene imovine. Navodni zajmoprimac (Srbin), na taj način je prodao svoju imovinu. U velikom broju slučajeva, odmah potom se odselio iz mesta u kome je do tada živeo.\nAlbanci su na Kosovu i Metohiji, još osamdesetih godina prošlog veka, izradili čitav spektar metoda iseljavanja Srba. Od prisilnog do dobrovoljnog, uz isplatu imovine. Kao i tada, ni danas ne postoji interes državnih organa da spreči ovu nečuvenu demografsku diverziju. Istina, ondašnja država je pokušala da spreči taj trend privremenom obustavom prometa nekretnina između Srba i Albanaca.\nTamo gde se sve ovo dešava, države više i nema. Nekadašnji ministar spoljnih poslova Nemačke, Klaus Kinkel, još je 1998. godine, na skupu Bartelsman - fondacije o „dodatnom usavršavanju Evropske unije" - rekao da će „Srbija u svima daljim procesima evropskih integracija biti na gubitku, te da će biti svedena na enklavu Balkana". To je, po svemu sudeći, već je stupilo na snagu.\nPored Vranja, Prokuplje i Kuršumlija su na udaru albanskih doseljenika sa Kosova i Metohije. U ova dva grada, pokupovali su zemlju, kuće i stanove, a poslednjih meseci na meti bogatih Albanaca sa Kosova su i opštine Blace i Žitorađa. Tamo, u velikoj tajnosti, mahom kupuju imanja i seoska domaćinstava. Međutim, kako se te nepokretnosti i dalje vode na ime dosadašnjih vlasnika, teško je ustanoviti koliko je kupoprodajnih ugovora sklopljeno. To će se teško otkriti, jer čitav posao se odvija u uskom krugu ljudi i radi se "na reč". Koliko stvarno ima Albanaca na ovom prostoru, biće jasno za par godina kad se budu pojavili kao birači na izborima, ili kad budu zahtevali, shodno broju svojih sunarodnika, pravo na osnivanje manjinskih institucija, škola i pravo na osnivanje opštinskih nacionalnih veća Albanaca. Taj dan nije daleko.\nAlbanci se uveliko pripremaju da zauzmu čitavu topličku dolinu, što se vidi na osnovu nepriprodno velikih novčanih suma koje nude lokalnim Srbima za stare kuće i napuštena imanja. Meštani Prokuplja i Kuršumlije tvrde da, uprkos velikim sumama kojima Albanci sa Kosova raspolažu, "nije nevidljivo da se razmeću novcem i da ga troše kao da je namenski dobijen". Nije tajna (podaci Interpola i Euleksa to potvrđuju), da je većina tog novca i zaista dobijena od narko-kartela i političko-kriminalnih klanova. Nije u pitanju samo "osvajanje Prirodne Albanije", nego i osvajanje novih narko-tržišta. Tačnije, što dublje u Srbiju, to bliže Evropi.\nOpština Kuršumlija ima 92 sela, od toga 10 sela na samoj granici sa Kosovom i Metohijom nema nijednog stanovnika tako da se Albanci nesmetano šire na teritoriju koja nema stanovnika. Iz Kuršumlije se u pravcu Beograda i centralne Srbije za nekoliko godina trajno odselilo više od 1.500 stanovnika. Svaki student rodom iz Kuršumlije koji se školuje u Beogradu, Nišu, Novom Sadu i drugde po univerzitetskim centrima, nikada se više ne vrati u Kuršumliju. Bogatiji Albanci iz Prištine i Podujeva, kupili su krajem 2014. godine, više od pedeset seoskih imanja u okolini Kuršumlije.\nNasilna promena demografske slike: "vidljivi" i "nevidljivi" Albanci\nU međuvremenu, dok se velikom brzinom dešava demografska promena stanovništva juga Srbije (a samim tim i jezička i kulturološka promena), lokalna gradska i opštinska rukovodstva u Vranju, Merošini, Prokuplju, Kuršumliji, Blacu, Žitorađi i drugde u ovom regionu, pravdaju se da zvanično ne raspolažu podacima o ovim biblijskim promenama koje im se pred njihovim očima dešavaju. Iako afera oko izdavanja lažnih prebivališta Albancima sa Kosova i Metohije u opštini Merošina još nije okončana, oni u Toplici nesmetano učestvuju u kupovini kuća, stanova i imanja.\nStrašno političko slepilo (pod diktaturom Vučićevih "ministarstava sile" i njegovih medija), ali i kriminal i strah, učinili su svoje. Retki pokušaji hrabrih i istinoljubivih ljudi da dođu do stvarnog broja kupoprodajnih ugovora između Albanaca sa Kosova i Srba sa juga Srbije, i provere to u nadležnim državnim organima, kako bi dokazali razmere albanizacije juga Srbije, nisu uspeli. Dočekale su ih hladne izjave državne birokratije da nema nijednog takvog ugovora o kupoprodaji lokala ili stana između Srba i Albanaca. Bivši gradonačelnik Vranja, Miroljub Stojčić, "proslavio" se izjavom da je on "čuo za te glasine", ali da je, međutim, zvanično, "iz pouzdanih informacija", siguran da takvim transakcijama nema.\nI dok se srpski vlastodršci igraju "žmurke", dok invazija hiljada Albanaca sa Kosova nesmetano teče, istovremeno su se i Albanci iz Preševa i Bujanovca pokrenuli, pa ih sve više ima od Niša do Kuršumlije. Prostor na kojem žive (u Preševu i Bujanovcu) postao pretesan, a novac za kupovinu stiže od velikog broja gastarbajtera na privremenom radu u zemljama Zapadne Evrope i od ilegalnih poslova u inostranstvu. Novac uglavnom ulažu u lokale za trgovinu (butike, prodavnice mešovite robe i auto-delova i drugo).\nProfit od ovakvih ulaganja, Albanci iz Preševa i Bujanovca dalje "reinvestiraju" u kupovinu novih nekretnina u Vranju. Pitanje albanizacije Vranja je aktuelno nekoliko poslednjih godina, međutim država i službe bezbednosti iz nejasnih razloga prikrivaju tu činjenicu. Postupak albanizacije se vrši na svim frontovima- od nekretnina, natalitetom, izdavanjem srpskih dokumenata, promenom vlasnika lokala i stanova na luksuznim lokacijama u Vranju sve su učestalija pojava u poslednje vreme.\nNe treba biti stručnjak za demografiju pa izračunati da će ovim tempom albanizacije celog niškog regiona, za manje od 25 godina, Srbi biti manjina u sopstvenoj zemlji. U letku koji je nedavno osvanuo u Nišu, autor (ili autori) predložili su hitne mere da se spasava, što još može da se spasi. Između ostalog, da se privremeno zabrani naseljavanjeAlbanaca, na osnovu komplikovanog i nejasnog statusa Kosova, tj. opasnosti zbog terorističkog delovanja i bezbednosne pretnje. Da se Albancima sa Kosova i Metohije odobrava samo privremeno boravište u opštinama na jugu Srbije i da im se onemogući da budu vlasnici nepokretnosti. Letak, inače, počinje futurističkim opisom „okupiranog" Niša u kome dopire buka sa džamije, gradom se vijore albanske zastave iako je Niš još u Srbiji, Albanska oslobodilačka armija poručuje da će preduzeti terorističke akcije ako vlasti Srbije ne pristanu da se Niš sa okolinom priključi albanskoj državi, na pijacama nema više srpskih seljaka, u gradskom autobusu se čuje svađa na albanskom jeziku, škola koja se nekada zvala „Vožd Karđorđe" sada nosi ime „Ismail Kadare" i slično.\nNedavno je, u najgledanijoj informativnoj emisiji na RTS-u, Dnevniku 2, emitovana reportaža o Albancima sa Kosova i Metohije koji su se doselili u Batočinu kod Kragujevca. Dvoje albanske dece tamo treba da krenu u školu i država je obavezna zakonom da im obezbedi školovanje na albanskom jeziku, jer ne znaju srpski jezik! Sticajem okolnosti, profesor koji predaje u toj školi je sa Kosova, i zna albanski, pa mu je naređeno da im bude predavač dok im ne dođu pravi profesori. Ako je tako u Batočini, sa dvoje albanske dece, šta li će tek biti sa masom albanske dece koja će uskoro da potraže svoje škole u opštinama na jugu Srbije? Hoće li država Srbija da dovodi svoje profesore sa znanjem albanskog jezika, ili će ih "uvoziti" sa Kosova, a možda čak i Albanije, ako tako propišu u Evropskoj uniji?\nDa bi bilo jasno šta se zapravo dešava sa Srbijom danas, treba se osvrnuti na jedan od ključnih programskih dokumenata globalnog fašizma - Agendu 21 Ujedinjenih nacija, postavila je, između ostalog, kao svoj cilj do 2020. godine uspostavljanje apsolutne kontrole nad celokupnom svetskom populacijom. U okviru Agende 21, "kontrola populacije" za Srbiju znači nasilnu promenu demografske strukture stanovništva. Takozvanom Agendom 21 Ujedinjenih nacija, Srbi kao narod su stavljeni izvan zakona, a sprečavanje razvoja Srbije - uneto je u sve strateške planove i dokumenta novog svetskog poretka. Crni dani su nastupili, a kako će se Srbija, ona hrabra, preko koje je mnogo šta pregazilo, poneti u ovom slučaju, teško je predvideti.\nA 1. Albanski koridor kroz Srbiju, o trošku Srba\nKrajem prošle godine, javnost u Srbiji je saznala za ideju Vučićeve vlade o izgradnji auto-puta Niš-Priština-Tirana, kojim bi Albancima iz Albanije i sa Kosova, omogućio "da brže stignu u Evropsku uniju". Prateći ritam albanskih naseljavanja juga Srbije, vidljivo je da kupuju zemlju na trasi te buduće saobraćajnice. Prvi sledeći sastanak srpske vlade sa albanskom vladom u vezi ovog projekta, zakazan je za ovo leto u Tirani. Vučićeva nadležna ministarstva već imaju plan kako da se dogovore sa Albanijom oko povlačenja dve milijarde evra kredita za izgradnju tog auto-puta: pola bi platila Srbija, a pola Albanija.\nNa ovo je protestovala Demokratska stranka preko poslanika Borislava Stefanovića i zatražila od Vlade Srbije da hitno suspenduje bilo kakve pregovore sa Albanijom oko auto puta Niš-Priština-Tirana, jer je srpski prioritet autoputna mreža u Šumadiji i Zapadnoj Srbiji, kao i putevi u istočnoj Srbiji, Mačvi, Banatu, i Sremu, gde je stanje katastrofalno. Autoput Niš-Priština-Tirana, je interes Albanije, a ne Srbije.


Kapiten "zlatnih orlića" potpisao za šestostrukog prvaka Španije\nDugo je trajala bitka velikih evropskih klubova za mladog reprezentativca Srbije Nemanju Maksimovića, ali je pobedu na kraju odneo španski velikan.\nŠpanija ili Portugalija? Mladi Srbin u dilemi\nKapiten mlade reprezentacije Srbije koja je postala ptvak sveta na Mondijalu na Novom Zelandu nalazi se pred velikom odlukom ove zime.\nNovo interesovanje iz Primere za Ivanovića\nŠpanska Valensija poslednja je stala u red za fudbalera Čelsija Branislava Ivanovića za transfer u januaru, piše lokalni Superdeporte.\nSrbin na ceni, interesuje se i Valensija\nPored Olimpika iz Liona i njegovog imenjaka iz Marselja za usluge bivšeg reprezentativca Srbije Filipa Đorđevića pokazala je i Valensija.\nPjati se ne vraća u Valensiju\nEspanjol želi da otkupi Argentinca\nPogledajte kako su klinci Valensije ismejali Barsine "glumce"\nNekada je bio ljubimac navijača, a sada je izdajnik (VIDEO)\n18:09 >> 19:18\nPrimera: Mesi sa "bele tačke" srušio Valensiju, teška povreda Inijeste\nGolom Lionela Mesija iz jedanaesterca u poslednjim trenucima susreta, Barselona je pobedila Valensiju na "Mestalji" - 3:2 u devetom kolu Primere.\nVIDEO: Nejmar dobio flašu u glavu, Mesi psovao navijače\nIncidenti na "Mestalji". Barselona je u poslednjim trenucima meča iz jedanaesterca slavila protiv Valensije golom Lionela Mesija, a to sporetski nisu mogli da podnesu navijači domaćeg tima.\nČičarito "slepi miš"\nU svetu fudbala njegova porodica Ernandez ušla je u anale pošto su tri generacije (deda, otac i Havier) branili boje nacionalnog tima Meksika.\nČudesni Alves odbranio dva penala "jorgandžijama", ali...\nU prvom meču nedeljnog programa u Primeri, Atletiko je pobedio Valensiju na "Mestalji" - 2:0. Golove za goste iz Madrida postigli su Grizman u 63. minutu i Gameiro u poslednjim trenucima susreta.


Test opterećenja Gazele za narednog vikenda | Glas javnosti\nPočetna > Beograd > Test opterećenja Gazele za narednog vikenda\nTest opterećenja Gazele za narednog vikenda\nBEOGRAD - Javno preduzeće Putevi Srbije najavilo je da će narednog vikenda u noći između subote i nedelje biti obavljen drugi deo testa opterećenja na čeličnoj konstrukciji mosta Gazela.\nTokom testa opterećenja, koji će se odvijati od 22.00 u subotu do 12.00 sati u nedelju, za saobraćaj će biti u celini zatvoren most Gazela, u oba smera, pravac Šid - Niš i pravac Niš - Šid.\nU tom periodu sva vozila tranzitnog saobraćaja u smeru Šid - Niš mogu se na Dobanovačkoj petlji prebaciti na Obilaznicu oko Beograda i ići do petlje Bubanj potok gde će se uključiti na autoput prema Nišu, a isti alternativa je predviđena i za vozila iz suprotnog smera.\nOvaj putni pravac je već predviđen kao obavezan za tranzitni saobraćaj teretnih vozila preko 3,5 tona.\nSaobraćaj tranzitnih vozila koja dođu autoputem do mosta Gazela biće takođe izmenjen.\nSa autoputa ispred Beogradske arene na prvoj petlji vozilo će preko izlazne rampe ući u ulicu Španskih boraca i dalje ulicom Đorđa Stanojevića, pored tržnog centra Delta siti do ulice Jurija Gagarina i Mosta na Adi.\nNakon prelaska mosta, na prvom isključenju ulazi u Radničku ulicu i potom u Kirovljevu preko rampe prema Banovom Brdu, i zatim u ulicama Visoka, Paštrovićeva i nazad u Radničku i Bulevarom Vojvode Mišića do Mostarske petlje, gde se uključuju na autoput u pravcu Niša.\nVozila iz pravca Niša će kod Mostarske petlje ući u Bulevar Vojvode Mišića kojom će se iza Beogradskog sajma popeti rampom na most na Adi.\nPo prelasku mosta izaći će u ulicu Jurija Gagarina, potom pored Delta sitija i ulicama Đorđa Stanojevića i Španskih boraca do saobraćajne petlje Arena gde se uključuju na autoput u pravcu Šida.\nVođenje saobraćaja na svim skretanjma biće obeleženo posebnim saobraćajnim znacima na kojima će jasno biti obeležena oznaka Šid i Niš.\nKada je reč o lokalnom gradskom putničkom saobraćaju, na raspolaganju će biti Brankov most, Stari savski most i novi most na Adi.\nIz ovog preduzeća apeluju na sve učesnike u saobraćaju da obrate pažnju na postavljenu privremenu saobraćajnu signalizaciju i prilagode brzinu kretanja postojećim uslovima.\nSve dodatne informacije o izmenama režima saobraćaja na mostu Gazela mogu se pronaći na Internet adresi www.putevi-srbije.rs.\nRadovi na auto-putu od Autokomande do Hitne pomoći\nPonovo uspostavljeno stajalište Franša d'Eperea


Okršaji policije i demonstranata u Istanbulu posle protesta\nPolicijske snage sukobile su se u ponedeljak u Istanbulu s oko 300 mladih pripadnika levičarskih grupa koji su ostali posle sindikalnih protesta blizu trga Taksim, prenose agencije.\nDva glavna sindikalna udruženja pozvala su u ponedeljak na proteste širom Turske kao podršku aktivistima koji se protive premijeru Redžepu Tajipu Erdoganu, ali je odziv bio je slab. U Istanbulu se okupilo manje od 2.000 ljudi. Kada su prethodno organizovali proteste 5. juna sindikati su okupili više desetina hiljada ljudi.\nPristalice jednog sindikata su se razilazile kada je oko sto policajaca u opremi za razbijanje demonstracija krenulo na njih potpomognuti s dva vodena topa, koristeći suzavac i gumene metke. Mladi su odgovorili bacanjem kamenica pre nego što su pobegli u susedne ulice.\nDemonstranti su zaustavljeni dosta pre trga Taksim kome su prilaze blokirale jake policijske snage. Policija je isterala aktiviste iz s Taksima i susednog parka Gezi tokom vikenda. Turska vlada, koja želi da zaustavi proteste s kojim se suočava od 31. maja, zapretila je da će ugušiti demonstracije sindikata koje smetra "nelegalnim" i upozorila da bi mogla da se pozove vojska.


Sportski dan i Skupština Sportskog kluba JP “Srbijagas”\nSportisti se nadmetali na novosadskom SPENS-u\nSada već tradicionalno – jednom godišnje – popularni novosadski SPENS postane stecište sportista rekreativaca JP „Srbijagas“. Ovog puta specifična manifestacija nacionalne gasne kompanije pod nazivom “Sportski dan“ održana je pod svodovima Sportskog i poslovnog centra „Vojvodina“ u nedelju 23. oktobra gde su se okupili zaposleni iz svih organizacionih delova Srbijagasa - Novog Sada, Beograda, Zrenjanina, Pančeva, Kikinde, Vršca, Čačka, Kragujevca. Ukupno 160 naših radnika bilo je sportski aktivno, a nadmetanja su održana u malom fudbalu, basketu 3 na 3, odbojci, stonom tenisu, badmintonu, streljaštvu, kuglanju i šahu. Zajednički organizatori i ovog četvrtog po redu sportskog druženja (trećeg na Spensu) bili su Jedinstvena sindikalna organizacija JP „Srbijagas“ i Sportski klub naše kompanije. Treba dodati da je u okviru Sportskog dana ujedno odigran i tradicionalni memorijalni turnir u malom fudbalu „Aleksandar Savić Savke“ koji se održava u spomen na našeg tragično nastradalog kolegu, koji je, između ostalog, bio i vrstan sportista.\nNije samo velika dvorana „Spensa“ toga dana bila mesto okupljanja sportista Srbijagasa. U Amfiteatru popularnog novosadskog sportskog zdanja održana je redovna godišnja Skupština Sportskog kluba kojoj je predsedavao Jovica Budimir, izvršni direktor za investicije JP "Srbijagas". Na početku je jednoglasno usvojen Zapisnik sa prošlogodišnje sednice, a potom je predsednik kluba Milan Đukić, izvršni direktor za pravne, kadrovske i opšte poslove, podneo Izveštaj o radu Sportskog kluba „Srbijagas“ u periodu oktobar 2015 – oktobar 2016. godine.\n-U periodu između dve skupštine, aktivnosti kluba bile su redovne i u skladu s Planom rada, koji je usvojio Izvršni odbor kluba, a što se finansija tiče, Završni račun za prošlu godinu urađen je u skladu sa zakonom i predat na vreme, istakao je, između ostalog, Milan Đukić.\nNa kraju sednice, a na osnovu odluke Izvršnog odbora „Sportskog kluba“ da se zaslužnim članovima dodele priznanja, nagrađena su dvojica istaknutih članova Sportskog kluba „Srbijagas“. Ovogodišnji laureati su Bojan Joksimović, zaposlen u opštim poslovima u distribuciji beogradskog dela naše kompanije i to pre svega za učešće na Njujorškom i Berlinskom maratonu, kao i za doprinos i učešće u fudbalskoj ekipi i Zoran Vučković, tehnički rukovodilac u radnoj jedinici merenje i regulacija (Novi Sad) za učešće u košarkaškim, odbojkaškim i plivačkim takmičenjima, ali i zbog velikog doprinosa u radu Vaterpolo kluba „Vojvodina“ kao njegov predsednik i u radu Sportskog društva „Vojvodina“.\nPriznanja nagrađenima uručio je predsednik Jedinstvene sindikalne organizacije JP „Srbijagas“ Veljko Milošević, koji je biranim rečima pozdravio sve učesnike Sportskog dana i članove Skupštine Sportskog kluba.\nNovi Sad, 24.10.2016. godine Služba za odonose s javnošću i marketing


Vrućina u zapadnoj Evropi, rekordni 41 stepen u Bordou\n► Vrućina u zapadnoj Evropi, rekordni 41 stepen u Bordou\n23.07.2019 Beograd / Pariz\nVelika vrućina zahvatila je danas severozapad Evrope, za snabdevanje biciklista na Tur de Fransu je dopremljena dodatna količina vode, Holandija je izdala "narandžasto upozorenje", a rekordne temperature očekuju se u Nemačkoj i Velikoj Britaniji.\nSa 41,2 stepena Celzijusa novi toplotni rekord postignut je danas popodne u Bordou, u Francuskoj.\nTo je, navodi Frans pres, verovatno tek početak jer je prognozirano da će temperatura nastaviti da raste narednih dana u celoj Zapadnoj Evropi, pre nego što počnu da opada u petak.\nU Francuskoj gotovo sve oblasti su pod upozorenjem na vrućinu, izuzev jugoistoka i krajnjeg severozapada zemlje.\nMeteoroški zavod Frncuske "Meteo Frans" predviđa temperature koje nisu zabeležene za više od 70 godina merenja. U četvrtak je za Pariz prognoziran 41 stepen. Pretodna najviša temperatura od 40,4 stepena Celzijusa bila je 1947. godine.\nIpak neće pasti francuski rekord: potučen je krajem juna, sa 46 stepeni Celzijusa na jugu zemlje.\nU Parizu se već sprovodi plan za vrućinu: otvorene su javne zgrade za rashlađivanje, postavljene privremene fontane i raspršivači vode. Niz mera je planiran posebno za starije osobe koje su bile velke žrtve vrućine u leto 2003. kada je 15.200 ljudi umrlo u Francuskoj.\nDrugi evropski gradovi preduzeli su slične mere. Beč je građanima i turistima ponudio aplikaciju nazvane "City oases" da na mapi nađu "zone za rashlađivanje", zelene površine ili mesta za kupanje, česme i vodu.\nBiciklisti na Turd d Fransu, koji su danas vozili na temperaturi od 40 stepeni, češće su se nego obično snabdevali vodom - po tri bidona od pola litra na sat.\nŽrtva vrućine je francuska elektro kompanija EDF koja je bila primorana da ove nedelje isključi dva nuklearna reaktora centrale Golfek, na jugozapadu Francuske.\nU Belgiji je upozorenje na jaku vrućinu danas izdato za sve regione, izuzev obale, i na snazi je zaključno sa petkom, kaže nacionalna meteorološka služba. Istorijski rekord iz 1947. mogao bi da bude oboren, te godine je 27. juna registrovano 38,8 stepeni, što je potom korigovano na 36,6 stepeni jer je izmenjena konstrukcija meteoroloških termometara.\nU zapdnoj Flandriji, guverner je danas proglasio zabranu pušenja i paljenja vatre u prirodi da bi se sprečilo izbijanje požara.\nHolandija je takođe pod "narandžastim" upozorenjem, izuzev najsevernijih ostrva. Holandska vlada uvela je niz propisa koje treba slediti u bolnicama i u staračkim domovima.\nU Nemačkoj živa na termometru će narednih dana dostići 41 stepen Celzijusa u oblasti Kelna, čime će biti oboren rekord od 40,3 stepena iz 2015.godine, navela je nemačka meteorološka agencija.\nU Velikoj Britaniji temperature bi mogle biti rekordne ne samo za jul, nego istorijski najviše, rekao je Pol Gundersen, iz meterološke službe Met Office. Očekuje se 37 stepeni u četvrtak na jugoistoku Engleske čime će biti premašen rekord za jul od 36,7 stepena, i približava se istorijskom maksimumu od 38,5 stepeni Celzijusa u avgustu 2003.\nTakozvani "toksični koktel" vlažne vrućine i polena mogao bi da bude vrlo opasan za oko 5,4 miliona ljudi koji pate od astme u Velikoj Britanij, upozorili su iz Udruženja astmatičara.\nTa druga vrućina za manje od mesec dana posle vrućine krajem juna, povećava zabrinutost da bi mogla da usledi ekstremna suša.\nU Srbiji će danas biti promenljivo oblačno sa sunčanim intervalima i toplo, a lokalno su moguće nepogode sa gradom, olujnim vetrom i obilnim pljuskovima, naročito u centralnom i južnom delu...\nRonaldo ne igra protiv Rome, Imobile je najbolji strelac Evrope\nFudbaler Lacija Ćiro Imobile i zvanično je najbolji strelac Evrope za sezonu 2019/20, pošto Kristijano Ronaldno neće igrati u današnjoj utakmici protiv Rome.\nNovi udar koronavirusa u Evropi\nNovo širenje koronavirusa u evropskim zemljama s popuštanjem restrikcija i povećanim kretanjem stanovništva u jeku letnje turističke sezone, dovelo je do vraćanja ukinutih ograničenja, ali i...


Afera "Respiratori" je krenula 27. aprila kad je saopšteno da je 100 respiratora za zdravstveni sistem Federacije BiH uvezla kompanija "FH Srebrena malina" iz Srebrenice koja se bavi poljoprivrednom proizvodnjom\nPripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) ponovo pretresaju carinsku ispostavu na Međunarodnom aerodromu Sarajevo, zbog spornog uvoza respiratora iz Kine.\n“SIPA vrši pretres po nalogu našeg tužiteljskog tim uz naredbu Suda BiH u okviru predmeta “respiratori”. Traži se dokumentacija”, potvrdio je za Fokus.ba Boris Grubešić, glasnogovornik Tužilaštva BiH, koji je dodao da u ovom trenutku ne mogu dati više informacija.\nDa su pripadnici SIPA-e vršili pretres na Aerodromu Sarajevo potvrdio nam je glasnogovornik Uprave za indirektno oporezivanje BiH Ratko Kovačević.\n“Dokumentacija o uvozu 80 respiratora u BiH, čiji je uvoznik kompanija FH Srebrena malina doo, nije se zagubila. Istražioci su bili u carinskoj ispostavi Aerodrom Sarajevo i izuzeli su orginalnu dokumentaciju, koja im je potrebna u postupku, što mi je potvrdio šef ove carinske ispostave. Dakle, dokumentacija nije zagubljena”, potvrdio je za Fokus.ba Kovačević.\nAfera “Respiratori” je krenula 27. aprila kad je saopšteno da je 100 respiratora za zdravstveni sistem Federacije BiH uvezla kompanija “FH Srebrena malina” iz Srebrenice koja se bavi poljoprivrednom proizvodnjom.\nIstragu u predmetu “Respiratori” provodi Tužilaštvo BiH, a zbog uvoza 100 respiratora iz Kine preko kompanije “Srebrena malina” osumnjičeni su federalni premijer Fadil Novalić, direktor Federalne uprave civilne zaštite Fahrudin Solak, vlasnik “Srebrene maline” Fikret Hodžić te direktor Agencije za lijekove i medicinske sredstva BiH Aleksandar Zolak.\n#izdvojeno#sipa#Tužilaštvo BiH#scc#u fokusu#respiratori


Islamska država izgubila 30 odsto teritorije\nBeta 5. januara 2016. 22:55\nMedjunarodna koalicija predvodjena SAD, koja se bori protiv Islamske države u Iraku i Siriju, saopštila je danas da je ta ekstremistička grupa izgubila 30 odsto teritorije koju je do skoro držala u tim zemljama.\nPortparol koalicije, američki pukovnik Stiv Voren, rekao je novinarima u Bagdadu da su ekstemisti izgubili 40 odsto teritorija u Iraku i 20 odsto u Siriji, i dodao da su oni sada u defanzivi.\nOd kada je medjunarodna koalicija 2014. počela vazdušne napade na položaje Islamske države, snage Kurda potisnule su ekstremiste iz delova severnog Iraka i područja Sirije uz granicu s Turskom. Na jugu, iračke snage i šiitske milicije povratile su kontrolu nad gradom Tikritom, kao i nad Ramadom, glavnim gradom provincije Anbar.\nVoren je ocenio da je „neprijatelj slabiji“ i istakao da Islamska država od maje prošle godine nije zauzela ni jedno novo područje.\nIslamska država, medjutim, i dalje drži velika područja severnog i zapadnog Iraka, uključujući i drugi po veličini irački grad Mosul, kao i znatne delove Sirije, a ima i bliske snage u Libiji, Egiptu, Jemenu i Avganistanu.\nNapadi u školama povezani sa samoubilačkom igricom…


Aktuelno / Štampa / Za jesenju setvu treba 67 mlrd RSD\nObjavljeno 31.10.2013. na B92\nDatum: 31.10.2013.Izvor: B92\nZa jesenju setvu i otkup poljoprivrednih proizvoda iz jesenje berbe za potrebe prehrambene industrije, potrebno je obezbediti 67 milijardi dinara.\nNa sednici Udruženja za poljoprivredu, prehrambenu i duvansku industriju, stručnjak PKS Milan Kužnik kazao je da su ovogodišnji prinosi veći nego prethodne godine, ali je cena proizvoda skoro duplo niža pa seljaci neće moći sami da finansiraju jesenju setvu.\nFinansijski efekti povećane proizvodnje su manji i mada se cena setve po hektaru malo povećala, sa 31.000 na 32.000, seljaci to neće moći sami da finasiraju, pogotovo ako hoće da koriste deklarisano seme, precizirao je on.\nPlanirano je da se zaseje jedan milion hektara oranica, od kojih 75 odsto pšenicom i ostalim žitaricama. Pšenica će biti zasejana na 600.000 hektara, ostale žitarice na 200.000, industrijsko bilje na 40.000, krmno bilje na 100.000, povrće na 90.000.\nZa finansiranje setve predloženih površina potrebano je obezbediti 10 milijardi dinara.\nZa kupovinu poljoprivrednih proizvoda iz jesenje berbe biće potrebno oko 57 milijardi dinara, a vrednost očekivane ukupne proizvodnje iznosi 168 milijardi.\nZa kupovinu 745.000 tona kukuruza biće potrebno oko 9,68 milijardi, za 2,87 miliona tona šećerne repe oko 14,35 milijardi, 499.000 tona suncokreta 13,47 milijardi, za 392.000 tona soje 17,25 milijardi, za 111.000 tona krompira 2,44 milijarde, za 224.000 tona šljive 4,48 milijardi i za 104.000 tona grožđa 5,2 milijarde.\nKužnik je naveo da je ove godine proizvedeno 2,69 miliona tona pšenice, što je 40,2 odsto više nego prošle godine, dok je ovogodišnja proizvodnja 36,3 odsto veća u odnosu na desetogodišnji prosek (2003-2012).\nPšenica je dobrog kvaliteta i najvećim delom se nalazi u prvoj i dugoj klasi. Do sada je već izvezeno 800.000 tona, a u planu je još 500.000 tona izvoza, koji je već ugovoren.\nZamenik direktora Kompenzacionog fonda i sistema javnih skladišta Tatjana đukanović je istakla da postoji potreba da se zrnaste kulture razvrstavaju prema kvalitenim grupama, jer država sada gubi 10 evra po toni pšenice, zato što nije razvrstana.\nOna je ukazala na značaj javnih skladišta, koji je za sada registrovano 15 i u kojima se nalazi 114.000 tona robe.\nBroj takvih skladišta je za sada nedovoljan, jer bi proizvođači skladištenjem pšenice, suncokreta, kukuruza, soje i uljane repice, mogli da ih prodaju onda, kada je cena na tržištu najpovoljnija, a ne odmah nakon žetve, predočila je ona.\nPri tom proizvođači mogu u skladištu da dobiju robni zapis kao zalogu za kredit, što pojeftinjuje pozajmicu, a istovremeno mogu da trguju robnim zapisom na Produktnioj berzi u Novom Sadu.


APATINSKI BISER SIJA KRAJ EGEJSKOG MORA - Radio Dunav\nRođen 31. maja 1986. godine u Apatinu, rukometnom gradu, Aleksandar Pilipović od samog početka pokazivao je da će izrasti u velikog čoveka i isto tako uspešnog rukometaša. Svoje prve rukometne korake načinio je u rodnom Apatinu da bi nakon nekoliko uspešno odigranih sezona talentovani levokrilni igrač napustio „plavo-bele“ i preselio se u Beograd gde ga je sačekao crveno-beli dres Crvene Zvezde.\nU toku svoje karijere Aleksandar je nosio dres PKB-a, Kolubare, Vojvodine, Požarevca i drugog večitog rivala iz Beograda Partizana, a za to vreme uspeo da se okiti sa tri titule prvaka Srbije kao i dva Super kupa. Svoje najbolje partije počeo je da pruža kao člano crno-belih što je prepoznao i Rukometni savez Srbije pa ga je nakon odlično odigrane sezone 2009/10. proglasio za najbolje levo krilo, a od toga trenutka Pilipovićeva karijera kreće uzlaznom putanjom.\nNakon uspešne sezone u Novosadskoj Vojvodini, koju je krunisao učešćem u Evropskim takmičenjima, Aleksandar je po drugi put doživeo povredu ukrštenih ligamenata kolena pa je njegov igrački razvoj zaustavljen na neko vreme. Oporavak je bio dugotrajan i veoma naporan, a pored indvidualnih treninga koristio je slobodno vreme da svoju formu podigne na viši nivo trenirajući u svom matičnom klubu u Apatinu.\nIz povrede je izašao još jači, što je prepoznala uprava Rukometnog kluba Požarevac i pozvala ga u svoje redove što im je on vratio titulom najboljeg strelca Super lige Srbije. Odlične partije Apatinca u Požarevcu prepoznao je Turski Goztepe i ponudio uslove koje je naš rukometaš prihvatio.\n-Lepo sam se uklopio u ekipu, za pet meseci provedenih u Izmiru, milionskom gradu na obali mora, mogu da kažem sve najlepše. Klub je iz sezone u sezonu organizovaniji i ambicije su im sve veće, našli smo zajednički jezik i postigli dogovor i za narednu takmičarsku sezonu pa ću i naredne godine braniti boje Goztepe. -Rekao je Aleksandar Pilipović za radio Dunav\nTagged ALEKSANDAR PILIPOVIĆ RK APATIN RK CRVENA ZVEZDA BEOGRAD RK PARTIZAN BEOGRAD RK PKB RK POZAREVAC\nUPIŠITE VAŠE DETE U ŠKOLU KAJAKA\nMay 26, 2020 Прегледано 4.645 пута


24sata.info - Dalipagić u Beogradu razgovarao s ministricom Mihajlović\nDalipagić u Beogradu razgovarao s ministricom Mihajlović\nAutor S N 13. 09. 2019. • 15:25\nZamjenik ministra komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine Saša Dalipagić boravio je u Beogradu gdje se sastao s ministricom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zoranom Mihajlović.\nNa sastanku je razgovarano o sporazumima u oblasti infrastrukture Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Srbije o suradnji na realizaciji projekta izgradnje autoceste/brze ceste Sarajevo - Beograd - Sarajevo, s naglaskom na izgradnju međudržavnog mosta na rijeci Savi kod Rače, te o održavanju i rekonstrukciji cestovnih i međudržavnih mostova između BiH i Srbije.\nTakođer, razmatrano je i pitanje izgradnje zajedničkog graničnog prijelaza na mostu Bratunac - Ljubovija.\nDalipagić je upoznao ministricu Mihajlović da će 24. septembra biti održan sastanak povjerenstava BiH i Srbije radi usuglašavanja teksta Sporazuma o delegiranju odgovornosti za pružanje usluga u zračnom prometu, koji je jedan od uvjeta da BiH preuzme potpunu kontrolu nad svojim zračnim prostorom.\nZaključeno je da postoji obostran interes za što skoriju realizaciju svih navedenih aktivnosti, kao i potreba nastavka kontinuirane suradnje između dvaju ministarstava kako bi se analizirala realizacija postojećih i utvrdile nove aktivnosti, u korist svih građana Bosne i Hercegovine i Republike Srbije.\nDalipagić je prisustvovao i otvaranju sjеdišta Prometne zajednice jugoistočne Evropе u Bеogradu, saopćeno je iz Ministarstva komunikacija i prometa BiH.


Zakon o električnoj energiji RS i dalje na čekanju - Istinomjer\nMinistar energetike i rudarstva Republike Srpske, Petar Đokić najavio je izradu nacrta Zakona o električnoj energiji koji bi trebalo da dovede do reorganizacije „Elektroprivrede Republike Srpske“ (ERS) u prvom kvartalu 2019. godine. Međutim, nacrt ovog zakona do sada nije razmatran od strane Vlade i Narodne skupštine Republike Srpske.\nPodsjećamo, u januaru ove godine resorni ministar Petar Đokić, govoreći o povećanju kapitala ERS i planovima kada je upitanju energetski sektor, rekao je da se nacrt zakona o električnoj energiji RS “očekuje u prvom kvartalu ove godine”.\nTaj zakon će regulisati, pored brojnih pitanja, i pitanje razdvajanja snabdjevača i distributera, to je aktivnost koja slijedi u narednom perodu. Interes i Vlade i ERS-a je da što prije imamo ovaj zakon.\nPetar Đokić, 25.01.2019.\nKako je ranije pojašnjeno, ovim zakonon trebala bi se normirati reorganizacija ERS, zatim razdvajanje proizvodnih od distributivnih preduzeća, otpuštanje radnika te otkup akcija od malih akcionara. Na pitanje da li će donošenje ovog zakona zaista značiti i reorganizaciju rada u smislu otpuštanja radnika u ERS-u, Đokić je tada odgovorio kako to “ne zna”.\nRano je govoriti o poziciji ERS-a u kontekstu primjene ovog zakona jer ne možemo ništa prejudicirati. Moramo imati rješenja, pa tek onda govoriti kakve su posljedice zakonskih rješenja, ali politika ove vlasti je uvijek bila ogromna pažnja prema radnicima i bilo koja reforma koja je provedena, pa i ova na „Željeznicama RS“, nije završena na način da su radnici bačeni na ulice nego je donesen adekvatan program zbrinjavanja i podrške radnicima i uglavnom je sve sporazumno rješavano. Tako će i u vom kontekstu to pitanje biti tretirano, s punom odgovornošču\nReduciranje broja zaposlenih u javnim preduzećima RS u martu ove godine najavio je premijer Republike Srpske, Radovan Višković o čemu je Istinomjer već pisao. U nekim preduzećima, počelo se raditi na reorganizaciji, no kada je u pitanju ERS to je evidentno odgođeno. Podsjećamo, ”Šume RS” dobile su moratorij na zapošljavanje, a premijer Višković najavio je sastanke sa menadžmentima “svih javnih preduzeća” s ciljem pronalaženja modaliteta za reduciranje broja zaposlenih. Smanjenje broja zaposlenih najavljeno je i u resornim ministarstvima RS.\nZakon o električnoj energiji RS nije razmatran ni na jednoj od do sada održanih sjednica Vlade i Narodne skupštine Republike Srpske, a prema posljednjoj najavi “za očekivati je da se usvoji u septembru“. Ministar energetike i rudarstva Republike Srpske, Petar Đokić za svoje obećanje da će nacrt Zakona o električnoj energiji biti dostavljen Vladi RS u prvom kvartalu 2019. godine od Istinomjera dobija ocjenu neispunjeno.


Palo Alto Networks - Potpuna kontrola internet‑saobraćaja\nIako korisnici i dalje teže tome da za kontrolu internet‑saobraćaja upotrebljavaju neka od proksi‑rešenja, činjenica je da su se takvi proizvodi pridružili dugačkom spisku zastarelih bezbednosnih tehnologija. Nekada davno, proksiji su ispunjavali potrebe koje tradicionalni firewall uređaji nisu mogli da zadovolje: pružali su uvid u web saobraćaj, počev od kategorizacije HTTP, a kasnije i HTTPS saobraćaja. Međutim, malo ili nimalo pažnje vodilo se o saobraćaju i velikom broju aplikacija koje su koristile druge načine pristupanja korporativnim mrežama, a koje su neretko koristile razne zlonamerne pretnje.\nDobre (mada ograničene) funkcije proksi‑rešenja imaju svoju cenu: mrežno kašnjenje, složeno i skupo uvođenje rešenja, nedovoljno stroga bezbednosna ograničenja i sporo usvajanje novih bezbednosnih tehnologija. Nedostaci proksija postaju vidljiviji zahvaljujući eksplozivnom rastu web i mrežnih aplikacija, u kombinaciji sa novim pretnjama i povećanim usvajanjem mobilnih tehnologija. Ove promene donele su sa sobom potrebu za manje kompleksnim, sveobuhvatnijim rešenjem, sa boljim performansama.\nBezbednosne platforme nove generacije\nZa razliku od proksi‑rešenja, bezbednosne platforme nove generacije daju kompletan uvid u saobraćaj koji prolazi kroz sve portove na mreži i prepoznaju sve aplikacije. Takva platforma kompanije Palo Alto Networks rešava fundamentalne probleme koji se obično sreću kod proksija. Kombinuje funkcije otkrivanja i zaštite od pretnji, analizu sumnjivih datoteka u zatvorenom okruženju, filtriranje URL‑ova sa sveobuhvatnom kontrolom aplikacija, bez kompromisa i bilo kakvih ustupaka, klasifikujući sav saobraćaj, identifikujući aplikacije bez obzira na port, donoseći odluku o sadržaju i mapirajući saobraćaj i korisnike.\nTo omogućava preduzećima da postignu svoje bezbednosne ciljeve bez mrežnog kašnjenja, gubitaka performansi ili kompleksnosti uvođenja koje zahtevaju proksi‑rešenja. Palo Alto Networks nudi:\npotpuni uvid u aplikacije, njihov sadržaj i korisnike, uz mogućnost kontrole preko polisa, forenzike i izveštavanja;\nbezbedno korišćenje aplikacija, dozvoljavajući samo one koje su potrebne za obavljanje posla, a onemogućavajući sve ostale;\nsprečavanje poznatih pretnji eliminacijom neželjenih aplikacija, kao i zaustavljanje pretnji koje ne zavise od portova;\nblokiranje nepoznatih pretnji koje bi mogle da prođu kroz nove aplikacije iz oblaka, pomoću analize u realnom vremenu koja se obavlja u zatvorenom virtuelnom okruženju.\nPotpuna vidljivost bez mrežnog kašnjenja\nPlatforma koju nudi Palo Alto Networks vidi sav saobraćaj na svim portovima. Predvidljiva brzina i performanse postižu se zahvaljujući kombinaciji softverskog sistema obrade u jednom prolasku koji spaja aplikacije, sadržaj i identifikaciju korisnika, sa posebno projektovanom hardverskom platformom sa namenskim procesorima za mrežu, bezbednost, sprečavanje pretnji i administraciju.\nPotpuna vidljivost i kontrola aplikacija, korisnika i sadržaja daje administratorima bezbednosti parametre koje mogu da koriste u pravljenju dinamičnih, kontekstnih polisa, znatno efikasnijih od tradicionalnih uređaja za filtriranje URL‑ova i web bezbednost.\nSaznajte kako Palo Alto Networks firewall radi na nekoj od besplatnih radionica koje se redovno održavaju, testirajte Palo Alto Networks firewall uređaje u svom okruženju, otkrijte šta se stvarno dešava u vašoj mreži i preuzmite kontrolu!


„ODNOSI NIKAD BOLJI“ Petar Đokić se sastao sa Ivicom Dačićem – Visegradlive.com\nHome / Srbija / Politika / „ODNOSI NIKAD BOLJI“ Petar Đokić se sastao sa Ivicom Dačićem\n„ODNOSI NIKAD BOLJI“ Petar Đokić se sastao sa Ivicom Dačićem\n8. Oktobra 2019.\tPolitika, Politika RS 24 Views\nPredsjednik Socijalističke partije Petar Đokić sastao se danas u Beogradu sa predsjednikom Socijalističke partije Srbije Ivicom Dačićem, saopšteno je iz SP.\nNa sastanku dva predsjednika razgovaralo se o aktuelnim temama u Republici Srpskoj, Srbiji i regionu, kao i o mogućnostima za unapređenje ekonomske saradnje i daljeg razvoja Srpske i Srbije.\n– Između ostalog, Đokić je iskoristio priliku da upozna Dačića sa zaključcima razgovora kojeg je imao sa predsjednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom na marginama nedavno završenog energetskog samita „Ruska energetska sedmica 2019.“ u Moskvi. Na sastanku je konstatovano da su odnosi između Republike Srpske i Srbije, ali i između dvije partije nikada bolji, te su najavili nastavak aktivnosti koje će dovesti do ujedinjenja dvije partije u budućnosti – navode iz SP.\nNaglašavaju da je predsjednik Đokić istakao da je trajno opredjeljenje socijalista ekonomski i politički razvoj i osnaživanje naših zemalja i našeg naroda dok je predsjednik Dačić zaključio da su ove dvije partije oduvijek radile i nastaviće da rade zajednički za Srpsku i Srbiju i za bolji život našeg naroda sa obje strane Drine, te iskazao punu podršku u daljem djelovanju Socijalističke partije na čelu sa Petrom Đokićem.\nPrevious Peugeot “pogodio” sa električnim 208\n10. Maja 2017.\t24,430


Loader Upgrade 2.0 L150H-L220H\n2.0 Spremni za akciju\nVolvo utovarivači L150H, L180H i L220H\nL150H-L220H su deo novog i poboljšanog Volvo utovarivača verzije 2.0. Sa nizom novih i unapređenih karakteristika uključujući Optishift sledeće generacije, nadograđeni motor i prenos i do 15% više efikasnosti u potrošnji goriva, Volvo je podigao dokazanu H-seriju na novi nivo. Štaviše, svi Volvo utovarivači mogu da se napajaju HVO-gorivima smanjuući štetne emisije i uticaj vašeg rada na životnu sredinu.\nSledeća generacija Optishift\nPoboljšati ciklus i značajno smanjiti potrošnju goriva sa sledećom generacijom Optishift-a. Poboljšana tehnologija integriše funkciju Reverse By Braking i novi konvertor obrtnog momenta sa zaključavanjem, stvarajući direktni pogon između motora i prenosa.\nParalelna veza kacenja kasike\nPovećajte svoju produktivnost pomoću jedinstvenog Volvo sistema kačenja kašike Torque Parallel (TP). Veza TP obezbeđuje visoku silu kidanja i paralelni pokret tokom čitavog područja podizanja, u kombinaciji sa superiornom stabilnošću tokom punjenja i nošenja, radi lakšeg punjenja kašika.\nIskoristite brz i lak servis za L150H-L220H. Volvo kabina se može naginjati na 30 ⁰ ili 70 ⁰, u kombinaciji sa elektronskim pogonom i grupisanim servisnim tačkama dostupnim sa zemlje.\nPogledajte naš kompletan asortiman utovarivača


RTS :: Cupara: Gradimo tim za ono što nas čeka\nRukomet Cupara: Gradimo tim za ono što nas čeka\nponedeljak, 21. okt 2019, 13:19 -> 13:29\nPovratnik u rukometnu reprezentaciju Srbije golman Vladimir Cupara, pred prijateljske mečeve sa Austijom i Slovenijom, rekao je da će ti dueli poslužiti da tim vidi gde je posle nekoliko meseci pauze. Rukometaši će se okupiti večeras u SC Kovilovo, gde će započeti EHF nedelju tokom koje će 25. oktobra odigrati meč sa Austrijom u Gracu i Slovenijom dva dana kasnije u Mariboru.\n"Jedva čekam da se okupimo, dobro će nam svima doći da malo zaboravimo na klupske obaveze i posvetimo se nacionalnom timu. Austrija i Slovenija su dobre reprezentacije. Rezultat nam nije u prvom planu, već uigravanje za ono što sledi na Evropskom prvenstvu. Dobro će nam poslužiti da vidimo gde smo posle nekoliko meseci pauze, da se podsetimo nekih akcija, ali i družimo i gradimo tim za ono što nas čeka", rekao je Cupara za sajt Rukometnog saveza.\nIzabranici Nenada Peruničića imaće priliku da osete teren u Gracu, gde će igrati na Evropskom prvenstvu 2020 u grupi sa selekcijama Belorusije, Crne Gore i Hrvatske.\n"Na nama je da se dobro spremimo i pokušamo da napravimo iskorak u odnosu na prethodna takmičenja. Prognozirati bilo šta je nezahvalno, kada god sam pokušavao, nisam pogađao", rekao je golman mađarskog Vesprema.\nZbog obaveza klubova u EHF Ligi šampiona i nemačkoj Bundesligi, selektor Peruničić neće moći od starta da računa na nekoliko igrača koji će se u ponedeljak priključiti timu.\n"Orlovi" će u SC "Kovilovo" provesti nekoliko trenažnih dana pred polazak u Maribor na utakmice koje će biti ujedno i poslednja šansa stručnog štaba za uigravanje pred početak završnih priprema za EP, koje pocinje 9. januara naredne godine u Austriji.


RTS :: Žito je u Mačvi dobro rodilo – ima i za izvoz, samo da cena ne podbaci\nEkonomija Žito je u Mačvi dobro rodilo – ima i za izvoz, samo da cena ne podbaci\nutorak, 07. jul 2020, 06:00 -> 06:08\n"Ove godine je bolje nego do sada. Prinos je, kako gde, od pet do osam tona. Seme smo mi sejali naše. I lepo je, solidno. Bacili smo dosta đubriva u proleće, u jesen nismo bacali ništa, a proleće smo puno. Ja sam zadovoljan", hvali se Slobodan Dragojević, poljoprivrednik iz Šapca.\nDobro su rodile rane sorte pšenice, ali i hibridi koji kasnije dozrevaju. Poljoprivrednici rod uglavnom predaju skladištarima na čuvanje.\nMilorad Gajić iz Jevremovca, kaže da je godina katastrofalno počela za ratarske kulture, ali da su, zadnje kiše su sve to izmenile.\n"Tako da, sasvim korektan prinos. Mi svu pšenicu predajemo. Imamo oko 25 hektara pod pšenicom, i većinu smo skinuli do sada, ostalo je jedno dva tri hektara", priča Gajić.\nZadovoljan, ali se opet i žali i nada Slobodan Dragojević, iz Šapca.\n"Sve predajemo i čekamo cenu. Prošlogodišnji rod sam naplatio pre 20 dana. Da je bar 20 dinara, da pokrijemo troškove", iščekuje Dragojević.\nNa parcelama u Mačvi gde je primenjena puna agrotehnika, rodilo je i više od devet tona pšenice po hektaru, izuzetnog kvaliteta.\n"Trenutno stanje je da je sedam tona prosek, u Mačvi, pa čak u Pocerini i Posavotamnavi. To je ipak jedna od najizdašnijih godina u poređenju sa prethodnima. Možemo da kažemo da je ova godina u Mačvi zaista bila prinosna. Dobar je kvalitet zrna, on se kreće od 76 do 80, 81 hektolitar, to je zavidan kvalitet", ističe Darko Simić iz "PSSS Šabac".\nU Udruženju ''Žita Srbije'' kažu da je za domaće potrebe dovoljno milion i po tona hlebnog zrna. Ukoliko vreme dozvoli, žetva pšenice koja je zasejana na oko 570 hiljada hektara, biće završena za sedam dana.


PočetnaVestiMobileMobilni telefoniSertifikovan Samsung Galaxy M10 telefon\n18.12.2018 20:40 | 0 Mobile\nSajt LetsGoDigital je došao do informacije da je Samsung Galaxy M10, sa brojem modela SM-M105F/DS, upravo dobio svoju Wi-Fi sertifikaciju 18. decembra. Naziv modela otkriva i da će telefon imati Dual SIM podršku.\nIako dodatne specifikacije nisu otkrivene, izgleda da se predstavljanje telefona očekuje uskoro. Bluetooth i Wi-Fi sertifikacije se uobičajeno odobravaju nekoliko nedelja pred zvaničnu objavu uređaja.\nPogledajte još: Samsung Galaxy M20 je izrađen od metala i ima dve kamere na poleđini\nPre dve nedelje, Galaxy M10 se pojavio na Geekbenchu. Benchmark otkriva da će ovaj budžetski telefon koristiti Exynos 7870 procesor i 3GB RAM-a. Pored ovoga, tu je Android 8.1 Oreo softver, LCD displej (neće postojati AMOLED opcija).\nSamsung Galaxy M10 bi trebalo da ima i 16GB i 32GB internog skladišnog prostora. Takođe, sugeriše se da bi južnokorejska kompanija na telefon mogla biti implementirati Infinity-V displej, koji je nedavno predstavljen.\nHuawei P30 i P30 Pro renderi pokazuju notch u obliku kapljice, četiri kamere na Pro modelu


Uspešno realizovana kampanja” Hitna pomoć Specijalnoj bolnici za plućne bolesti u Surdulici usled COVID – 19” – Odbor za ljudska prava Vranje\nUspešno realizovana kampanja” Hitna pomoć Specijalnoj bolnici za plućne bolesti u Surdulici usled COVID – 19”\n/Vranje, 12.10.2020./ Odbor za ljudska prava Vranje uspešno je realizovao kampanju prikupljanja pomoći Specijalnoj bolnici za plućne bolesti Surdulica. Crowdfunding kampanja realizovana je na platformi Donacije.rs u partnerstvu sa Specijalnom bolnicom u Surdulici i podršku fondacije Katalist.\nU period od dva meseca kampanje, prikupljena su sredstva u iznosu od 393,137.00 dinara. Sredstva su namenjena kupovini dodatne medicinske opreme potrebne za brigu COVID pacijenta koji su smešteni u Specijalnoj bolnici u Surdulici. Kupljena su 11 oksimetra, 11 beskontaktna toplomera, 30 digitalnih toplomera i jedan EKG uređaj.\nOd početka jula 2020. godine Specijalna bolnica za plućne bolnice Surdulica je od Vlade Srbije dobila nalog da bude u funkciji COVID bolnice, tako da su i u Surdilici počeli da primaju pacijente zaražene korona virusom, pošto u Vranju više nije bilo kapaciteta, kaže Dr Slaviša Kostić, direktor bolnice. Iz bolnice su nam ukazali na konkretne potrebe za opremom koju trenutno nisu imali dovoljno za sve COVID pacijente, čiji se broj naglo povećavao.\nPosle kraja drugog talasa pandemije, Specijalan bolnica u Surdulici bila je vraćena u redovan režim rada da bi početkom novembra 2020. godine, sada opet jednim delom ušla u COVID sistem sa smanjenim kapacitetom. Donacija građana dolazi u pravo vreme, velika je podrška lekarima, naročito u ovim hladnim danima novembra kada je epidemija korona virusa ponovo smešta u bolničke sobe veliki broj inficiranih pacijenata. Veliki podstrek ovoj humanitarnoj akciji imali smo od Grupe 484 i Norveške ambasade koji su duplirali svaku donaciju do ukupnog iznosa od 120.000 RSD.\nOdbor za ljudska prava Vranje donirao medicinsku opremu Specijalnoj bolnici za plućne bolesti Surdulica – COVID bolnici\nPočeli organizovani preventivni pregledi žena sa invaliditetom


Održana konferencija "Glasno i jasno o Evropskoj uniji"\nU utorak, 28. maja, u Beogradu je održana konferencija Glasno i jasno o Evropskoj uniji, koja je završni deo projekta Glas zajednica o EU integracijama: Podsticaj dijalogu OCD i lokalnih vlasti oko javnih politika.\nKonferenciju su svečano otvorili Ekmel Cizmecioglu, predstavnik Delegacije Evropske unije u Srbiji, i Biljana Dakić Đorđević, izvršna direktorka Trag fondacije.\nU prethodne dve i po godine, šesnaest organizacija iz cele Srbije je, u partnerstvu sa lokalnim vlastima i građanima, dalo doprinos unapređenju procesa EU integracija aktivnim angažmanom na kreiranju i razvijanju javnih politika na nacionalnom, regionalnom i lokalnom nivou.\nKljučni rezultati ostvareni u lokalnim zajednicama predstavljeni su na konferenciji, gde je kroz dijalog dodatno razmotrena i saradnja između različitih nivoa donosilaca odluka u procesu evropskih integracija, unapređenje načina donošenja javnih politika na lokalnom nivou i značaj učešća građana u tom procesu, kao i dobrobit evropskih integracija za same zajednice.\nKonferenciji je prisustvovalo 87 učesnika, među kojima su bili, kako predstavnici 16 podržanih organizacija, tako i predstavnici lokalnih samouprava, ministarstava i medija.\nNa panelima Značaj EU integracija za lokalne zajednice i Učešće građana u kreiranju javnih politika na lokalnom nivou govorili su:\n- Ivan Bošnjak, državni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave\n- Sanda Šimić, Ministarstvo za evropske integracije,\n- Žarko Stepanović, v.d. direktora Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom,\n- Mirko Popović, koautor studije „Glas zajednica o EU integracijama“,\n- Dušanka Golubović, predsednica SKGO i gradonačelnica Sombora,\n- Igor Marsenić, član Gradskog veća grada Šapca,\n- Mladen Jovanović, direktor Nacionalne koalicije za decentralizaciju,\n- Dina Rakin, zamenica generalne sekretarke Evropskog pokreta u Srbiji,\n- Marijana Đokić, pomoćnica predsednika opštine Nova Varoš,\n- Željko Bodrožić, predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije i\n- Nenad Stojanović, Proaktiv iz Niša.\nProjekat Glas zajednica o EU integracijama: Podsticaj dijalogu OCD i lokalnih vlasti oko javnih politika realizuje konzorcijum organizacija civilnog društva koji predvodi Trag fondacija u saradnji sa Nacionalnom koalicijom za decentralizaciju, Media i reform centrom Niš, Forumom civilne akcije FORCA, Evrokontaktom, Centrom za razvoj civilnog društva, Timočkim omladinskim centrom, Edukativnim centrom Kruševac i Proaktivom.


Počeo sastanak o Ugovoru o kupoprodaji naftne industrije | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Energetika » Počeo sastanak o Ugovoru o kupoprodaji naftne industrije\nPočeo sastanak o Ugovoru o kupoprodaji naftne industrije\nObjavljeno: 12:10, 15. Aprila 2014.\nMODRIČA, U Rafineriji ulja Modriča danas je počeo sastanak Radne grupe za praćenje ispunjavanja obaveza iz Ugovora o kupoprodaji akcija preduzeća naftne industrije Republike Srpske i stvaranju povoljnijih uslova za razvoj naftne industrije.\nSastanku prisustvuju ministar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Željko Kovačević i pomoćnik ministra u ovom ministarstvu Jasna Lukić, te pomoćnik ministra finansija Srpske Jovo Radukić.\nŠestom sastanku radne grupe prisustvuju i pomoćnik ministra za ekologiju Republike Srpske Svjetlana Radusin, direktor “Optima grupe” Banjaluka Vladimir Liman i zamjenik direktora za finansije “Optima grupe” Ilja Gordijev.\nNakon sastanka predviđeni su obilazak rafinerije i izjave za novinare. Srna\nTags: jasna lukic,rafinerija ulja,ugovor,zeljko kovacevic


HomeRegionIz MUP upozoravaju: Budite oprezni tokom plaćanja na internetu na „Crni petak“\nPodsećaju da je upravo u ovom periodu povećana kupovina putem interneta, piše Srpskainfo.\n– Izvršioci krivičnih dela koriste ovakve prilike da intenziviraju svoje aktivnosti. Građanima se posebna pažnja skreće na lažne internet stranice za kupovinu, lažne igre na sreću, lažne dobitničke kartice, lažne internet stranice sa reklamama za „Crni petak“, „Fišing“ linkove i imeil poruke koje promovišu „Crni petak“. Prilikom plaćanja, potrudite se i proverite recenzije pre kupovine, koristite kartice, jer imate više šanse za povrat novca. Plaćajte samo kada ste spojeni na sigurnu internetsku vezu – izbegavajte besplatni ili otvoreni javni Wi-Fi – poručuju iz MUP.\nViše informacija građani mogu dobiti na internet stranici Odeljenja za visokotehnološki kriminalitet Ministarstva unutrašnjih poslova, posredstvom koje građani mogu da prijave takve sumnjive aktivnosti.


U prve tri godine ugasi se 70 odsto novih preduzeća – Bankar.me\nJanuary 8, 2020 BIZNIS, CRNA GORA, INTERVJUI, SVE VIJESTI Leave a comment\n– Razlozi za to su brojni i različiti, uzrokovani lošim poslovnim odlukama privrednika, a najčešće različitim vrstama ograničenja i biznis barijera koje postoje na nacionalnom i lokalnom nivou. U Crnoj Gori, prosječno mjesečno opterećenje za preduzeće sa jednim zaposlenim iznosi oko 600 eura i u slučaju da ono u tom mjesecu nije ostvarilo promet. Čini mi se da to vrlo slikovito govori o nivou opterećenosti poslovanja koji, kao takvi, na određeni način destimulišu i osnivanje novih preduzeća izjavio je Mitrović odgovarajući na pitanje da li su poslodavci u Crnoj Gori naj opterećeniji.\n– U CG je blokirano oko 18 hiljada računa preduzeća, što čini oko 50 odsto realne privrede. Sa druge strane, veliki problem na koji UPCG godinama ukazuje je i neformalna ekonomija koja učestvuje u rasponu od 30 do 40 odsto u bruto domaćem proizvodu (BDP), što je alarmantan podatak. Iako je poznato da svako smanjenje poreza i doprinosa uvećava budžetske prihode, a smanjuje sivu ekonomiju, CG još uvijek nije pronašla izlaz iz ovog problema. Praksa je pokazala da borba protiv neformalne ekonomije i njenih uzročnika treba da stimuliše one koji spadaju u uredne platiše poreskih i drugih obaveza, i da počiva na poreskoj disciplini i dobrovoljnom izvršavanju zakonskih obaveza. U ovom trenutku, opšti je utisak da realizovane mjere po pitanju borbe protiv neformalne ekonomije nisu vođene u pravom smjeru. Zato konačno treba uvažiti dugo godina zagovaran predlog UPCG po kojem ovaj problem prvenstveno treba rješavati širenjem kruga poreskih obveznika. Sve do tada ne može se očekivati smanjenje nelegalnog poslovanja jer će oni koji se trenutno nalaze na sivom tržištu tu i ostati, a kao takvi biti privilegovani u odnosu na preduzeća koja su registrovana i posluju u skladu sa zakonskom regulativom, pojasnio je Mitrović.\nKako biste ocijenili poslovni ambijent u Crno j Gori? Koje su dobre a koje loše strane?\nUz pohvale na račun evidentnih pozitivnih pomaka prethodnih godina, ipak moram konstatovati da stanje u privredi još nije dobro. To pokazuje praksa domaćih privrednika i brojne prepreke koje su još prisutne i otežavaju redovno funkcionisanje preduzeća naročito onih iz kategorije malih i srednjih. Postojeće barijere, u prvom redu, prepoznaju se kroz masivnu, skupu i neefikasnu javnu administraciju na nacionalnom i lokalnom nivou, kao i preveliku javnu potrošnju. Zabrinjava i komentar koji čujemo u komunikaciji sa našim članstvom o tome da je svakoj maloj firmi praktično potreban po jedan advokat koji će se baviti samo praćenjem regulative (zbog čestih promjena), a zatim i njenim tumačenjem.\nVlada neće da smanji opterećenje na zarade, pod izgovorom da će im se tako smanjiti prihodi. Da li ćete i u narednoj godini ineistirati na smanjivanju poreskog opterećenja pos lodavaca?\nNaravno. Kao i do sada, poreska opterećenja pos lodavaca, a posebno opterećenja na zarade, biće pitanja kojima će se UPCG intenzivno baviti i u narednom periodu. Izdvajanja za poreze i doprinose na zara de u našoj zemlji su izuzetno visoka i predstavljaju zaista veliki trošak za poslodavce. Primjera radi, na 100 eura koje isplati zaposlenom, poslodavac ima dodatnih 68 eura raznih dažbina. Takođe, treba podsjetiti i da je Crna Gora jedina zemlja u regionu i jed na od rijetkih u odnosu na zemlje EU, koja nema ni jedan jedini euro od zarade koji nije oporeziv. Iako je UPCG predlagala uvođenje neoporezivog dijela zarade, to još nije prihvaćeno.\nMala i srednja preduzeća su zdravi dio privrede, što znači da njihova održivost ne smije biti dovedena u pitanje. Nažalost, svjedoci smo da se, ranijih godina problem nedostatka javnih prihoda često rješavao povećanjem postojećih ili uvođenjem novih poreskih stopa, što u CG više ne smije biti praksa.\nPrevious Sony predstavio električni automobil (video)\nSljedeći Bagerom ukrao bankomat iz tržnog centra


source.ba | "Na birou ne sjede samo ljudi koji traže posao, nego ima i onih koji hoće zdravstveno. Od 36.000 novozaposlenih, to su ljudi koji 100 posto rade i primaju platu"\nZa Source.ba portal eksluzivno je govorio premijer Federacije Bosne i Hercegovine, Fadil Novalić.\nFadile druže, kakva ti je pita od 1,50 KM iz pekare?!\nTema intervjua sa federalnim premijerom je bio broj od 36.000 novouposlenih ljudi u FBiH, a to je brojka sa kojom se u posljednje vrijeme hvalila Vlada FBiH, na čelu sa premijerom Novalićem.\nRazgovarali smo o tome kako je Vlada FBiH došla upravo do te brojke, zbog čega su se uzimali brojevi Poreske uprave, a ne Zavoda za zapošljavanje FBiH, te na koji način premijer Novalić komentariše razlike u brojakama između te dvije institucije.\nBilo je govora o poticajima koje je Vlada FBiH davala firmama, broju uposlenim po sektorima, broju novouposlenih po gradovima, a također smo razgovarali i šta se to smatra poticajem za, primjera radi, poljoprivrednike, te da li se zaposlenjem smatra svako onaj kome se uplati bilo kakav novac na račun ili ko prijavi bilo kakav porez.\nJedna od tema intervjua sa Fadilom Novalićem je bila i novac kojeg smo dobili od 7,5% povećanog broja novouposlenih ljudi, pa smo premijera FBiH upitali gdje se iskoristio taj novac i u šta je utrošen.\nDirektno smo od premijera zatražili da nam pojasni šta to Poreska uprava, od koje Vlada FBiH svakodnevno uzima podatke, smatra novouposlenim - da li su to ljudi koji doista primaju platu, ili se radi o određenoj manipulaciji i "napumpavanju" brojki.\nZa kraj, premijera FBiH smo upitali koji su to njegovi vizionarski planovi za budućnost, s obzirom da se njegove aktivnosti oko otvaranja novih radnih mjesta u toku njegovog mandata (mart 2015. - pa do danas) više mogu pripisati regulisanjem stanja u sivoj ekonomiji, a ne nekim vizionarskim potezima.\nU nastavku pogledajte cijeli intervju sa premijerom Federacije Bosne i Hercegovine, Fadilom Novalićem.\nTagovi: Fadil NovalicZaposlenjeIntervjuFBiHVlada FBiH


Praktične Politike | Centar za Praktičnu Politiku\nUsvajanje praktičnih politika i praksi\nPC je posvećen zagovaranju praktičnih politika i praksi koje implementiraju najviše standarde zaštite ljudskih prava.\nPC pravi predloge za praktičnu politiku (policy papers) čiji cilj je rešavanje konkretnih problema u oblasti ljudskih prava i tranzicione pravde. U predlozima se nalaze preporuke za rešavanje problema i plan akcije u vidu konkretnih koraka. Svoje predloge PC javno zagovara u direktnom kontaktu sa institucijama i organizacijama.\nU cilju promocije predloga za praktičnu politiku PC koristi sve metode javnog zagovaranja i blisko sarađuje sa organizacijama civilnog društva, institucijama i međunarodnim organizacijama.\nReforma tri sektora\nPC aktivno radi na promeni institucionalnog okvira u cilju uspostavljanja vladavine prava i sistema vrednosti imanentnih za demokratsko društveno uređenje i građansko društvo.\nRadi ostvarenja ovog cilja PC učestvuje u formulisanju predloga pravnih akata, predloga za praktične politike i izgradnji praksi koje vode ka usvajanju i implementaciji sistema vrednosti građanskog društva.\nPC je posvećen društvenoj promeni kao vrhovnoj vrednosti u sva tri sektora društva – javnom, privatnom i civilnom. PC pomaže institucijama da usvoje praktične politike i primene prakse i standarde vladavine prava, ljudskih prava i dobrog upravljanja.\nPC javno zagovara uključivanje privatnog sektora u izgradnju civilnog društva, primenu pravila društveno odgovornog poslovanja u radu kompanija i međusektorsku saradnju.\nPC će praviti predloge za praktične politike u cilju rešavanja otvorenih pitanja koja mogu da dovedu do konfliktnih situacija i rasta napetosti u regionu Zapadnog Balkana.\nPosebna pažnja biće posvećena odnosima između Srbije i Kosova koji u ovom trenutku predstavljaju najosetljiviju tačku u regionu.\nPraktične politike nudiće rešenja za konkretne probleme koji opterećuju odnose Srbije i Kosova, a koji su realno rešivi. Cilj politika je da njihova primena postepeno dovede do otopljenja odnosa i komunikacije između dva društva.\nProblem nepriznavanja Kosova od strane Srbije opterećuje i sve ostale aspekte svakodnevnog života. Predlozi za praktične politke neće direktno referisati na ovo pitanje, već će nastojati da pruže polaznu osnovu za rešavanje konkretnih životnih problema, kao i da ta rešenja odvoje od priznanja Kosova.\nReforma politike Srbije prema regionu\nPC pravi predloge za promenu politike Srbije prema regionu, sa posebnim osvrtom na politiku prema Kosovu. Ovi predlozi polaze od konkretnih, realno ostvarivih ciljeva, kako bi se pokrenulo uspostavljanje održivih dobrih odnosa na Balkanu.\nPC nudi rešenja koja doprinose poboljšanju kvaliteta života građana država u regionu i za ta rešenja nastoji da pridobije podršku javnog mnjenja u Srbiji.\nPC organizuje kampanje i akcije čiji je cilj ukazivanje na važnost interesa ljudi koji žive na Balkanu nasuprot teritorijama i statusnim pitanjima. Podrška javnog mnjenja može predstavljati važan dodatni faktor u javnom zagovaranju promene zvanične politike Srbije prema regionu. Predlozi PC-a imaju za cilj da budu predmet ozbiljnog javnog zagovaranja i konstantnih pregovora sa institucijama Srbije.\nVažan fokus ovog programa je Kosovo, jer svaki korak napred u uspostavljanju komunikacije i promeni zvanične politke Srbije prema Kosovu istovremeno je i korak ka uspostavljanju normalnih, dobrosusedskih odnosa i trajnog mira na Balkanu.\nPC je posvećen formulisanju konkretnih predloga za integraciju manjina u društvo u Srbiji. Posebna pažnja posvećena je manjinama čije matične države se nalaze u susedstvu i koje mogu da predstavljaju osnovu za saradnju u regionu (Albanci, Bošnjaci, Hrvati).\nPoboljšanje manjinskih prava u Srbiji predstavlja jedan od preduslova za stvaranje trajnog mira na Balkanu.\nPC pravi konkretne predloge za rešavanje aktuelnih pitanja i za uključivanje nacionalnih manjina u društveni i politički život u Srbiji. Ovi predlozi se rade u saradnji sa ekspertima iz oblasti prava manjina i uz konstantno konsultovanje sa predstavnicima manjinskih zajednica i institucija.\nKroz dijalog sa institucijama vlasti svi predlozi će biti javno zagovarani i promovisani. Takođe će biti i redovno monitorisana primena usvojenih politika i strategija s ciljem njihovog daljeg unapređivanja.\nPC promoviše anti-diskriminacione mehanizme koristeći instrumente Saveta Evrope i Evropske unije i rešenja sadržana u domaćim zakonodavstvima.\nKroz rad sa institucijama i kompanijama PC nastoji da formuliše i zagovara usvajanje i primenu politika i praksi koje obezbeđuju najviši nivo zaštite marginalizovanih grupa.\nZaštitom marginalizovanih grupa jača se vladavina prava u Srbiji i regionu, učvršćuju se nezavisne institucije i time se direktno doprinosi institucionalnoj reformi kao važnom segmentu borbe protiv svake buduće nestabilnosti i konflikata u regionu. Primena anti-diskriminatornih praksi doprineće i izgradnji kulture dijaloga i razvoju demokratske atmosfere u društvu.\nPrimena mehanizama tranzicione pravde\nPC aktivno zagovara primenu svih mehanizama tranzicione pravde na nacionalnom i regionalnom nivou.\nPosebna pažnja je posvećena garancijama za neponavljanje zločina iz prošlosti. U tom cilju se prave i zagovaraju strategije i politike za edukaciju novih generacija, rušenje predrasuda i uspostavljanje novih veza među post- konfliktnim generacijama.\nPC se bavi i regionalnim inicijativama koje imaju za cilj ostvarenje prava na pravdu i prava na istinu za žrtve ratnih zločina. Sve regionalne inicijative proizašle iz organizacija civilnog društva i udruženja žrtava biće podržane od strane PC putem predlaganja konkretnih politika za njihovo usvajanje i sprovođenje i nuđenja rešenja za prevazilaženje problema u regionalnoj saradnji.\nPC se aktivno zalaže za usvajanje sveobuhvatnih strategija u zemljama regiona kojima bi se na jedinstven način obezbedila primena mehanizama tranzicione pravde. Ovaj zadatak biće ispunjavan kroz manje korake namenjene implementaciji konkretnih mehanizama i prevazilaženju postojećih izazova.


Prijavite se za online trening “Biti civilno angažovan” - Citizens Against Terrorism\nPrijavite se za online trening “Biti civilno angažovan”\nCOMETS je neklasična obuka za trenere, pruža naprednim trenerima na međunarodnom nivou mogućnosti da se okupe kako bi razmislili, razgovarali i razvili svoju praksu. Obuka je namijenjena naprednim trenerima sa fokusom na dimenziju civilnog angažmana, zasnovana na ETS modelu kompetencija za trenere koji rade na međunarodnom nivou i održava se od 2. do 6. novembra.\n‘COMETS kursevi obuke’ razvijeni su kao podrška naprednim trenerima u razvoju njihovih kompetencija, a svaki se kurs fokusira na jedno područje kompetencija gore spomenutog modela. Stoga, ovim pozivom, JUGEND für Europa, Njemačka nacionalna agencija za Erasmus + mlade u akciji, zajedno sa SALTO T&C RC pozivaju trenere da učestvuju u ovom trećem izdanju COMETS-a: „Integrisanje civilnog angažmana u rad trenera“.\nOva posebna kompetencija iz modela uključuje sljedeće kompetencije:\n• Povezivanje politika za mlade i obrazovnih programa\n• Integrisanje političkih vrijednosti i uvjerenja u kontekst rada trenera\n• Podrška učenicima u razvoju političkog mišljenja\n• Primjena demokratije i principa ljudskih prava\nMogu se prijaviti napredni treneri na međunarodnom nivou, treneri-učenici koji imaju sposobnost usmjeravanja sopstvenog učenja, a posebno sposobnost samoprocjene sopstvenih kompetencija. Moraju se obavezati da će učestvovati tokom cijele sedmice od 5 dana, uključujući oko 3 sata internetskih sastanaka svakog dana ujutro (prije podne po srednjoeuropskom vremenu), sa veb-kamerom.\nPrije podnošenja zahtjeva, kontaktirajte nacionalnu službu države u kojoj prebivate da biste provjerili da li je uključena u ovaj konkretan projekat i da li je obavezna pokriti putne troškove.\nMožete se prijaviti preko linka: https://www.salto-youth.net/mysalto/login/…\n4. oktobar 2020. godine\nUčestvujte na konferenciji “Mostovi za trenere“ Prijavite se za online obuku Solidarity in Balkan Region Prijavite se na online trening Solidarnost u vašoj opštini Prijavite se za trening kurs Impact +: Youth Field