Zašto sve više muškaraca piša sedećki - VICE\nZašto sve više muškaraca piša sedećki\nTokom protekle decenije brojne države sve se više okreću kulturi sedećeg olakšavanja.\n04 Jun 2015, 9:41am\nFoto: Flickr korisnik digitonin\nOvog januara , jedan sud u Dizeldorfu je presudio da muškarci imaju pravo da pišaju stojećki. Predmet spora je bila rasprava oko toga da li stanodavac ima pravo da zadrži stanarev depozit zbog fleka od mokraće na mermernom podu kupatila. Ali činjenica da je stanodavac mislio da je to što njegov stanar urinira stojećki varvarska navika, i činjenica da je sudija ovaj, sada pravno zaštićeni položaj, nazvao ranije dominantnim običajem, jesu indikativne.\nZnamo da je još 2004. godine bar jedna nemačka kompanija proizvodila nešto što se zove „WC duh", štipaljku za klozetsku šolju koja služi za to da opominje muškarce da ne dižu dasku, već da sednu. Ove godine „Duh" je počeo da se pojavljuje i u međunarodnim lancima supermarketa. 2006. se pojavila priča iz Norveške, gde je jedna učiteljica od roditelja tražila da počnu da uče svoju decu da piške na civilizovan, sedeći način. Posle toga, ova praksa je postala uobičajena u Nemačkoj i skandinavskim zemljama, a slični pokreti su se pojavili i u Francuskoj i u Holandiji. Ovaj evropski fenomen možda je postao najuočljiviji 2012, kada je Partija levice u Sormlandu, u Švedskoj, pokušala da izglasa obavezno sedenje u toaletu za muške odbornike u gradskoj skupštini.\nAli ovo ipak nije samo evropski trend. 2007, anketa među oženjenim parovima u Japanu je pokazala da 49 posto oženjenih muškaraca piški sedeći, za razliku od 1999 , kada je to činilo 19 posto njih. 2012, i vlasti Tajvana su počele da promovišu tu praksu. Pa čak i u Americi je ova praksa stekla izvesni (mada veoma uočljiv) publicitet, kada su počeli da kruže tračevi da zvezde kao što je Rajan Gosling sada sednu kada piške.\nPROČITAJTE: Posetili smo militantni feministički kamp\nMnogi su pokušali da opravdaju ovaj zaokret kao logičnu zdravstvenu meru, govoreći da je to bolje za mušku prostatu (i samim tim, za naš seksualni život), i prirodnije za našu muskulaturu. Ali u robusnoj gomili naučnih knjiga izgleda piše da je to budalaština, osim za muškarce sa uvećanom prostatom.\nPOGLEDAJTE: Ovo je poslednji "peep" šou u Amsterdamu\nPrema dr Stivenu Sojferu, šefu katedre na univerzitetu u Merilendu, i stručnjaku za paraurezu (sramežljivost pri mokrenju), koji provodi dosta vremena posmatrajući dizajn i navike u kupatilima, veliki ujedinjujući faktor ovog pokreta (za koji on misli da je dostigao kritičnu masu pre jedno šest godina) je pitanje čistoće, zbog toga što muškarci prskaju posvuda.\n„U Evropi to potiče iz Nemačke", objašnjava Sojfer. „Tamošnji ženski pokret je pokušavao da natera muškarce da sednu kad piške, jer su tvrdile da muškarci isprskaju dasku".\n(Iako ova pritužba ima smisla kao anegdota, što se tiče Sojfera, on ne misli da ova tvrdnja ima dobre osnove. Ukazuje na istraživanje obavljeno u UK osamdesetih godina, čiji rezultati pokazuju da 96 posto žena kleči iznad klozetskih šolja u javnim toaletima, i da takođe naprave nered.).\nTokom protekle decenije, brojne države se sve više okreću kulturi sedećeg olakšavanja.\nŠto se tiče porekla ove prakse van Evrope, na mestima kao što su Japan i Tajvan, Sojfer misli da verovatno ima neke veze sa istaknutim udruženjima toaleta.\n„Te zemlje, a naročito Singapur i Južna Korea", objašnjava on, „imaju veoma aktivna udruženja toaleta ( Mi u SAD imamo jedno, ali je veoma dominantno.). Ona su postala organizacije koje se zalažu za širok spektar pitanja koja se tiču javnih klozeta (higijena, povratno prskanje)".\nAli ipak, nisu muškarci iznenada počeli da prave veći nered u toaletima, i misterija je zašto je ovaj pokret za sedenje prilikom mokrenja aktivan baš sada, a ne ranije. Ali Sojfer ima neke ideje o tome zašto se u Evropi i Aziji pojavio kada se pojavio.\n„Trenutak je bio povoljan", kaže on. „Mislim da je ženski pokret (a u Aziji, možda, udruženja toaleta) dugo morao da bude usredsređen na mnogo važnija pitanja... ne mogu tačno da vam kažem ko i kada, ali to je jedno od onih pitanja koje privuče mnogo ljudi, ako je trenutak pravi".\nWikimedia Commons user Jim\nNa osnovu skorašnjeg i globalnog trenda čistoće i sedećeg muškog uriniranja, lako je pretpostaviti da je ova praksa, kao kulturna norma, ne kao lični hir, potpuno nova. Ali uvek je bilo kultura koje su promovisale sedeće muško uriniranje (ili, tamo gde toaleti ne postoje, čučeće muško uriniranje). Najistaknutija od njih je islamska kultura, u kojoj neki tumače hadis, uputstvo za život zasnovano na delima i rečim proroka i njegovih družbenika, tako da ohrabruju (mada im ne naređuju) muškarce da čučnu kada piške, da bi izbegli kontakt sa nečistim urinom. Ali ipak, to u islamskom svetu nije obavezno i univerzalno za veoma raznoliki muslimanski svet, a nije ni osnova za širenje te prakse u novim kulturama širom sveta danas. To je samo dokaz da su društva, baš kao i pojedinci, uvek bila pomalo neregularna i idiosinkratična u svojim idealima i praksama muškog pišanja.\nAli tamo gde je najzgodnije izvaditi ga pored drveta, uriniranje stojećki će verovatno ostati preovlađujuće.\n„Kulturološki govoreći, ima toliko mnogo varijacija", kaže Sojfer, osvrćući se na to koliko na naše higijenske norme utiče ono što je praktično ljudima tamo gde žive, kao i doba u kojem žive:\n„U viktorijansko doba", nastavlja on, „žene su urinirale hodajući, zbog odeće koju su nosile. Nisu mogle da skinu sve to, tako da bi se olakšale u šetnji".\nU nekim islamskim zajednicama, dostupni su objekti, a i podsticaj da se bude čist i u ritualnom i praktičnom smislu je dovoljno velik da muškarci odlučuju da čučnu kada piške. Nama na zapadu, kao i u delovima Azije, izgleda je smrad kisele mokraće i prizor fleka od pišaćke dozlogrdio, a pošto više ne moramo da brinemo zbog nekih ozbiljnijih problema, u mogućnosti smo da usmerimo fokus na pišanje sedećki. Ali tamo gde je najzgodnije izvaditi ga pored drveta, uriniranje stojećki će verovatno ostati preovlađujuće, prosto zato što je tako jednostavnije i lakše nekom batici koji je u prolazu.


SAD odobrile prodaju oružja Saudijskoj Arabiji\n► SAD odobrile prodaju oružja Saudijskoj Arabiji\nAmerička vlada je danas dala zeleno svetlo za ugovore o prodaji oružja Saudijskoj Arabiji vredne više od milijardu dolara.\nStejt department je saopštio da se glavni ugovor, za 670 miliona dolara, odnosi na protivtenkovske projektile.\nVest je objavljena u vreme posete SAD saudijskog prestolonaslednika Mohameda bin Salmana.\nAmerički Senat je u utorak, dan kada su predsednik Donald Tramp i saudijski prestolonaslednik razgovarali, odbio rezoluciju koja je predlagala obustavljanje vojne pomoći koaliciji koju Rijad predvodi u Jemenu.\nRazgovori Rusije i SAD o Venecueli\nAmerički i ruski zvaničnici sastaju se ove nedelje u Rimu da bi razgovarali o krizi u Venecueli.\nPredsednik Češke Miloš Zeman optužio je turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana da islamizacijom Turske približava zemlju islamskim radikalima a da je Turska time što je, kako je rekao, posredovala u izvozu nafte iz Islamske države postala faktički njen saveznik.\nLideri Evropske unije (EU) spremni su da dozvole kratko odlaganje datuma istupanja Velike Britanije iz članstva u Uniji, ukoliko bi britanski parlament "pozitivno glasao" o sporazumu koji su London i Brisel već postigli, izjavio je danas predsednik Evropskog saveta Donald Tusk.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Morski otpad jedan od najvećih ekoloških izazova\nIZ "OZONA" SAOPŠTILI 14. 07. 2018. 17:10 >> 16:56 0\nIZ "OZONA" SAOPŠTILI\nMorski otpad je jedan od najvećih ekoloških izazova današnjice, a to pitanje posebno je važno u zemljama koje se oslanjanju se na turizam kao razvojnu granu, kakva je Crna Gora, ocijenio je direktor Ekološkog pokreta Ozon, Aleksandar Perović.\nTa nevladina organizacija (NVO), zajedno sa još sedam partnera, ovog ljeta u Budvi realizuje projekat čiji je cilj da se uspostavi pravilan sistem upravljanja ambalažnim otpadom koji se stvara na plažama i ugostiteljskim objektima.\nPerović je agenciji MINA rekao da projekat, pod sloganom “Uhvati člist talas“, realizuju na 30 lokacija u toj opštini.\n„Na taj način smanjujemo morski otpad. Posebnu vrijednost projektu daje što inicijativa dolazi kroz saradnju biznis i civilnog sektora – pokretač projekta je kompanija Coca-Cola HBC Crna Gora zajedno sa Ozonom“, naveo je Perović.\nPrema njegovim riječima, svi žele da se kupaju na čistim plažama, sa čistom vodom.\n“Ipak, činjenica je da oko 80 odsto morskog otpada nastaje na kopnu, nepažnjom čovjeka“, pojasnio je Perović. Zato, kako je kazao, prevenciju nastanka morskog otpada treba raditi upravo na kopnu.\nNa projektu, zajedno sa Ozonom, rade Ministarstvo održivog razvoja i turizma, Agencija za zaštitu prirode i životne sredine, Javno preduzeće za upravljanje morskim dobrom, Opština Budva, budvansko preduzeće Komunalno, Regionalna deponija “Možura“ i lokalna NVO Eko centar Budva.\nPerović očekuje da će na kraju sezone i projekta „Uhvati čist talas“, kroz podatke o prikupljenim količinama otpadne ambalaže, pokazati sve koristi od pravilnog upravljanja otpadom za lokalnu zajednicu.\nNišta manje, smatra on, nije važna slika koju će posjetioci plaža i turisti ponijeti iz Budve ovog ljeta.\n“Zato pozivam građane da iskorišćenu ambalažu bace u odgovarajuće posude, na reciklažnim ostrvima na budvanskim plažama, a mi ćemo se pobrinuti za reciklažu i time zajedno dati doprinos čistijim plažama“, zaključio je Perović.


Romsku zajednicu u Srbiji pogađaju mnogi problemi poput stanovanja, obrazovanja, zdravlja, prinudnih ranih brakova. Oni su pogotovo uočljivi kada govorimo o ženama unutar zajednice, koje često trpe višestruku diskriminaciju. Jedan od načina da se nasilje i diskriminacije smanje je ekonomsko osnaživanje žena Romkinja i to je jedan od glavnih projekata Romskog ženskog centra Bibija.\n„Mi radimo uglavnom te projekte koji uključuju Romsku žensku mrežu i radimo po čitavoj Srbiji. U okviru projekta ekonomskog osnaživanja smo radili sve ove oblasti koje se odnose na Romkinje, i obrazovanje i zapošljavanje i zdravlje, jer su to sve najslabije tačke u životu žena. Takođe radimo sa UNICEF-om projekat koji je vezan za rani razvoj, jako nam je značajan taj projekat, jer je to osetljiva tema za mlade Romkinje i na tome radimo sa pet organizacija iz Romske ženske mreže u pet gradova, Pirot, Leskovac, Kragujevac, Kostolac i Beograd“, navodi Slavica Vasić iz Romskog ženskog centra Bibija.\nŽene u marginalizovanim grupama su najčešće još marginalizovanije, a bez sopstvenog novca one postaju potpuno zavisne i često nevidljive. U takvim životnim uslovima, nasilje i sve vrste diskriminacija postaju svakodnevica.\n„ Ukoliko ženu osnažimo, ona neće ostati ni u situaciji nasilja, njena deca će biti obrazovana, imaće bolju zdravstvenu situaciju jer naravno, kada imate novca mnogo je toga dostupnije. Od 600 žena koje su prošle kroz naše programe ekonomskog osnaživanja njih 400 ima posao. Žene završavaju kurseve i dobijaju materijal za rad, a sa tim znanjem i materijalom mogu da rade i za sebe i za drugog“, kaže Slavica Vasić.\nOgroman problem za žene Romkinje su prinudni rani brakovi, za koje je najčešći izgovor teška materijalna situacija.\n„ U naseljima gde duže radimo sa ženama došlo je do značajnog smanjenja ranih brakova. Devojčice uglavnom idu u školu i ne napuštaju je. Majke su im osnažene, zaposlene i daju takav primer i svojim ćerkama“, objašnjava Slavica Vasić i dodaje da je ekonomski osnažena žena simbol promene u svim oblastima. „ Zašto se ti rani brakovi ne dešavaju u inostranstvu, gde ima tako mnogo Roma - zato što sve žene rade, zato što imaju posao, zato što deca idu u školu. I ukoliko se sistem uključi u čitavu priču naravno da će doći do smanjenja ranih brakova, nasilja, diksriminacije i marginalizacije žena. I romska zajednica mora da se informiše i da se njima radi, ali ekonomski osnažene Romkinje koje imaju posao čine situaciju mnogo drugačijom“.


Vučić:Želimo da budemo prva sledeća zemlja članica EU - Studio B\nVučić:Želimo da budemo prva sledeća zemlja članica EU Tanjug,Studio B\nPolitikaPolitika Pocetna 24. 04. 2018. 20:17:15\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić zahvalio je danas Rumuniji, Bugarskoj i Grčkoj na snažnoj podršci našoj zemlji na njenom evropskom putu, i poručio da Srbija želi da bude prva sledeća zemlja članica EU.Danćila: Srbija faktor stabilnosti na Zapadnom Balkanu.Vučić: Poseta Tuska dobra vest za Srbiju\n„Želimo da nam pomognete, jer i mi bismo vama pomogli da smo na vašem mestu, jer želimo da budemo sledeća zemlja koja će postati članica EU, a bez vaše snažne podrške to ne možemo uradimo“, istakao je srpski predsednik.\nNaznačio je da je srećan zbog konkretnih razgovora i dogovora, da se razgovaralo o autoputu Temišvar – Beograd, autoputu ka Bugarskoj, zatim ka Skoplju ali i kakao modernizovati prufu Niš-Dimtrovgrad – bugarska granica, kako ojačati digitalnu infrastrukturu…ali i rešiti neke probleme kao što je onaj na Ðerdapu.\n„Verujem da ćemo sve to uspešno da rešimo.Srbija je zainteresovana za svakodnevno dalje i stalno unapređenje saradnje u bvalkanskoj četvorci“, rekao je Vučić.\nDanćila: Srbija faktor stabilnosti na Zapadnom Balkanu\nSrbija je važan faktor stabilnosti na Zapadnom Balkanu koja je dala pozitivan doprinos procesu saradnje i pomirenja, istakla je danas rumunska premijerka Vjorika Danćila, posle sastanka kvadrilaterale u Bukureštu.\nDanćila se, na zajedničkoj konferenciji za noviner, posebno zahvalila predsedniku Aleksandru Vučiću na doprinosu njegove zemlje u procesu saradnje i pomirenja u regionu, te izrazila uverenje da će ga Rumunija, Grčka i Bugarska, kao članice EU, podržati u procesu pristupnih pregovora.\nUkazala je da je format kvadrilaterale dobra prilika za konsolidaciaju dijaloga i prepoznavanje načina saradnje, posebno kada je reč o ekonomskom razvoju.\n„Danas smo razgovarali o ekonomskoj saradnji, jasnim projektima, koje sve četiri države zajedno mogu da razviju, razgovarali smo o formatu 16+1 i skupovima gde možemo da napravimo jasne korake o projektima o kojima smo razgovarali danas“, objasnila je Danćila.\n„Ponosan sam na političku elitu na Balkanu, jer nije bilo više odgovornih političara nego sada“, rekao je on.\nBorisov je naglasio da svi shvataju da su deo evropske porodice i da nema alternativu evropskim izgledima za Zapadni Balkan.\nPreneo je da je jutros bio u Ljubljani gde je započeo aktivno da radi na nekoliko pitanja vezanih za Balkan, počev od pripreme sastanka u formatu 16+1, koji će u julu biti održan u Sofiji, kako bi mogao da se postigne dalji razvoj Balkana.\n„Pre oko godinu dana mi smo istakli potrebu za temom Zapadnog Balkana, da ona treba da se nađe na evropskoj agendi. Sa kolegama iz Rumunije i Grčke moramo da uradimo sve što je moguće kako bi Zapadni Balkan vratili u evropsku porodicu gde pripada“, podvukao je bugarski premijer.\nBorisov je kazao da poštuje sve napore koji su već preduzeli evropski zvaničnici, kao što su Žan Klod Junker, Federika Mogerini koji su posetili region, ali i Donald Tusk koji tek počinje balkansku turneju, kako bi se uvdeli u stanje.\n„Veoma je lako raspaliti i početi konflikt na Balkanu. Videli smo i u prošlosti kada postoji problem u jednom delu Blakana, onda se to prenosi na druge delove regiona. Istorija je pokazala da je to vodilo ka velikom broju uništenja“, kazao je Borisov.\nU vezi današnjeg sastanka konstatovao je da je ovaj format pokazao da je konstruktivan i da se žele dostići stvari koje mogu da zbliže ovaj region, a ne razdvajaju ga.\n„Želimo infrastrukurnu povezanost, da uvećamo ekonomski razvoj, unapredimo turizam i sve druge oblasti“, poručio je on.\nUkazao je na značaj povezivanaj glavnih gradova autoputevima, kao i povezivanje luka, podvukavši da je potrebno i povezivanje sa Prištinom.\n„Nastavićemo u ovom formatu. Krajem juna ćemo se ponovo sastati. Moramo da budemo aktivniji kako bismo pripremili konkretne projekte koji bi predstavili na Samit 16+“, rekao je predsednik bugarske vlade.\nI grčki premijer Aleksis Cipras je istakao da je veoma bitno što je sastanku u Bukureštu prisustvovao predsednik Srbije, dodajući da zemlje članice Rumunije, Bugarska i Grčka žele da pomogu ostvarenju cilja da Srbija postane čclanice Unije.\nSrbija je zemlja koja radi i koja je uvek radila na evropskoj ideji, naglasio je on.\nOn je istakao da je inicijativa kvadrilaterale važna jer ima svrhu saradnje, kako bi se pospešio mir, stabilnost i bezbednost u celom regionu.\n„Svi znamo da je Balkan oblast koja je uvek imala mnogo izazova, oblast u kojoj su se događali ratovi, ali i da je oblast sa veoma snažnim mogućnostima“, podvukao je grčki premijer.\nKazao je da Balkan treba da iskoristi mogućnosti koji mu se pružaju i da razvoj Zapadnog Balkana predstavlja i evropski razvoj.\n„Jasno je da moramo da idemo ka evropskoj budućnosti tih zemalja. Danas imamo potrebu da izgradimo evropsku viziju, radi budućnosti ovog regiona, uvek ispunjavajući uslove koje EU pred nas stavlja“, istakao je Cipras, dodajući da je Grčka oduvek podržavala pristupaje regiona Uniji.\nIstakao je da Grčka namerava da postane članica inicijative 16+1 i najavio da će sledeći sastanak kvadrilaterale biti održan u Grčkoj krajem juna.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je poseta predsednika Evropskog saveta Donalda Tuska velika čast za Srbiju i dobra vest za našu zemlju.\n„Sutra imamo važne sastanke za predsednikom Evropskog saveta… Tusk je ozbiljan čovek, koji odlično razume stvari u Evropi i na Balkanu“, rekao je Vučić za RTS u Bukureštu.\nNaveo je da razgovori neće biti laki po svim pitanjima, ali i dodao da veoma poštujemo Tuska i da se on lično raduje njegovom dolasku.\n„To je velika čast za Srbiju, posle (šefice evropske diplomatije Federike) Mogerini dolazi predsednik Evropskog saveta, to je dobra vest za našu zemlju“, rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da Srbija mora da bude prisutna na Samitu EU – Zapadni Balkan u Sofiji 17. maja, jer ne bi bilo dobro da zemlja ne bude prisutna na skupu na koji dolaze najmoćniji evropski lideri, te dodao da će se sa premijerkom Anom Brnabić dogovoriti ko će predstavljati Srbiju.\n„Ja sam dobio poziv, da sačekamo još malo. Sešću sa Anom (Brnabić) da se dogovorimo, ali mi moramo da budemo prisutni, bilo bi suludo da ne budemo“, rekao je Vučić za TV Pink u Bukureštu.\n„Mislite da je dobro za Srbiju da tamo budu i Angela Merkel i Emanuel Makron i svi najvažmiji evropski lideri, a da Srbija ne bude?“, primetio je on.\nKako je rekao, postoje manji sastanci na kojima ne mora da se prisustvuje, i na kojima može da se „isteruje formalnost“, ali da se to ne može kada dolaze najmoćniji evropski lideri od kojih nam zavise ekonomija, politička budućnost…\n„Da kažete – ne možemo? Španija to sebi može da dozvoli, jer je u klubu, Srbijaj nije u klubu. Srbija mora da radi na svom razvoju“, rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije je istakao da skup u Sofiji organizuju premijer i predsednik Bugarske Bojko Borisov i Rumen Radev, da će doći sve evropske zemlje i da ne možemo da zabijemo „nož u leđa“ Bugarskoj i kažemo da nas to ne interesuje, iako su oni nas podržavali na svakom mestu i na različite načine.\nVučić: Nismo ni mi oduševljeni Stepincem, Barišićem…\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je danas da se ne može uporediti incident u Jasenovcu koji je, kaže, višestruko teži, strašniji i opasniji od onoga što je Vojislav Šešelj u saopštenju SRS rekao da se dogodilo u parlamentu pirlikom posete hrvatske delegacije, a što niko nije video, ni čuo.\n„Uvek sam se trudio da budem objektivan, evo već 80 dana nisam rekao negativnu reč, nismo mi zabranjivali njihovim ministrima zato što nam se njihove izjave ne sviđaju da uđu u Srbiju“, rekao je Vučić.\n„Zbog saopštenja SRS ste sve ovo napravili. Da nije malo previše, da niste malo nervozno ili ishitreno reagovali? Mi mirno reagujemo, čekamo vreme, nikoga ne vređamo. Moje pitanje je hoće li biti podignut spomenik Alojziju Stepincu u Zrinu, hoće li biti ili neće biti“, pita Vučić.\nUpitao je da li je podizanje spomenika Stepenicu u Dvoru na Uni, u uvek većinskoj srpskoj opšitni, razumno i da li je to prijateljski čin prema hrvatskim građanima srpske nacionalnosti, prema Srbima uopšte, jer su „pod ustaškom kamom i pod ustaškim režimom stradali mnogi Srbi iz svih delova nekadašnje Jugoslavije“.\n„Mislite da je to manje važna stvar od tog Šešeljevog saopštenja? Milsim da su tu onda neke stvari ozbiljnije poremećene“, primetio je Vučić\n„Spremni smo da Hrvate saslušamo, ali nismo oduševljeni ni Barišićem, ni Budakom, ni Stepincem, ni njihovim veličanjem, ni Blajburgom, a neću da govorim s kim sve na njihovoj politickcoj sceni nismo oduševljeni, prosto spuštao bih se na jedan nivo na kojem neki od njih vole da budu a u koji prosto ne želim da zagazim“, kaže Vučić.\nVučić: Putevi, pruge, fabrike u Nišu – to su činjenice\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je za grad Niš najviše urađeno, da se grade putevi i pruge, da je stiglo šest fabrika u taj grad, izgrađen Klinički centar i poručio da svako može da govori šta hoće, ali da to jesu činjenice.\nVučić je nakon sastanka sa predsednicom Vlade Rumunije Vjorikom Danćilom, premijerom Bugarske Bojkom Borisovim i premijerom Grčke Aleksisom Ciprasom, u razgovoru sa novinarima rekao da mu se čini da ni za „Titovo vreme“, niti za poslednjih 20 godina nije se toliko pozitivnih stvari dogodilo u Nišu.\n„I mogu oni da govore o meni šta god hoće, i ko god hoće da govori šta hoće. Jesu li ovo činjenice ili nisu – ja mislim da jesu i vide ih svi ljudi koji u Nišu žive“, rekao je Vučić.\nNa konstataciju i pitanje novinara da ga deo opocicije „napada“ zbog niškog aerodroma poručio je neka oni rade svoj posao.\n„Neka oni svoj posao rade, oni su pokazali da do sada ništa nisu uspevali da urade valjano, tako da se uopšte ne sekiram zbog toga. Neka oni rade svoj posao, a mi ćemo svoj. Naše je da gradimo Srbiju, a oni neka nas napadaju“, dodao je Vučić.\nZavršen sastanak kvadriterale u Bukureštu\nPored Vučića i domaćina kvadriterale premijerke Rumunije Vjorike Danćila, učestvuju predsednik Vlade Bugarske Bojko Borisov i premijer Grčke Aleksis Cipras.\n„Zadovoljstvo je ugostiti danas sastanak na visokom nivou Rumunije, Bugarske, Grčke i Srbije“, rekla je Danćila.\nVučić s premijerima Grčke, Bugarske i Rumunije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić doputovao je danas posle podne u Bukurešt, gde je počeo sastanak sa premijerima Rumunije, Bugarske i Grčke.\nNakon zajedničke fotografije počeo je sastanak predsednika Srbije i premijera tri zemlje, nakon kojeg će se obratiti novinarima.\nPored Vučića i domaćina kvradritaletale premijerke Rumunije Danćila, učestvuju predsednik Vlade Bugarske Bojko Borisov i premijer Grčke Aleksis Cipras.


Sara Jo predstavila novu pesmu „Kaži mi“ - Radio S 1\nSara Jo predstavila novu pesmu „Kaži mi“ prvo na Instagramu a posle toga i na YouTubu. Sarini pratioci su putem Live-a na Instagramu mogli da čuju uključenja njenih saradnika i prijatelja i da po prvi put prisustvuju njenoj promociji, koja je u skladu sa trenutnom situacijom bila online.\nMlada zvezda i ovoga puta uspela da pomeri sopstvene granice i publici se predstavi u potpuno novom i svežem izdanju, pa ne čudi da je odmah dospela na trending listu YouTuba.\nU novom spotu za pesmu „Kaži mi“ publika je imala priliku da vidi seksi ples između Sare i zgodnog Slovenca Zige Sotlara koji je za samo nekoliko sati osvojio žensku publiku i postao prava atrakcija na društvenim mrežama. Prvu saradnju sa Sarom ostvario je na manifestaciji MAC koja je početkom godine održana u Beogradu.\nKoreograf i plesač iz Ljubljane inače već dugo sarađuje sa najvećim zvezdama sa ovih prostora, a šira javnost imala je priliku da ga vidi na manifestaciji Music Awards Ceremony, na turneji Maje Berović „Pravo vreme“, kao i na poslednjoj turneji Severine Kojić.\nNajzapaženiji je bio svakako njegov rad sa Natašom Bekvalac na koncertu „S.O.S. za ljubav“ na kom je osmislio kompletnu koreografiju za spektakl koji je već proglašen za jedan od složenijih projekata na ovim prostorima u prethodnih nekoliko godina.\nTokom svoje dosadašnje karijere bio sam deo mnogih muzičkih spotova, ali sa sigurnošću mogu da kažem da je snimanje Sarinog spota bilo jedno od najbolje organizovanih. Bio sam iznenađen što smo uspeli da sve snimimo u jednom danu. Iskreno sam bio oduševljen i iznenađen koliko je Sara profesionalna i disciplinovana. Posebno kako je uspela da tokom celog snimanja održi energiju na najvišem nivou i da najbolje od sebe. Ona je jedinstveni umetnik, kakvih je malo na Balkanu -izjavio je plesač.\nSara Jo predstavila novu pesmu „Kaži mi“ i svojim fanovima makar malo ulepšala vreme provedeno u izolaciji. Slušaj više pesama koje voliš na Radiju S i #ostanikodkuće.


Đurić: Ideja o velikoj Albaniji je prošlost – Borba\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Ðurić izjavio je da je Hašim Tači potvrdio neodgovornost svoje politike, jer raspirivanje lažnih snova o nekakvom prisajedinjenju opština Vranjske kotline samoproglašenom Kosovu jeste isto što i poziv na eskalaciju mržnje i nepovjerenja među stanovnicima Preševa, Bujanovca i Medveđe.\n– Otvaranje novih kriznih žarišta ne može pomoći ni Tačiju u nastojanju da se izbavi iz sunovrata svoje političke karijere, niti građanima na Kosovu i Metohiji, koji žele da žive u miru i sigurnosti – istakao je Ðurić, saopštila je Kancelarija za KiM.\nOn je ukazao da u Preševu, gdje većinski žive Albanci, Bujanovcu u kome više od polovine stanovništva čine nealbanski narodi i Medveđi, gde Albanci žive u simboličnom broju, Tačijevi sunarodnici žive u miru i normalnim odnosima sa svojim komšijama Srbima, kao građani Srbije.\n– Tako je bilo, tako je danas i tako će biti zauvijek – poručio je Ðurić.\nOn kaže da su Tačijeve ideje o širenju takozvane velike Albanije na istok dio “mračnih i zauvek poraženih šovinističkih projekata”, i niko, a ponajmanje Albanci na jugu centralne Srbije, ne može imati koristi od reanimacije ideologija mržnje.\n– Kao državljanin Srbije, Tači bi trebalo da zna da je većinska volja naroda Srbije svih nacionalnosti, izražena vekovima unazad, da je pokrajina u kojoj je i on rođen sastavni deo Srbije i da su separatizam i ideja o velikoj Albaniji stvar prošlosti – istakao je Ðurić.


ŠTA SE VALJA IZA BRDA? – Pajtić i Kirbi razgovarali o Vojvodini\nPredsednik Pokrajinske vlade Bojan Pajtić i ambasador SAD u Srbiji Majkl Kirbi razgovarali su danas u Novom Sadu o aktuelnoj situaciji u Vojvodini i o unapređivanju uslova za privlačenje investicija.\nKako je naveno u saopštenju Biroa Pokrajinske vlade za odnose s javnošću, tokom susreta bilo je reči i o saradnji pokrajinske i republičke administracije na ostvarivanju planova koji su od vitalnog značaja za ekonomski i privredni razvoj Vojvodine.\nPajtić je istakao da je Pokrajinska vlada posvećena očuvanju multietničkog sklada i da je zadovoljstvo što na tom polju služi kao primer u Evropi i svetu.\nOdgovornim vođenjem politike, posvećenošću reformskim procesima i kroz istinska nastojanja da reši ekonomska i socijalna pitanja, u saradnji sa republičkim kolegama, Pokrajinska vlada deluje na način koji je u duhu evropskih demokratskih tekovina, rekao je Pajtić.\nOn je istakao da je pokrajinska administracija, u protekloj deceniji, uložila veliki trud da u Vojvodini stvori povoljnu klimu za privlačenje stranih investicija i poveća interes za ulaganja.\nPokrajina će nastaviti, u okviru svog strateškog opredeljenja, podsticajno investiranje u poljoprivredi, industriji, informacionim tehnologijama i drugim oblastima privrede, rekao je Pajtić.\nAmbasador Kirbi je pohvalio ulaganja Pokrajinske vlade u razvoj poljoprivrede kao i mere koje primenjuje u agraru i vodoprivredi, pomoći staračkim domaćinstvima naročito u ruralnim krajevima, navedeno je u saopštenju.


Уручене награде ученицима и њиховим наставницима и професорима за остварене резултате на републичким и међународним такмичењима\nPočetak » Aktuelno » Obrazovanje i kultura\nUručene nagrade učenicima i njihovim nastavnicima i profesorima za ostvarene rezultate na republičkim i međunarodnim takmičenjima\nU požarevačkom gradskom zdanju danas su uručene novčane nagrade za učenike i njihove mentore za osvojene jedna od prva tri mesta na republičkim i međunarodnim takmičenjima.\nNagrada za prvo osvojeno mesto iznosi 10.000 dinara, za drugo 9.000 i za treće 8.000 dinara. Ukupno je podeljeno 90 novčanih nagrada osnovcima i srednjoškolcima i njihovima nastavnicima.\nKako smo čuli na ovom skupu od člana Gradskog veća zaduženu za prosvetu, Vesne Pejić, naredne godine će se za ove namene u gradskom budžetu izdvojiti duplo više novca tačnije 2 miliona dinara.\nNagrade za osvojeno prvo mesto uručio je predsednik Skupštine Grada Požarevca Bojan Ilić koji se ovom prilikom obratio prisutnima sledećim rečima:\n„Sada vam kažem da je ova skromna novčana nadoknada koju ćete dobiti samo mali simbol želje gradskog rukovodstva da već za nekoliko godina postanete deo tima koji je na čelu najvažnijih požarevačkih javnih ustanova i preduzeća.\nSada vam kažem da su jedini limit na tom putu vaše lične ambicije a nikako vaša sposobnost i talenat, jer su oni već dokazani upravo osvajanjem jednog od prva tri mesta na takmičenjima u znanju u konkurenciji čitave države.\nBorićemo se, ne novcem i jednokratnim novčanim nadoknadama i nagradama već uslovima koji će doprineti da budete još uspešniji u znanju a takvih kao što ste vi bude još više.\nEvo recepta koji ćemo pratiti:\nProšle godine investirano je oko 100 miliona dinara u osnovne, srednje škole i vrtiće. Ove godine investiraćemo duplo, 200 miliona i to lokalna samouprava 80 a 120 miliona od države.\nSamo je u osnovnu školu Jovan Cvijić u Kostolcu opredeljeno oko 100 miliona a oko 30 miliona dinara školi u Zabeli. Kao što vidite ne zapostavljamo ni jednu obrazovnu ustanovu na teritoriji grada, želeći da stvorimo podjednake uslove za svakog potencijalnog vunderkinda, ma u kojoj gradskoj ili seoskoj mesnoj zajednici on iznikao.\nSnažno podržavamo implementaciju dualnog obrazovanja i možemo mirne duše reći da na tom polju prednjačimo u Srbiji, jer su već dve škole sa naše teritorije, poljoprovredna i kostolačka tehnička, uvele ovaj sistem.\nDragi učenici i njihovi mentori, hvala vam još i na tome što nam svojim primerom pokazujete da se uspeh ne kupuje, grabi, uzima ili dobija već samo i isključivo zaslužuje vrednim, velikim i mukotrpnim radom.“\nNagrade za osvojeno drugo mesto uručio je zamenik gradonačelnika Grada Požarevca Saša Pavlović, dok je za trećeplasirane nagrade uručio gradski menadžer Mitar Karadžić.


Predsednik Thaçi: Samo evropsko Kosovo i evropska Srbija mogu da okrenu region prema Zapadu - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednik Thaçi: Samo evropsko Kosovo i evropska Srbija mogu da okrenu region prema Zapadu\nKanada/Montreal, 11, jun 2018. godine – Predsednik Republike Kosovo, Hashim Thaçi, rekao je da Zapadni Balkan nikada nije imao bolju priliku da izgradi stabilan mir.\nOvu poruku je predsednik Thaçi poslao na panelu „Evropa na raskršću“, u okviru Međunarodnog ekonomskog foruma američkog kontinenta (IEFA), koji se održava u Montrealu u Kanadi.\n„Danas, svaka država Zapadnog Balkana komunicira normalno jedna sa drugom, svaka država sarađuje jedna sa drugom. Treba da se iskoristi ovaj trenutak i da EU otvori vrata Zapadnom Balkanu“, rekao je predsednik Thaçi.\nA govoreći o dijalogu Kosovo-Srbija predsednik Thaçi je rekao da će dijalog otpočeti u narednim danima ili nedeljama i da će biti težak.\n„Neće biti lak, ali biće istorijski i bez alternative. Dijalog treba da se zaključi ‘win-win’ rezultatom i za Kosovo i za Srbiju, prema sporazumu sa evropskim vrednostima i prema evropskim standardima.\n„I Kosovo i Srbija teže učlanjenju u EU“, rekao je predsednik Thaçi, dodajući da „ova volja naroda ne može da se realizuje bez normalizacije i pomirenja između dve zemlje i dva naroda“.\n„Očekujem rukovodeću ulogu i novu dinamiku od strane Evropske unije i snažnu podršku SAD-a, kako bi se ovaj proces zaključio uspešno, što je to pre moguće, za dobrobit svih. Kosovo je spremno za dijalog, za sporazum, jer samo tako možemo sigurno koračati prema NATO-u i Evropskoj uniji, kao i da očuvamo poseban odnos sa SAD-om, i sa ostalim prijateljima i partnerima. Samo evropsko Kosovo i evropska Srbija mogu da okrenu region prema Zapadu“, rekao je predsednik Thaçi.\nGovoreći o događajima u EU, predsednik Thaçi je istakao da iako je istina da se Evropska unija suočava sa krizama i izazovima koje dotiču i sam identitet EU, ipak evropski građanin pokazuje da više nego u bilo koju drugu ideju, veruje u ideju integracije i ujedinjenja.\nDvojica drugih panelisista, Pascal Lamy, predsednik emeritus Instituta „Jacques Delors“ i Bernard Spitz iz „MEDEF“, potvrdili su da su krize koje su pogodile Evropu, finansijska kriza 2008. godine i pogotovu BREXIT, vratile uverenje evropskim građanima da je samo produbljenje integracije rešenje za budućnost kontinenta.\nTo, prema njihovom mišljenju potvrđuje ne samo pobeda Makrona u Francuskoj, nego i anketiranje javnog mnjenja u državama članicama EU u dve poslednje zemlje.\nPredsednik Thaçi je rekao da je optimista da će EU pronaći izlaz.\n„Izlaz će se naći tako što ćemo graditi zajedničku viziju, ali i preko atlantsku saradnju, saradnju sa Sjedinjenim Američkim Državama i sa Velikom Britanijom“, rekao je predsednik Thaçi.


Patrick Moon: Postoji mogućnost da Jašarević bude izručen SAD-u – Hrvatska riječ\n06.12.2012 hrijec Novosti 0\nAmeričko veleposlanstvo u BiH pozdravlja današnju presudu Suda BiH, kojom je Mevlid Jašarević osuđen na 18 godina zatvora zbog krivičnog djela terorizma, odnosno napada na zgradu američkog veleposlanstva, rekao je večeras u Sarajevu američki veleposlanik Patrick Moon.\n“Siguran sam da ćemo i mi i Tužiteljstvo BiH pažljivo razmotriti presudu da vidimo bi li bilo uredu poduzimati dalje korake”, rekao je Moon, na konferenciji za novinare, organiziranoj povodom izricanja prvostupanjske presude Jašareviću.\nPo njegovim riječima, optužnica protiv Mevlida Jašarevića podignuta je i u SAD-u, odmah nakon što je to učinjeno u BiH.\n“To je rezultat bliske suradnje koje smo u to vrijeme imali sa vlastima u BiH, s kojima ćemo nastaviti surađivati u vezi sa svim aspektima tog slučaja”, rekao je Moon.\nNa novinarsko pitanje hoće li Jašarević biti izručen SAD-u i odgovarati pred američkim sudom, Moon je rekao da ta mogućnost ostaje otvorena, te ponovio da će SAD nastaviti suradnju sa vlastima BiH i “osigurati da pravda bude zadovoljena u ovom specifičnom slučaju”.\n“Jašarević je u SAD optužen za napad na imovinu i dužnosnike američke vlade. Sjedinjene Države u ovom slučaju nisu tražile ekstradiciju i nismo još donijeli odluku da to učinimo”, pojasnio je Moon i dodao da će optužnica u SAD ostati otvorena.\nBiH može ići naprijed samo uz angažman Washingtona\nAl Qaida je odlučila: Novi lider te terorističke mreže je Ayman al-Zawahri\nSud BiH danas izriče presudu Mevlidu Jašareviću\nHillary Clinton preuzela odgovornost za smrt diplomata u Bengaziju\nDom naroda BiH po ekspresnoj proceduri usvojio proračun za 2013. godinu


Premijer Severne Makedonije Zoran Zaev rekao je povodom dve godine od nasilja u makedonskom Sobranju da 27. april predstavlja podsećanje da se nikada ne ponovi gaženje ljudskih prava i slobode.\nOn je istakao i da krv prolivena ovog dana u cilju zaustavljanja zla treba da bude zamenjena građanskim glasom koji poziva ka budućnosti, prenosi portal Plusinfo.\n"Današnji datum, 27. april, predstavlja alarm za politike podeljenosti i politikama usmerenim ka ličnim interesima. Na ovaj dan pre dve godine smo spasili našu zemlju od zlih namera. Na ovaj dan, u domu građana, odbranili smo demokratiju i stali na put autokratiji", izjavio je Zaev u rodnom gradu Strumica.\nMakedonski premijer takođe je dodao da današnji datum podseća na obavezu, kako je kazao, da se nikada ne ponovi gaženje ljudskih prava i slobode, te da krv prolivena ovog dana bude zamenjena građanskim glasom koji nas poziva ka budućnosti.\n"Ovo su vremena kada su zajedništvo i napredak jedina opcija koja donosi boljitak našoj zemlji", dodao je Zaev.\nKako je Zaev rekao, makedonski narod uvek donosi ispravne odluke.\n"Izazovi uvek postoje, a od naše odlučnosti i ispravnosti naših odluka zavisi naša budućnost, budućnost naših deca i budućnost države", zaključio je Zaev.\nPre dve godine, 27. aprila, dogodilo se nasilje u makedonskom Sobranju, nakon što je masa građana ušli u zgradu makedonske skupštine i napala poslanike aktuelne vladajuće koalicije zbor izbora Talata Dzaferija za predsednika ove institucije.\nPoslanici iz opozicionog VMRO-DPMNE tada su osudili nasilje i veliki broj povređenih poslanika, ali su pravdali upad građana kao jedini način, kako su navodili, za očuvanje ustavnog poretka od nezakonitog izbora novog predsednika Sobranja.\nSa druge strane, poslanici vladajuće koalicije Socijaldemokratskog saveza i DUI ovaj napad su okarakterisali kao izrežirano scenario Nikole Gruevskog kako ne bi dozvolili smenu vlasti.\nSlučaj 27. aprila i dalje je aktuelan u makedonskoj javnosti zbog brojnih kontroverzi u vezi procesuiranja počinilaca nasilja. Poslanici iz redova VMRO-DPMNE koji su tada otvorili zaključana vrata makedonskog Sobranja i pustili masu da uđe u zgradu oslobođeni su na osnovu specijalnog zakona o amnestiji koji je po hitnoj proceduri izglasan u Sobranju. Inače reč je o poslanicima koji su nakon oslobađanja glasali za revidiranje makedonskog Ustava i promenu ustavnog imena, što je dovelo do njihovog isključenje iz opozionog VMRO-DPMNE.\nU slučaju "27. april" optuženi su i bivši makedonski premijer Nikola Gruevski, bivši predsednik Sobranja Trajko Veljanovski, kao i brojni funkcioneri iz redova VMRO-DPMNE.\nTakođe u ovom slučaju je osuđeno preko 10 lica za delo terorističko ugrožavanje ustavnog poretka, između kojih je i bivši direktor makedonskog Biroa za javnu bezbednost Mitko Čavkov koji je dobio 18 godine zatvora.


Vesti online / Sport / Košarka / VIDEO: Garnet kao Zidan, glavom na Hauarda!\nKevin Garnet jedan je od najprljavijih igrača u istoriji NBA lige, dok je Dvajt Hauard često osporavan od strane navijača i uprave Hjustona zbog nedovoljnog zalaganja. Prekaljeni centar Bruklina ponovo je "zablistao", ali mu popularni "Supermen" nije ostao dužan.\nŽestoko: Hauarda i Garneta razdvajaju saigrači\nU prvoj četvrtini Garnet je želeo da spreči dodavanje prema Hauardu, a kada su mu arbitri dodelili faul bezobrazno je udario gorostasa "raketa".. Usledilo je nekoliko "sitnih" udaraca, gađanje loptom, a kada se sve zakuvalo Garnet je u stilu Zinedina Zidana udario Hauarda.\nOvaj mu nije ostao dužan, udario ga je pesnicom, a srećom, pribranost igrača i čelnika oba kluba sprečen je veći incident.\nSudije su odlgledale snimak, pa isključile Garneta, dok je Hauard zaradio tehniču grešku.\nNBA VIDEO: Bjelica slab u porazu Minesote


„Pacijenti mnogo trpe", rekla je doktorka Slavica Plavšić za N1, komentarišući prelazak ustanove KBC „Dr Dragiša Mišović" u kovid sistem.\n„Pakslovid je prvi antiviralni lek koji se primenjuje oralno koji je preporučen u EU za lečenje kovida-19", navela je EMA u saopštenju.\nPosle kraće pauze, deo KBC „Dr Dragiša Mišović" ponovo ulazi u crvenu zonu, zbog konstantnog rasta broja pacijenata kojima je neophodno bolničko lečenje.\n„Posle pet nedelja ponovo vraćamo zgradu Interne medicine u kovid sistem zbog nedostatka kapaciteta u Batajnici i ostalim bolnicama", kaže Savić.\n„Skoro 200 osoblja je trenutno na bolovanju. Na sreću, to su lake kliničke slike, niko nije hospitalizovan, ali to otežava rad bolnice", dodaje Savić.\nPremijerka Ana Brnabić komentarisala je mogućnost potpunog prelaska đaka na onlajn nastavu kao „loše rešenje".\n„S obzirom da ulazimo u treću godinu pandemije, iz socioloških razloga je važno da đaci fizički idu u školu", smatra premijerka.\nNačelnica anesteziologije u KBC „Dragiša Mišović" Duška Ignjatović ne slaže se sa mišljenjima da omikron soj znači kraj pandemije.\n„Sve više čujemo od kolega i stručnjaka da je to kraj jer je omikron soj vrlo lagan. Mislim da se ne treba zaletati tako lako, daleko smo mi još od kraja", smatra ona.\nSeverna Makedonija – 265.101 potvrđen slučaj\nOd posledica korona virusa do sada je preminulo 8.338 ljudi, a oporavilo se 239.581\nOn je jedan od oko 80.000 zdravstvenih radnika u Engleskoj kojima je rečeno da ako rade sa pacijentima i ne prime dozu do sledeće nedelje, mogli bi da budu prebačeni na drugu funkciju ili čak otpušteni.


ETCC - Blic Sport\nDOČEK U PANČEVU Borković oduševljen evro-titulom: Mesto mi je na svetskom nivou!\nNajbolji naš automobilista Dušan Borković oduševljeno je dočekao kraj trke u sicilijanskog Perguzi, jer je upravo tu, u Italiji, postao novi šampion Evrope na kružnim stazama. I to posle drame.\nBorković spreman za finale sezone\nDušan Borković, naš najbolji automobilsta, spreman je za finale sezone Evropskog kupa (ETCC) koje se održava za vikend u Italiji, na čuvenoj stazi Pergusa.\nSjajni Borković najbrži u Brnu, grabi ka evropskoj tituli\nNaš najbolji automobilista Dušan Borković nastavio je dominaciju u Evropskom šampionatu (ETCC), pošto je zabeležio pobedu i drugo mesto u Češkoj, i učvrstio vođstvo u generalnom plasmanu.\nKraj trkačke sezone u Kragujevcu, Borković uručuje pehare pobednicima\nU nedelju će se održati završna trka domaćeg šampionata na kružnim stazama u Kragujevcu, a pehare šampionima u svim klasama dodeliće najbolji srpski automobilista Dušan Borković.


U periodu od 2. do 6. decembra 2019. je naša visokoškolska profesorka, i vođa za međunarodnu saradnju dr Marina Letonja, učestvovala u međunarodnoj nedelji na UCLL (University college Leuven - Limburg). UCLL je partnerska institucija DOBA Fakulteta iz Belgije, sa kojom sarađujemo na više projekata, između ostalih i u organizaciji međunarodnog hackathona Hack The Waste.\nDr Letonja je bila jedan od 17 profesora iz 12 država partnera UCLL, koji su u toj nedelji predavali i prenosili odlične prakse podučavanja u interkulturalnim sredinama, družili se, upoređivali i delili svoja iskustva, tkali nove veze i planove o budućoj saradnji na području grupnih istraživanja i projektnih prijava, mobilnosti.\nProfesorka je između ostalih predavala belgijskim studentima na temu porodičnog preduzetništva: »U predavanju sam definisala šta je porodično preduzeće, predstavila sam glavni problem porodičnog preduzetništva, nasledstvo, i zatim značaj inovativnosti za opstanak porodičnog predzetništva na duži rok. Predstavila sam pretpostavke inovativnosti – osnivača, naslednika, samih porodičnih preduzeća,i kao i nalaze mog istraživanja, ko je najinovativniji. Dotakla sam se i faktora inovativnosti.«\nDr Letonja je istakla i uticaj posete na njen rad i lični razvoj. Naglasila je podizanje motivacije, razvoj interkulturalnih kompetencija, obnavljanje i nadogradnju engleskog jezika, kao i uspostavljanje novih ličnih kontakata i dogovora o saradnji, na različitim nivoima.\nPoseta je doprinela međunarodnom ugledu DOBA Fakulteta, jačanju veza sa međunarodnim partnerima kao i novim planom za saradnju na području magistarskih studija i evropskih projekata.


Mobilni telefoni, 14.06.2018, 08:30 AM\nApple je saopštio da će trajno blokirati hakerske alate koje koriste institucije zadužene za sprovođenje zakona za hakovanje iPhone uređaja u predstojećem izdanju iOS operativnog sistema.\nKompanija je rekla Rojtersu da, iako poštuje rad agencija koje štite građane, planira da nedavno dokumentovana funkcionalnost "USB Restricted Mode" postane trajna u predstojećem izdanju iOS, čime će blokirali poznate hakerske alate za iPhone koje proizvode kompanije kao što su GrayShift ili Cellebrite.\n"Stalno jačamo bezbednosne zaštite u svakom Appleovom proizvodu kako bismo pomogli korisnicima da se brane od hakera, kradljivaca identiteta i upada u njihove lične podatke", rekao je Apple u izjavi za Routers, ističući da poštuju institucije koje sprovode zakon, i da poboljšanje zaštita nema za cilj da ometa njihove napore da rade svoj posao.\nApple je rekao da je započeo rad na "USB Restricted Mode" funkcionalnosti mnogo pre nego što je saznao da institucije za sprovođenje zakona koriste ove alate da bi hakovali zaključane iPhone uređaje. Ova funkcija neće biti vidljiva korisnicima, ali će automatski onemogućiti komunikaciju preko USB porta, osim mogućnosti punjenja, kada telefon nije otključan sat vremena.\nTaj port je način na koji se uređaji forenzičkih kompanija GrayShift, Cellebrite i drugih povezuju i zaobilazile zaštite koje ograničavaju koliko pogađanja lozinke može biti pre nego što se uređaj blokira ili obriše podatke.


04.01.2020 u 16:13\nKupac Sava centra mora da spremi 75 miliona evra\nAko je Miroslav Mišković od Deda Mraza poželeo Sava centar u 2020. godini, želja bi mogla da mu bude uslišena. Jer, grad će sledeće nedelje oglasiti prodaju kongresnog kompleksa, za njega će tražiti ne manje od 25 miliona evra. Novi vlasnik će, u narednih pet godina, morati u obnovu da uloži dodatnih 50 miliona evra i moraće da priloži bankarsku garanciju koja će se aktivirati ako taj uslov ne ispuni, saznaje „Politika”. Budući gazda neće smeti da menja namenu jer je zdanje arhitekte Stojana Maksimovića u postupku upisa u katalog kulturnih dobara. Miškovićev „Delta holding”, koji od 2016. pokušava da se domogne Sava centra, i pod ovim uslovima zainteresovan je za kupovinu objekta i daće svoju ponudu, potvrdili su juče za naš list u „Delti”. Grad ovog puta kao da je sašio odelo po meri za\n27.12.2019 u 10:20\nDržava prodaje lokale i stanove u Ruzveltovoj\nDržava Srbija preko Republičke direkcije za imovinu prodaje svoje udele u četiri poslovna prostora i dva stana u Ruzveltovoj ulici, po ukupnoj početnoj ceni od 236,5 hiljada evra, objavljeno je danas. Ukupna površina nekretnina je veća od 250 kvadratnih metara, a država Srbija je vlasnik pola udela u pet lokala i stanova, dok je u jednom stanu puni vlasnik, prenosi Tanjug. Pismene ponude za državne nekretnine u beogradskoj Ruzveltovoj ulici biće otvorene 14. januara.\n24.12.2019 u 11:21\nNOVA VAROŠ - Državni banjski kompleks „Zlatar” ponuđen je na prodaju po početnoj ceni od 3,1 milion evra, objavljeno je danas na sajtu Republičke direkcije za imovinu, prenosi Tanjug. Prodavci banje Zlatar su Republički fond za penzijsko i invalidsko osiguranja, kao i Republička direkcija za imovinu. Ukupna površina objekta zdravstvene namene koji se prodaje je 12.298 kvadratnih metara, a u ponuđenom paketu je osam parcela, od 175 kvadratnih metara do gotovo 17.000 m2. Banja Zlatar prodaje se u viđenom stanju i to prikupljanjem pismenih ponuda - poslednji rok za njihovo dostavljanje je 8. januar.\n20.12.2019 u 15:04\nNa prodaju jedna od najlepših zgrada u Knez Mihailovoj – „Progres-palata”\nKompanija Progres u stečaju oglasila je prodaju „Progres-palate” u najstrožem centru Beograda, kao i dva objekta u Krnjači, objavljeno je danas. Prodaja prostora u „Progres-palati” je u osam celina podeljenih po etažama čije su početne cene od 1,5 miliona evra za podzemni deo do 5,2 miliona evra za etažu galerije. Po početnoj ceni od 11,5 miliona evra Progres u stečaju je oglasio prodaju zgrade Tehničkog centra na Pančevačkom putu, dok je početna cena za deo benzinske stanice na teritoriji Krnjače 815 hiljada evra, javlja Tanjug. Za objekte na teritoriji Krnjače i etaže „Progres-palate” koji se prodaju zbog namirenja poverilaca javno nadmetanje je zakazano za 27. januar. Palata Progres je pre nekoliko meseci zbog arhitektonskih vrednosti stavljena pod zaštitu države kao spomenik\n17.12.2019 u 14:26\nKOVIN – Autobuska stanica sa sve opremom i građevinskim zemljištem čiji je vlasnik Jugoprevoz Kovin AD u stečaju procenjena na 30,2 miliona dinara ponuđena je na prodaju, objavljeno je danas, preneo je Tanjug. Autobuska stanica na tri etaže je na 353 kvadratna metra, a gradsko građevinsko zemljište ispod objekata i uz njih je ukupno 28 ari. Depozit za učešće u prodaji je šest miliona dinara a za autobusku stanicu pisane ponude se mogu dostaviti do 24. januara.\n09.12.2019 u 16:00\nHotel „Mileševa” prodat preduzeću „Mali kućni aparati” iz Beograda\nPRIJEPOLjE – Odbor poverilaca firme „Putnik” iz Prijepolja prihvatio je ponudu od 18,5 miliona dinara beogradskog preduzeća „Mali kućni aparati”, za prodaju hotela „Mileševa” u Prijepolju, što je za oko 88 miliona dinara manje od procenjene vrednosti. Kako se navodi na portalu Glas zapadne Srbije, sada su se stekli uslovi da već tokom sedmice beogradska kompanija preuzme gazdovanje nekada renomiranim ugostiteljsko turističkim preduzećem. Firma iz Beograda postala je vlasnik zgrade dvospratnog hotela površine 4.770 metara kvadratnih, bazena i sportskih terena koji se uz njega nalaze, ali ne i placa od dva hektara koji će i dalje ostati državna svojina, javlja Tanjug. Portal podseća da su na nedavno završenom tenderu koji je objavila Agencija za licenciranje stečajnih upravnika za\n06.12.2019 u 12:01\nĐorđević odgovorio Mići Jovanoviću: Ugovor o prodaji „Megatrenda” se ne raskida preko medija\nPredstavnik konzorcijuma nemačkog investicionog fonda koji je navodno kupio Univerzitet „Megatrend” Dejan Đorđević saopštio je danas da pod punom krivičnom i materijalnom odgovornošću tvrdi da na njegovu adresu nije upućen zahtev, predlog ili ponuda da se raskine ugovor o kupovini te visokoškolske institucije već da je o tome saznao isključivo iz obraćanja osnivača „Megatrenda” Miće Jovanovića pred televizijskim kamerama. „Profesor Jovanović previđa da se ugovor ne može raskinuti putem medija, iako to uporno pokušava, svestan sopstvene loše poslovne odluke. Nadam se da je javnosti jasno, jer profesoru Jovanoviću sigurno jeste, da postoji zakonom propisana procedura raskida, u skladu sa dobrim poslovnim običajima, kao i posebna klauzula ugovora kojom su predviđeni način i uslovi raskida\n05.12.2019 u 14:36\nMića Jovanović odustaje od prodaje „Megatrenda”: Ispao sam naivan\nVlasnik Univerziteta Megatrend Mića Jovanović kaže da je odustao od prodaje Univerziteta Dejanu Đorđeviću, jer nije ispunio nijednu obavezu iz ugovora. „Tokom dana ću pokušati da se vratim u svoj kabinet. Razgovaraću sa advokatima da se raskine ugovor. Priznajem da sam ispao naivan. Univerzitet je pretrpeo veliku moralnu štetu. U naredom periodu ću pokušati finansijski da ga stabilizujem”, rekao je Jovanović i dodao da prodaja nije bila fiktivna, već stvarna. Jovanović naglašava da Đorđević nije ispunio nijednu obavezu iz ugovora i da će taj ugovor biti raskinut, prenosi TV Prva. „Ništa od para nismo videli, ni ja ni zaposleni. Kadar je počeo da se rasipa”, rekao je Jovanović. Prema Jovanovićevim rečima, on će danas da se vidi sa Dejanom Đorđevićem. „Gospodin Đorđević se u\n02.12.2019 u 10:27\n„Megatrend” – fantomska prodaja ili nova epoha\nČinilo se da je odlukom o prodaji Univerziteta „Megatrend” iz ruku Miće Jovanovića nemačkom konzorcijumu fondova stavljena tačka na kontroverznu sagu o ovoj visokoškolskoj ustanovi. A onda je ceo slučaj dobio novu bizarnu dimenziju, jer su pojedini mediji izneli sumnju da kupac „Megatrenda” uopšte – postoji. Podsetimo, u četvrtak je javno potpisan ugovor o prodaji „Megatrenda” za 56,1 milion evra nemačkom konzorcijumu fondova koji predstavlja Dejan Đorđević, ujedno budući vršilac dužnosti rektora. Tada je istaknuto da će kupac preuzeti stoprocentno vlasništvo nad svih 12 fakulteta i jednim institutom te visokoškolske ustanove, uz ulaganje 150 miliona evra u narednih pet godina. Navodeći kao razlog „medijski linč i hajku koja traje već pet godina, zbog čega je upis studenata\n29.11.2019 u 22:30\nTužilaštvo za organizovani kriminal zatražilo je informacije od VBA i BIA u vezi sa poslovanjem „Krušika” sa privatnim trgovcima oružjem, rečeno je za „Politiku” u tom tužilaštvu. Kako nam je objašnjeno, ova obaveštenja tužilaštvo je tražilo 18. novembra, povodom javno iznetih tvrdnji o privilegovanju određenih pravnih lica u privatnom vlasništvu u vezi sa kupovinom i prodajom naoružanja i vojne opreme. Pojedini mediji pisali su da je rukovodstvo „Krušika” omogućavalo privatnim trgovcima da otkupe oružje po nižim cenama u odnosu na one koje su važile za državno preduzeće „Jugoimport SDPR”, zbog čega je fabrika imala finansijske gubitke. IT stručnjak iz „Krušika”Aleksandar Obradović (40) od septembra je u kućnom pritvoru, nakon što je 20 dana bio u Centralnom zatvoru zbog odavanja\n04.03.2021 u 16:05\n04.03.2021 u 15:55\n04.03.2021 u 15:27\nKoronavirus ne posustaje 3.866 novozaraženih, preminulo 17 osoba\n04.03.2021 u 15:20\nBoginja plodnosti na svetskoj mapi arheologije\n04.03.2021 u 15:18\nBez moralnih standarda internet može da uništi društvo\n04.03.2021 u 15:07\nVakcinisan milioniti građanin u Srbiji


Ipak bez smena kadrova URS-a u Novom Sadu | Autonomija\nVanredna sednica Skupštine grada Novog Sada protekla je danas bez smena kadrova Ujedinjenih regiona Srbije (URS), koje su ranije najavljivali mediji.\nMediji su tvrdili da je najbrojnija odbornička grupa, „Za evropski Novi Sad’, zatražila vanredno zasedanje Skupštine grada, kako bi sa funkcija u gradskim javnim i komunalnim preduzećima, kao i u Gradskom veću smenili kadrove URS-a.\nZahtev je navodno bio upućen nakon što odbornici URS-a nisu želeli da glasaju za gradski budžet za 2012. godinu. Lokalni mediji su naveli da je inicijativa stopirana „po direktivi“ koja je stigla iz Beograda.\nŠefica odborničke grupe URS-a i bivša radikalska gradonačelnica Novog Sada Maja Gojković kazala je danas novinarima da je cela priča „proizvod medijske spekulacije”.\nPredsednik Gradskog odbora Demokratske stranke i aktuelni gradonačelnik Igor Pavličić rekao je da su svi nesporazumi sa URS-om izglađeni, nakon njegovog razgovora sa Gradskog odbora G17 plus Daliborom Novakovićem.\nPrema njegovim rečima, današnja sednica, na kojoj su članovi URS glasali za sve predloge vladajuće koalicije, najbolji je pokazatelj da su nesporazumi izglađeni.\nPredsednik Skupštine Novog Sada Aleksandar Jovanović iz Lige socijaldemokrata Vojvodine rekao je da nije čuo da se spremaju smene kadrovima URS-a, ali je ocenio da bi ta stranka trebalo da snosi posledice jer nije podržala gradski budžet.\nSkupština grada je danas usvojila nekoliko uobičajenih odluka o radu gradskih preduzeća, a opozicioni odbornici su zamerili vladajućoj većini na, kako su ocenili, potpuno neopravdanom zakazivanju vanredne sednice.\nLokalni Radio 021 tvrdi da je došao u posed dokumenta za saziv današnje sednice gradskog parlamenta, iz koga se jasno vidi da je smena kadrova URS-a bila planirana.\nNaredna sednica Skupštine Novog Sada biće svecana, povodom 1. februara, Dana Novog Sada.


Beč u naredna dva dana u znaku Zapadnog Balkana | EUME\nNaslovnica Info Najave Beč u naredna dva dana u znaku Zapadnog Balkana\nBeč u naredna dva dana u znaku Zapadnog Balkana\nKonferencija će biti u znaku Zapadnog Balkana, a prvi događaj vezan za region je potpisivanje sporazuma o razgraničenju Crne Gore i Bosne i Hercegovine (BiH), kojem će prisustvovati predsedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović i predsjednik Crne Gore Filip Vujanović, kao i šef austrijske države Hajnc Fišer.\nU večernjim satim planirana je prijateljska fudbalska utakmica između FC-Future EU i FC-EU.\nU dresu Future EU igraće albanski premijer Rama, kosovski šef diplomatije Hašim Tači i ministri spoljnih poslova Crne Gore, Makedonije i BiH, Igor Lukšić, Nikola Poposki, Igor Crnadak, kao i predstavnik Vlade Srbije.\nSudija će biti evropski komesar Johanes Han, a za ekipu EU će, između ostalih igrati austrijski šef diplomatije i slovenački premijer Miro Cerar.\nCentralni događaj biće održani u četvrtak, za kada su u jutarnjim satima planirani sastanci u vezi sa izgradnjom autoputa Niš-Priština-Drač (Durs) i radni doručak ministara privrede regiona i EU, prenosi Tanjug.\nSamit će u 11 sati otvoriti austrijski kancelar Verner Fajman, a o rezultatima, po završetku, javnost će informisati on, Merkel, visoka predstavnica za spoljnu politiku EU Federika Mogerini i Vučić u ime regiona.\nIstovremeno biće održani odvojeni sastanci šefova diplomatija i ministara privrede zemalja regiona i predstavnika EU.\nBečki skup će biti prilika za predstavljanje infrastrukturnih projekata regiona, ali će zbog aktuelne situacije on biti u znaku problema sa azilantima.\nDomaćin samita kancelar Fajman je najavio da će ohrabriti zemlje Zapadnog Balkana za dalje sprovođenje reformi odajući priznanje dosadašnjim naporima.\nOn je, povodom skupa, najavio da će se na konferenciji založiti za borbu protiv nezaposlenosti mladih.\n„Evropska perspektiva za Zapadni Balkan je od velikog značaja“, saopštio je ranije Fajman.\nOn je istakao da su zemlje Zapadnog Balkana već sada preduzele značajne napore, ali da predstoje reforme koje treba sprovesti, pre svega, u oblasti vladavine prava i borbe protiv korupcije.\nŠef austrijske diplomatije će, kako se očekuje, na samitu ponoviti svoj stav od pet tačaka za rješenje problema migranata.\nKurc se u tom predlogu zalaže za pojačanu policijsku saradnju i podršku lokalnih vlasti država Zapadnog Balkana, kao i njihovo uključenje u interna razmišljanja EU.\nOn je u predlogu za suočavanje sa problemom migranata u pet tačaka zatražio aktivno uključenje zapadno-balkanskih država u interna razmišljanja EU.\nKurc se, takođe, založio za podršku zemalja regiona, uz, ako je to potrebno, i dodatna sredstva iz IPA fondova.\nSmatra i da je bitna interna koordinacija u EU, po pitanju zajedničkog proglašavanja „sigurnih bezbjednih država porijekla“.\nKada je riječ o zaštiti spoljne granice EU, Kurc je ocenio da bi bilo potrebno i ispred granica Grčke i Bugarske sprovesti zajedničko djelovanje i kontrole spoljne međe Unije i ukazao na neophodnost saradnje, na primer, sa Turskom zemljom u kojoj počinje lanac krijumčara ljudi.\nŠef austrijske diplomatije se zalaže i za jačanje misije Fronteksa, ukazujući da srednjeročno EU treba zajedničku integrisanu zaštitu spoljne granice.\nIsto tako, on je ocijenio da su neophodna finansijska sredstva EU za prihvatne centre u Grčkoj i Italiji.


Brus ONLINE - Uz EU podršku unapređena komunalna infrastruktura u naselju Bair u Valjevu\nValjevo,12.09.2020. Uz podršku Evropske unije (EU) preko programa EU PRO u valjevskom naselju Bair unapređena je komunalna infrastruktura pa time i kvalitet života stanovništva u ovom centralnom i jednom od najstarijih delova grada.\n„U okviru projekta rekonstruisana je postojeća i izgrađena nova kanalizaciona mreža u dužini od 636 metara u šest ulica u romskom naselju Bair, a sve su i asfaltirane, osim Bobovčeve ulice koja je zadržala svoj stari izgled jer je to bio zahtev građana. Cilj nam je da svako naselje na teritoriji grada bude bolje uređeno, bezbednije i kvalitetnije mesto za život”, rekao je gradonačelnik Valjeva Lazar Gojković zahvaljući se Evropskoj uniji na finansijskoj podršci od 150.000 evra, dok je Grad Valjevo učestvovao sa skoro 85.000 evra.\n„Evropska unija preko programa EU PRO podržava sveukupan društveno-ekonomski razvoj u 99 lokalnih samouprava, među kojima je i grad Valjevo, a podrška je između ostalog usmerena i na unapređenje lokalne socijalne infrastrukture kako bi stanovništvo živelo bolje. U Valjevu će građani ovog naselja uz unapređenu komunalnu infrastrukturu imati i bolje komunalne usluge”, rekla je Dragana Novaković menadžerka sektora infrastrukture u programu EU PRO. Ona je dodala da je važno to što će projekat doprineti i boljoj zaštiti životne sredine jer će unaprediti upravljanje otpadnim vodama koje će iz ovog naselja biti preusmerene u postrojenje za prečišćavanje.\nProjekat Izgradnje kanalizacione mreže u romskom naselju Bair finansira Evropska unija u partnerstvu sa Vladom Republike Srbije preko programa EU PRO. Кomplementarne aktivnosti projekta koje se odnose na primenu principa dobrog upravljanja sprovode se u saradnji sa programom Swiss PRO koji podržava Vlada Švajcarske.


Ko hoće račun u banci mora na proveru kod Amerikanaca | Kamatica\nPočetna > vest > Ko hoće račun u banci mora na proveru kod Amerikanaca\nKo hoće račun u banci mora na proveru kod Amerikanaca\nTekst objavljen: 11.08.2014 12:00\nPoslednjih nedelja bankari klijentima, prilikom otvaranja računa bilo za firmu ili fizičko lice, traže da potpišu saglasnost da Poreska uprava SAD ima pravo uvida u njihove podatke. Bez toga, kažu službenici, neće moći da otvore račun ni u jednoj banci jer tu saglasnost traže sve banke, po preporuci Narodne banke.\nZvanično bankari o ovome ne žele da govore. Nezvanično, prenosi RTS, kažu da je to zbog američke Poreske uprave, odnosno njihovog zakona. Ako se s njim ne usklade, kažu, mogu da zaborave na biznis u Sjedinjenim Američkim Državama.\nPoverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić zatražio je od banaka da se izjasne o tome zašto od novih klijenata traže da potpišu izjavu kojom pristaju da se promene na njihovom računu dostavljaju poreskim organima SAD. Šabić upozorava da nije dovoljno da klijent bude obavešten o osnovu, obimu, svrsi obrade podataka i da ukoliko je uslovljen, iznuđen, ne može da proizvodi pravno dejstvo, te da bi obrada podataka po takvom "osnovu" bila nedozvoljena, suprotna Zakonu o zaštiti podataka o ličnosti. - Na teritoriji Srbije niko ne može sprovoditi nacionalne propise druge zemlje koji su u suprotnosti sa propisima Srbije. Eventualno usklađivanje naših propisa sa propisima drugih država ili međunarodnih organizacija podrazumeva prethodne odluke i postupke naših nadležnih državnih organa - navodi Šabić.\n- Prema informacijama kojima raspolažemo, u toku su aktivnosti u cilju poboljšanja usaglašenosti poreskih propisa na međunarodnom nivou i primene FATSA propisa. Ministarstvo finansija nas je, 2. jula, obavestilo o potpisanoj Potvrdi namere Republike Srbije da zaključi međudržavni sporazum povodom primene tih propisa - navodi se u saopštenju Narodne banke.\n- Radi se o izveštavanju o računima koje lica koja su državljani, ili imaju poslovne interese u Sjedinjenim Državama, drže kod finansijskih institucija sa sedištem u Srbiji. Takve ugovore SAD su potpisale sa više zemalja, a cilj je sprečavanje izbegavanja plaćanja poreza u Americi, i taj propis se ni na koji način ne odnosi na građane Srbije - navodi se u saopštenju Ministarstva.\nTo znači, prenosi RTS, da banke ne bi trebalo od svih građana da traže da potpišu spornu saglasnost. Onima koji se nađu u takvoj situaciji Zaštitnik građana savetuje da pošalju prigovor Narodnoj banci, na osnovu čega bi i on mogao da reaguje.


PRIVEDENO 14 OSOBA IZ ŽANDARMERIJE ANKARE POVEZANIH SA ORGANIZACIJOM FETO | Hayat.ba\nPRIVEDENO 14 OSOBA IZ ŽANDARMERIJE ANKARE POVEZANIH SA ORGANIZACIJOM FETO\nU Turskoj je privedeno 14 od 20 osoba za koje je izdat nalog za hapšenje zbog sumnje da su povezani sa strukturama terorističke organizacije Fetullahci (FETO) u Direkciji za žandarmeriju, javlja Anadolu Agency (AA).\nTužilaštvo u Ankari je u okviru istrage ustanovilo da je 20 osumnjičenih povezano sa strukturama FETO-a u žandarmeriji.\nDo otkrivanja osumnjičenih došlo se na osnovu analiza poziva među članovima FETO-a kao i svjedočenjima ranije privedenih pripadnika FETO-a.\nObavještajna služba i ekipe za borbu protiv terorizma pri policiji u Ankari obavile su pretrese u 12 provincija, u kojima je privedeno 14 osoba, a traga se za ostalima.\nMeđu osumnjičenima za čije je hapšenje izdat nalog su četiri osobe u aktivnoj službi, 15 je suspendovano, a jedna je penzionisana.


Odobren nacrt odredbi o kućnom izdržavanju kazne - Klix.ba\nDopune Krivičnog zakona FBiH\n25.5.2010. u 18:59\nPredstavnički dom Federalnog parlamenta odobrio je većinom glasova nacrte zakona o dopunama Krivičnog zakona Federacije BiH o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju krivičnih sankcija.\nOvim dopunama, predloženim iz Federalne vlade, naglašena je potreba za uvođenjem kućnog zatvora s elektronskim nadzorom kao mogućnošću izvršenja kazne zatvora do jedne godine osuđenicima.\nPredviđen je također elektronski nadzor nad osobama koje se puštaju na uvjetni otpust i na vanzavodske pogodnosti, u skladu s čim treba dopuniti Krivični, odnosno izmijeniti Zakon o izvršenju krivičnih sankcija u Federaciji BiH.\nNa ovaj način djelimično bi bio riješen problem nedostatka smještajnih kapaciteta u zatvorima u Federaciji BiH, nedostatka sigurnosnih i nadzornih mehanizama za osuđenike koje se puštaju na uslovni otpust, kao i za zatvorenike koji uživaju vanzavodske pogodnosti.\nU sistem izvršenja krivičnih sankcija u Federaciji istovremeno se uvode najviša dostignuća i tehnološka rješenja, uz naglasak na alternativne načine izvršenja kazne zatvora, navela je Vlada kao predlagač.\nDanašnja sjednica je završena, a datum naredne će biti naknadno dogovoren.


Jovanov: Kampanja Budućnost Srbije finansira se kao i Đinđićeva 2001. - Izazov\nNovi magazin 14. februara 2019. 07:11\nKampanja predsednika Srbije Aleksandra Vučića pod nazivom „Budućnost Srbije“ vrlo je slična kampanji koju je 2001. godine vodio tadašnji premijer Srbije Zoran Đinjdić „Srbija na dobrom putu“, izjavio je potpredsednik Srpske napredne stranke Milenko Jovanov navodeći da veruje da je i način finansiranja potpuno identičan.\nOn je za list „Danas“ od četvrtka 14. februara rekao da to što predsednik države obilazi građane i razgovara sa njima njegov redovan posao.\nJovanov je rekao da predsednik Srbije radi svoj posao i da novac iz budžeta koji mu građani daju koristi tako što radi, „za razliku od onih koji novac iz budžeta koriste tako što ne rade“.\n„Mi sada dolazimo u situaciju da je problem što predsednik razgovara sa građanima. To je jako interesantno. Najbolje bi bilo da se predsednik zaključa u neku kancelariju i da ne može da razgovara sa ljudima, da bi neki drugi ljudi bili zadovoljni“, rekao je Jovanov.\n„Državni razlog može da bude nestabilnost u društvu, može biti to što preti neko vešalima, to što Pravni fakultet neko naziva smetlištem… sve to mogu da budu razlozi, jednostavno unutrašnja nestabilnost i postavljanje pitanja legitimnosti vlasti mogu biti razlozi za raspisavanje izbora“, rekao je Jovanov i dodao da je državni razlog i pitanje Kosova.


Turska slavna licnost i novinari otkrivaju Kosovo kao destinaciju\n“Veoma mi se dopao grad Prizren. Grad izgleda kao otomanska verzija drevnih, netaknutih sela u Italiji i svi govore turski jezik”, rekao je jedan od sedam turskih novinara, koji su zajedno sa poznatom umetnicom Suzan Kardeš bili deo ekipe tokom četverodnevne posete širom Kosova.\nTurneja je obuhvatala neke od ključnih turističkih atrakcija u zemlji i okoline triju gradova: Prištine, Đakovice i Prizrena. Itinerar posete je imao za cilj da predstavi bogato istorijsko, kulturno i duhovno nasleđe na Kosovu, zajedno sa predivnom prirodom, kulinarskom tradicijom i umetnošću.\nTurneju je organizovala turistička agencija Tatilbudur u Turskoj, uz podršku projekta Promovisanje zapošljavanja u privatnom sektoru kao deo svojih aktivnosti za međunarodnu promociju Kosova kao destinacije.


Promene u Norveškoj i Italiji - ESC Serbia | Evrovizija.rs\nNovi „evrovizijski potpuri“ posvećen je aktuelnostima u vezi sa predstojećom 66. Evrovizijom u Torinu, a nove aktuelnosti su nam poslali Norveška i Italija.\n🇳🇴 Promene u formatu Melodi Grand Prixa\nGovoreći za specijalizovan sajt escNorge, šef norveške delegacije i izvršni producent Melodi Grand Prixa Stig Karlsen otkrio je detalje u vezi s promenom formata norveškog nacionalnog izbora. Kao i u prethodne dve godine, finalnoj večeri, zakazanoj za 19. februar, prethodiće pet polufinala, koja će biti održana svake subote između 15. januara i 12. februara. Svih šest večeri, baš kao i ove godine, biće emitovano iz Arene „H3“ u Fornebuu, ali ovaj put uz prisustvo gledalaca; organizatori bi voleli da kapacitet bude maksimalno ispunjen, ali da je realno da će broj prisutnih u hali biti limitiran u skladu sa merama koje budu u to vreme važile u Norveškoj za suzbijanje kovida-19.\nJedino što će ostati isto u koncepciji iz prethodne dve sezone jeste to da će određen broj učesnika obezbediti direktan plasman na finalno veče, a sve ostalo će biti promenjeno; najbitnije promene će svakako biti vraćanje žirija u sistem glasanja, kao i uvođenje novih glasačkih metoda; takođe, biće promenjen i način prezentacije takmičarskih pesama — u prethodne dve godine su liste učesnika polufinalnih emisija, njihove takmičarske pesme i pesme direktno kvalifikovanih finalista bile otkrivane šest dana pred svaku od pet polufinalnih večeri.\nKonkurs za Melodi Grand Prix zatvoren je 15. septembra i među pristiglim prijavama se nalazi vrlo malo radova koje su poslali švedski ili drugi autori iz inostranstva. Još uvek se ne zna mnogo o prijavljenim pesmama, ali se zna da su od autora svoje radove poslali Kevin Hogan, Rejdun Seter i Emeli Holou.\nIzvesno je i da će doći do promena i u prezenterskom timu zato što je jedan od voditelja iz prethodne dve edicije Roni Brede Ose napustio redove javnog emitera NRK u julu i prešao je u redakciju kablovskog kanala Discovery.\n🇮🇹 Novi detalji promena na Sanremu\nJoš ranije smo pisali o tome da će se Italijani najverovatnije vratiti na format Sanrema iz 2019, i to je ozvaničeno. Za odbranu domaćeg terena u Torinu će se nadmetati 24 izvođača, od toga će 22 izvođača odabrati selekciona komisija na čelu sa umetničkim direktorom festivala Amadeusom, a dva će biti selektovana preko omladinskog festivala Sanremo Giovanni. Završnica Sanrema zakazana je za period od 1. do 5. februara.\nPrve dve večeri, 1. i 2. februara, 24 odabrana učesnika, podeljena u dve grupe po 12, prvi put će izvesti svoje takmičarske pesme, a takmičare će tokom prve dve večeri ocenjivati isključivo novinarski žiri podeljen u tri kategorije: novinari štampanih, novinari televizijskih i radijskih stanica, i novinari veb-portala; njihovi glasovi će biti jednako vagani.\nTreće večeri, 3. februara, sva 24 izvođača će drugi put izvesti svoje takmičarske pesme, a kandidate će na trećoj večeri ocenjivati: televouting glasači (50% glasova) i demoskopski žiri sastavljen od 1000 selektovanih ljudi (drugih 50% glasova).\nČetvrte večeri, 4. februara, 24 finalista izvešće obrade italijanskih ili svetskih muzičkih hitova iz perioda od 60-ih do 80-ih godina prošlog veka, a mogu da biraju da li će pesmu izvoditi sami, ili sa još jednom italijanskom zvezdom uz saglasnost javnog emitera RAI.\nPete večeri, 5. februara, biće selektovan pobednik festivala, koji će otići na Evrosong ako to bude želeo. Tada će ponovo glasati publika, njihovi glasovi biće sjedinjeni sa glasovima svih porotničkih grupa koje su glasale tokom prve tri večeri, i tri najbolje plasirana izvođača obezbediće plasman u tzv. superfinale; u drugom krugu glasanja, odluku o pobedniku među tri najbolje plasirana kandidata donosiće: novinarski žiri, demoskopski žiri sastavljen od 1000 odabranih ljudi (obe strane će imati po 33% udela u proglašenju pobednika), i televouting glasači (34% udela).\n28.10.2021 at 23.09\nTužno je gledati kako druge države spremaju domaće festivale, dok Srbija nema ništa. Taman sam se ponadao da će ponovo biti Beovizije, ali dobio sam ˶RTS-viziju˝. ˶RTS takmičenje za Pesmu Evrovizije˝ je tako smešan naziv, pa zar nisu mogli da smisle nešto kreativnije ? Glasanje žirija i publike ko na Beoviziji ili nešto drugačije, opet će biti jednaki. Pa i Sanremo daje 1% prednost narodu u odnosu na druga dva žirija. U konkursu RTS-a je pisalo festival koji će ponovo biti na Košutnjaku. Festival se održava pred narod, a ne u nekom studiju. Evo ne mora da bude Sava Centar, zašto da ne bude Dom Sindikata ? Ima veći broj sedišta u odnosu na Ariston, ali RTS-u to smeta jer kvarna radnja treba da radi. Jasno je da Srbija više nema festival, već emisiju gde će se birati predstavnik. Jedino sa čime Srbija može da se pohvali je što još će držati rekord sa najviše učesnika na Evroviziji, a može i da se pohvali da je ugostila više publike u Beogradu nego što će Italija u Torinu.\nAustralijanci 28. oktobra otkrivaju prve finaliste. Hrvati otvorili konkurs


Blic\t21.12.2017 12:06\nHaški tribunal će zvanično biti zatvoren na svečanosti u Hagu. Na zatvaranje su pozvane sve bivše sudije i tužioci Tribunala, predstavnici drugih međunarodnih sudova i organizacija, diplomatski izaslanici država, kao i članovi udruženja žrtava ratova u bivšoj Jugoslaviji.\nSavet bezbednosti UN je 25. maja 1993. godine osnovao rezolucijom Međunarodni krivični sud za zločine u bivšoj Jugoslaviji - Haški tribunal.\nHaški tribunal je podigao optužnice protiv prvog predsednika Republike Srpske Radovana Karadžića, komandanta Vojske Republike Srpske generala Ratka Mladića, te predsednika Savezne Republike Jugoslavije Slobodana Miloševića.\nOptužnice su podignute i protiv bivšeg predsednika Republike Srpske Biljane Plavšić, bivšeg premijera Republike Srpske Krajine Milana Babića, predsednika Republike Srpske Krajine Gorana Hadžića.\nVlasti Srbije su 2001. godine uhapsile i izručile Miloševića Hagu gde je 29. juna te godine smešten u pritvor. Suđenje Miloševiću počelo je 12. februara 2002. godine. On je 11. marta 2006. preminuo u svojoj ćeliji pri kraju suđenja.\nBivši predsednik Republike Srpske Biljana Plavšić je 2. oktobra 2002. godine priznala krivicu pred Tribunalom za progon Muslimana i Hrvata.\nKrivicu za progon Hrvata priznao je 27. januara 2004. godine bivši premijer Republike Srpske Krajine Milan Babić, koji je dve godine kasnije počinio samoubistvo vešanjem u svojoj ćeliji u pritvoru u Ševeningenu.\nGeneralu Vojske Republike Srpske Radislavu Krstiću je izrečena prva presuda kojom je Tribunal utvrdio da je u Srebrenici počinjen genocid. Presuda je izrečena 2. avgusta 2001. godine kada je general Krstić osuđen na 46 godina. Apelaciono veće Tribunala je generala Krstića pravosnažno osudilo na 35 godina zatvora zbog "pomaganja i podržavanja genocida".\nPrvu presudu za zločine na Kosovu Tribunal je izrekao 30. novembra 2005. godine kada su bvši regionalni zapovednik OVK Fatmir LJimaj i njemu podređeni Isak Musliju oslobođeni krivice za zločine nad Albancima i Srbima u logoru Lapušnik 1998. Haradin Baljaj osuđen je na 13 godina zatvora.\nŽalbeno veće Tribunala je 16. novembra 2012. godine pravosnažno oslobodilo generala Hrvatske vojske Anta Gotovinu krivice za progon Srba iz Kninske krajine tokom operacije "Oluja". Prvostepenom presudom, izrečenom 15. aprila 2011, Gotovina je bio osuđen na 24 godine zatvora.\nBivši komandant OVK Ramuš Haradinaj je 29. novembra 2012. godine posle ponovljenog suđenja, drugi put oslobođen krivice za zločine nad Albancima i Srbima u Metohiji 1998. godine. Tribunal je Haradinaja oslobodio krivice i nakon prvog procesa 21. jula 2010, ali je posle žalbe tužilaca sud naložio da se suđenje ponovi.\nPrvostepenom presudom bivši predsednik Srbije Milan Milutinović oslobođen je krivice. Bivši načelnik Generalštaba Vojske Jugoslavije Dragoljub Ojdanić nije se žalio na prvostepenu kaznu od 15 godina zatvora.\nŽalbeno veće Tribunala je 15. decembra 2015. godine poništilo prvostepenu oslobađajuću presudu bivšem šefu Službe državne bezbjednosti Srbije Jovici Stanišiću i njegovom pomoćniku Franku Simatoviću Frenkiju, optuženim za zločine u Hrvatskoj i BiH.\nŽalbene postupke u procesima Radovanu Karadžiću, Ratku Mladiću, Vojislavu Šešelju, kao i ponovoljeno suđenje Jovici Stanišiću i Franku Simatoviću okončaće sudski Mehanizam, pravni naslednik Tribunala.


DS: Novaković u pritvor odveden iz bolnice | Autonomija\nDS: Novaković u pritvor odveden iz bolnice\n"Kriminalizacija pokrajinskih vlasti neće im poći za rukom"\nPoslanički klub Demokratske stranke (DS) saopštio je danas da hapšenje šefa poslaničke grupe DS u Skupštini Vojvodine Borislava Novakovića neće destabilizovati vladajuću većinu i optužio policiju da je Novakovića uhapsila u bolnici.\n„Borislav Novaković je u pritvor odveden iz zdravstvene ustanove u kojoj se nalazio na lečenju, što predstavlja zatiranje ljudskih prava“, navodi se u saopštenju za javnost DS-a.\nMediji su pre petnaestak dana pisali da je Novaković bio primljen u Institut u Sremskoj Kamenici, zbog problema sa srcem, a prema saznanjima medija, on je juče bio na terapiji u bolnici i tada je priveden.\nDS je u saopštenju za javnost optužio centralne vlasti da pokušavaju „silom“ da dođu na vlast u Skupštini Vojvodine, u kojoj ubedljivu većinu ima DS sa koalicionim partnerima Ligom socijaldemokrata Vojvodine i Savezom vojvođanskih Mađara.\n„Kriminalizacija pokrajinskih vlasti neće im poći za rukom, baš kao što ni devedesetih godina prošlog veka nije bila uspešna satanizacija Demokratske stranke, koju su sprovodili učitelji onih koji danas u Srbiji pokušavaju da uvedu jednoumlje.\nPoslanički klub DS je dodao da je uveren u nevinost Borislava Novakovića.\nNovaković je priveden juče, zajedno sa vlasnikom Industrije mesa „Matijević“ Petrom Matijevićem, vlasnikom „Aleksandar gradnje“ Vojislavom Gajićem i još pet osoba.\nOni su optuženi da su malverzacijama oštetili budžet grada Novog Sada za 1,3 miliona evra.\nBorislav Novaković je bio gradonačelnik Novog Sada od 2000. do 2004. godine, a potom i potpredsednik Skupštine Vojvodine i direktor Zavoda za izgradnju grada.


RTS :: "U regionu do šest miliona komada malokalibarskog naoružanja"\nDruštvo "U regionu do šest miliona komada malokalibarskog naoružanja"\n"U regionu do šest miliona komada malokalibarskog naoružanja"\nutorak, 17. jul 2018, 14:05 -> 14:26\nProcenjuje se da u regionu postoji između 3,6 i 6,2 miliona komada malikalibarskog naoružanja, a imajući u vidu da u regionu živi oko 25 miliona ljudi, to znači da svaki četvrti poseduje malokalibarsko naoružanje, kaže direktorka Beogradskog centra za bezbednosnu politiku Sonja Stojanović Gajić.\nSonja Stojanović Gajić navodi da neke procene pokuzuju da je Srbija čak i ispred SAD po broju legalnog naoružanja, te da postoji i veliki broj nelegalnog oružja koje je ostalo iz ratova na prostoru bivše Jugoslavije i viškova iz komunističkog doba koji nije uništen i koji je na crnom trižištu.\nTaj problem je, kaže Stojanović Gajićeva, EU prepoznala u svojoj strateškoj proceni organizovanog kriminala.\n"Evropol je prvi put u poslednjoj proceni organizovanog kriminala malokalibarsko naoružanje, municiju, eksplozive i njihovu ilegalnu trgovinu stavio kao jedan od top deset prioriteta u EU i eksplicitno naveo kao područje sa kog taj problem potiče naš region", navela je Stojanović Gajićeva.\nTo je, dodaje, zato što se i oružje iz ovog regiona koristilo za terorističke napade u Parizu.\n"Francuski eksperti čak kažu da svaki treći osumnjičeni za ilegalnu trgovinu oružjem u Francuskoj potiče iz Srbije", navela je direktorka Beogradskog centra za bezbednosnu politiku.\nKaže da je to problem koji boli EU, ali i naše građane jer se dešavaju nemili incidenti da deca stradaju zbog oružja koji njihovi roditelji drže u posedu, a sve je učestalije nasilje u porodici sa tragičnim ishodom gde se posedovanje oružja smatra dodatnim rizikom po žrtvu.\nNa tribini "Posle Londona: Kuda dalje sa Berlinskim procesom?" na kojoj se debatovalo o dometima nedavnog samita u Londonu, Stojanović Gajićeva je rekla da je na tom samitu usvojena mapa puta koja se odnosi na malokalibarsko oružje i municiju za koju kaže da je komplementarna obavezama koje Srbija ima u pristupanju EU, konkretno u poglavlju 24 koje se odnosi na bezbednost, pravdu i slobodu.


Italija: Nema rešenja za Libiju bez Rusije - Sputnjik Srbija\n02:36 09 Avgust 2020\nItalija: Nema rešenja za Libiju bez Rusije\n© REUTERS / Esam Omran\n13:15 22.11.2018 Preuzmite kraći link\nStabilizacija situacije u Libiji zahteva ulogu Rusije u međunarodnom dijalogu, inače će stvari postati teže, izjavio je italijanski ministar spoljnih poslova Enko Moavero Milanezi.\n„Ruski interes za Mediteran je konstantan kroz razne istorijske periode, što ne bi trebalo da iznenađuje. Bez obzira na to što smo mi čvrsto privrženi NATO-u, ako želimo stabilizaciju situacije u Libiji, ne možemo bez dijaloga sa Rusijom“, istakao je on.\nPritom, prema rečima ministra, prijateljstvo i saradnja sa SAD i članstvo Italije u NATO-u predstavljaju tačke oslonca italijanske politike na Mediteranu.\nGovoreći o naporima Italije da se reguliše situacija u Libiji i rivalstvu sa Francuskom na tom polju, ministar naglašava da je konkurencija među državama normalna stvar, čak i u takvoj strukturi kao što su Ujedinjene nacije.\n„Ne smatram razdorom to što i Francuska i Italija žele da postignu stabilizaciju i demokratiju u Libiji. Prirodno je da obe zemlje žele da imaju veću ulogu u tome“, ocenio je Milanezi.\nU četvrtak se u Rimu održava četvrto zasedanje „Mediteranskih dijaloga“, godišnjeg međunarodnog foruma, posvećenog problemima Mediterana i Bliskog istoka. Ključna pitanja diskusije će biti situacija u Iraku i Siriji, migracioni talasi u Evropi, sankcije Iranu i nuklearno pitanje u vezi sa tom zemljom i stabilizacija situacije u Libiji.\nrešenje, dijalog, Enco Moavero Milanezi, Libija, Italija


децембар 2019 - BC Coaching\nZa vikend, 14. i 15. decembra imali smo prilike da prisustvujemo prvoj konferenciji „Culture Impact“, održanoj u ICT Hub-u, u Beogradu. Ovo je prva konferencija u regionu posvećena isključivo menadžmentu organizacione kulture. U okviru konferencije […]\n11/12/2019 Mirjana Gomilanovic 0\nVeliki umovi nastavljaju sa postavljanjem pitanja tokom celog života. Tako rastu, razvijaju se, šire perspektivu, suočavaju se sa sopstvenim neznanjima spremni da nauče i razumeju. Iz godine u godinu načini na koje se razvijaju lideri […]\n05/12/2019 Business Coaching 0\nOvaj članak je prvobitno objavljen na sajtu Lean Startup blog. Od Lean Startup Co. Education Program U četvrtak, 26. jula 2018.godine, Facebook je postavio sumnjiv rekord: Vrednost njihovih akcija pala je za 19% izbrisavši 119 milijardi […]


Ulažu čak milijardu evra u najjaču ekonomsku silu Evrope: Jedan segment raste sve više - Biznis Telegraf.rs\n01/09/21 | 08:05 ≫ 08:09\nNemački ministar ekonomije, Peter Altmajer, ocenio je Guglovu najavu kao "snažan signal" za nemačku zelenu energiju i digitalnu infrastrukturu\nGugl je najavio da će do 2030. uložiti milijardu evra (1,2 milijarde dolara) u proširenje svoje infrastrukture računarstva u oblaku (klaud / eng. cloud) u Nemačkoj i u povećanje upotrebe obnovljive energije.\nAmerički tehnološki gigant planira da otvori nove centre za klaud u regionu Berlina i u gradu Hanau, u blizini frankfurtskog DE-CIX internet centra za razmenu podataka.\nU saopštenju se dodaje da će Gugl u narednim godinama kupovati više od 140 megavata električne energije od nemačke podružnice francuske energetske kompanije Anži, radi upravljanja centrima podataka.\nIz Gugla su naglasili da im Anži garantuje da će 80 posto elektčne energije dolaziti iz nekarbonskih izvora, pored ostalog iz novog solarnog parka i iz 22 postojeća vetroparka u Nemačkoj. Cilj Gugla je, kako kaže, da pređe na 100-procentno korišćenje obnovljive energije do 2030. godine.\nNemački ministar ekonomije, Peter Altmajer, ocenio je Guglovu najavu kao "snažan signal" za nemačku zelenu energiju i digitalnu infrastrukturu.\nInače, najnovija vest vezana za ovu kompaniju jeste da opet odlaže povratak radnika na posao, usled širenja delta soja u SAD. Navedeno je da zaposleni, globalno, mogu da rade od kuće do naredne godine, tj. CEO kompanije, Sundar Pičai, poslao je poruku da neće morati da se vraćaju u kancelarije barem do 10. januara 2022. godine.\nSvetske sile donele istorijsku odluku: Kreće oporezivanje multinacionalnih kompanija, Gugl na udaru?


Kolumne & novosti: Piše Ranko Pivljanin: Ide Vulin Lajkovačkom prugom\nNije lako ministru policije. Mora istovremeno da se razume i u atentate – i to, ni manje ni više, nego one na predsednika države ( BTW, broji li ko koji je ovo po redu) - i u književnost. I to ne bilo kakvu, nego u specifični književni jezik Radovana Belog Markovića koji je težak zadatak, često enigma, i za one ozbiljne znalce pisane reči. Ne i za Aleksandra Vulina, koji se prekjuče našao u velikoj sali lajkovačkog Kulturnog centra u ulozi ličnog izaslanika Predsednika Srbije na komemoraciji velikom književniku.\nDošao bi verovatno Vrhovni teoretičar književnosti, nego je prethodnog dana radio kao probni mašinovođa na pruzi Beograd – Novi Sad, isprobavajući koliko mogu da nagare nemačke lokomotive na srpskim prugama i kada je na cajgeru nagurao 180 kilometara na sat od ushićenja nije mogao da dođe ni sebi, akamoli u Lajkovac. Tako je Vučić opservirao novosadsku, a Vulin Lajkovačku prugu i, sudeći po izveštajima režimskih tabloida – inače poznatih po prilježnom praćenju kulturnih događaja i negovanju lepe reči – na pomenutoj komemoraciji je jedino on govorio.\nE, sad, o čemu se ovde radi? Ako ćemo biranim rečima i sa osećajem mere pri tumačenju, radi se o pobrkanim lončićima i stvarima izvrnutim naglavačke. Ako ćemo bez ustezanja i prostim rečima – ludilo, brate, koje, inherentno svojoj specifičnoj logici, podrazumeva odsustvo i onog minimalnog osećaja spram toga šta je, gde, kako ( i ko) primereno raditi. Da nije tako, bilo bi logično da se na komemoraciju u Lajkovac delegira, ako ne baš ministarka kulture a ono neko drugi iz tog popečiteljstva ili, pak, savetnik za kulturu Predsednika ( šta li taj svat uopšte radi, živo me zanima), a gabarite brze pruge bi, valjda, trebalo da isprobava ministar saobraćajni ili direktor železnica. Ovako su se i Vučić i pripadajući mu Vulin našli na pogrešnim, da ne kažemo, slepim kolosecima, ali samouvereni i stručni kao da su čitavu prethodnu karijeru radili kao profesor komparativne književnosti (Vulin) ili vozovođa na japanskim prugama (Vučić).\nAjde da ovog veselog "mašinovođu" Vučića donekle i razumemo – čovek je opsednut putevima i prugama (malo fali da nas ubedi kako pre njega nisu postojali ni asfalt ni šine), ali poslati ministra panduracije na komemoraciju jednom književniku nije samo puko nerazumevanje stvari i relacija izvan političke kaljuge u kojoj se ti tipovi, sve uživajući i podvriskujući, valjaju. To je neprimerena vrsta bezobrazluka i očitog nipodaštavanja jednog paralelnog sveta u kojem vladaju neka druga pravila, svetonazori i koji podrazumeva neki drugačiji govor i drugačije govornike. Ne sumnjam da su Markovićeva književna sabraća u godinama iz kojih se naziru večna lovišta - gledajući kako se od njihovog kolege oprašta "pendrek efendija" - sa užasom zamišljali sopstveni odar nad kojim metanišu, primera radi, neki Toma Mona ili Ana Brnabić. Da sam, kojim slučajem na njihovom mestu, promptno bih pisao zaveštanje u kojem bi mi prva poslednja želja bila molba da se smrt, ako je ikako moguće, sakrije dok me ne zatrpaju kako bi se izbegli ovakvi i slični "poštovaoci imena i dela".\nLežiš ti tako, pomiren sa svetom i sa sobom, a onda se pojavi, recimo, književni teoretičar Bata Gašić i započne govor: "Kao neko ko je dugi niz godina prilježno pratio našeg velikog pisca..." Horor, šta reći!


Država nudi podsticaje za preduzetnike - Šljaka Karijera\nadmin 18. aprila 2017. 18. aprila 2017. 1\nU Srbiji je sve neuporedivo složenije. To, možda, posebno važi za sve one koji se opredele za samostalno privredjivanje. Neki će reći: ludost, neki: hrabrost, neki: propoast, iluzija, i kako već…Neizvesnost i veliki izazov, svakako, jeste!\nEkonomska politika koju sprovodi Vlada Republike Srbije zdušno, bar deklarativno, podržava privatnu inicijativu i razvoj preduzetništva. U 2017.godini Razvojna agencija Srbije pokrenula je kampanju “Kreiraj život” u okviru koje je ponudjeno osam programa podrške mikro,malim i srednjim preduzećima i preduzetnicima. Na zvaničnom predstavljanju programa rečeno je da će programima podrške biti obezbedjeno sufinansiranje do 70% početnicima u poslu, postojećim firmama do 50% i organizacijama i institucijama do 60%.\nZa ovu svrhu obezbedjeno je 435 miliona dinara, uz dodatnih 20 miliona dinara za mentoring. Odlukom za takozvani vertikalni razvoj indusstrijske politike opredeljena su sredstva iz budžeta, ali i iz medjunarodnih finansijskih institucija- Svetske banke i Nemačke razvojne banke KfW.\nRealizacija ovih programa poverena je mreži regionalnih razvojnih agencija koje postoje u 16 gradova širom Republike Srbije. U njima zainteresovani privrednici mogu dobiti sve potrebne informacije. Obraćanje je moguće direktno Razvojnoj agenciji Srbije, kontakt Jasmina Simić.\nPaket podrške početnicima za započinjanje posla namenjen je fizičkim licima i onim\nprivrednim subjektima koji ne posluju duže od dve godine, kao podsticaj samozapošljavanju, otvaranju novih radnih mesta i unapredjenju poslovanja. Za ova sredstva mogu konkurisati oni koji se bave proizvodnjom, preradom i uslužnim delatnostima na teritoriji Republike Srbije. Paket podrške obuhvata realizaciju besplatnih obuka, bespovratna finansijska sredstva i desplatni mentoring. Ukupno odobrena bespovratna finansijska sredstva mogu biti do 1.000.000,00 dinara, odnosno do 70% opravdanih troškova.\nPored ovog paketa ističemo i paket podeške inovativnim mikro, malim i srednjim preduzećima i preduzetnicima, čime država želi da unapredi kulturu ulaganja u inovacije, kao način povećanja konkurentnosti na tržištu novim tehnološkim procesima, procesima proizvodnje i novim proizvodima. Maksimalan iznos bespovratnih sredstava koji se po ovom pozivu odobrava je 1.000.000,00 dinara,bez PDV-a..\nTakodje, tu je i paket podrške izvoznicima, sa ciljem da se internacionalizuje poslovanje mikro, malih i srednjih preduzeća i preduzetnika, odnosno da ovi privredni subjekti svoje prihode ostvaruju na medjunarodnom tržištu. Maksimalan iznos bespovratnih finansijskih sredstava je i ovde 1.000.000,00 dinara, bez PDV-a , odnosno do 60% opravdanih troškova.\nNapominjemo da se svi objavljeni javni pozivi mogu naći na sajtu Razvojne agencije Srbije, kao i prijave na konkurs.\nnemanja 18. aprila 2017. Reply\ntrazim poso u norveskoj australiji kanadi novi zeland rudarski tehnicar..


PKS: Kvalitet plastičnih kesa prioritet u narednom periodu u Srbiji PKS: Kvalitet plastičnih kesa prioritet u narednom periodu u Srbiji\n30 децембра, 2020 29 јула, 2021 Ambipak magazin\tcirkularna ekonomija, PKS, plastične kese\nPredložen dobrovoljni sporazum sa sektorom trgovine kako bi se deo sredstava iz profita ostvarenog prodajom kesa uplaćivao u fond iz kojeg bi se finansirala laboratorijska kontrola kvaliteta kesa i ulagalo u preventivne mere i zaštitu životne sredine.\nNa online sednici Sekcije proizvođača proizvoda za transport i pakovanje od plastike-proizvođača kesa PKS istaknuto je da je usvajanje Pravilnika o tehničkim i drugim zahtevima za plastične kese za nošenje i o ocenjivanju usaglašenosti prioritet za Republiku Srbiju. Primenom Pravilnika uredilo bi se tržište, jasno definisali materijali i debljine plastičnih kesa koje se stavljaju u promet i materijali i debljine čija upotreba treba da se smanji, a sve u skladu sa Direktivama EU. Primena pravilnika bi se odnosila na celu teritoriju Srbije.\nUsvajanje Pravilnika podrazumevalo bi da se za trgovinske lance, proizvođače ali i nadzorne organe organizuju obuke o obaveznim oznakama na kesama, njihovom značenju i pratećoj dokumentaciji, istakli su u Udruženju za hemijsku, gumarsku industriju i industriju nemetala PKS iCentru za cirkularnu ekonomiju PKS. Na sednici je rečeno i da će primena Pravilnika uključivati i nadzor ali i sankcije za nepoštovanje odredbi.\nPredložen je dobrovoljni sporazum sa sektorom trgovine kako bi se deo sredstava iz profita ostvarenog prodajom kesa uplaćivao u fond iz kojeg bi se finansirala laboratorijska kontrola kvaliteta kesa i ulagalo u preventivne mere i zaštitu životne sredine.\nNa sednici Grupacije proizvođača plastičnih proizvoda-Sekcija proizvođača proizvoda za transport i pakovanje od plastike-proizvođača kesa, pored proizvođača učešće su uzeli dr Senka Popović, rukovodilac Laboratorije za ambalažu i pakovanje na Tehnološkom fakultetu Novi Sad, Nenad Bumbić, predsednik Udruženja za zaštitu potrošača i Aleksandar Ćirić, rukovodilac Sektora za upravljanje otpadom, Gradska Uprava Beograd, Sekretarijat za zaštitu životne sredine. Svi učesnici, od proizvođača, preko donosioca odluka i kontolnih institucija kao što su laboratorija i Udruženja potrošača su postigli dogovor oko načina kontrole kvaliteta plastičnih kesa u Republici Srbiji.\n← Nacionalna nagrada za društveno odgovorno poslovanje Đorđe Vajfert – prijave u toku\nDizajn ambalaže u 2021: Ambalaža odevena u likovnu umetnost →\nPrva pametna presa za recikliranje limenki lansirana u Beogradu\n25 јануара, 2021 25 јануара, 2021 Ambipak magazin\n6 јануара, 2022 7 маја, 2022 Ambipak magazin


EPS "PLAĆA" GRAĐANIMA: Od besplatnih akcija svako bi mogao da dobije 310€? | Ekonomija\nEPS "PLAĆA" GRAĐANIMA: Od besplatnih akcija svako bi mogao da dobije 310€? | Mondo Portal\nEPS "PLAĆA" GRAĐANIMA: Od besplatnih akcija svako bi mogao da dobije 310€? 21 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs Izvor Novosti.rs 06.01.2020. / 15:22 15:29\nPrema najavama Elektroprivreda Srbije ove godine treba, konačno, da postane akcionarsko društvo, što znači da građani mogu da očekuju besplatne akcije.\nGrađani Srbije bi tokom 2020. godine mogli konačno da dobiju i akcije EPS-a. Dugo se o očekuje i najavljuje, a Vlada Srbije je u poslednjem pismu o namerama upućenom Međunarodnom monetarnom fondu obećala da će tokom ove godine promeniti pravni status ovog javnog preduzeća, pišu "Večernje novosti".\nPrvi korak na ovom putu biće raspisivanje tendera za procenu imovine, dok će se u međuvremenu sprovoditi akcioni plan reforme korporativnog upravljanja, uz podršku Evropske banke za obnovu i razvoj.\n"U 2020. godini promenićemo pravni status EPS-a u akcionarsko društvo, u skladu sa tekućim procesom restrukturiranja preduzeća i finansijskom konsolidacijom sa ciljem da se poboljša održivost kompanije i obezbedi njeno profesionalno upravljanje", stoji u pismu o namerama.\nPrelazak u akcionarsko društvo, između ostalog, znači i da će biti raspodeljeno 15 odsto besplatnih akcija punoletnim građanima. A koliko je to para?\nTeško je proceniti, s obzirom na to da državna preduzeća u Srbiji nemaju ni običan popis imovine, niti ozbiljnu procenu njihove trenutne vrednosti. Takav je slučaj i sa EPS-om, svakako najvećom firmom po veličini imovne u Srbiji.\nNeka gruba procena je da EPS, odnosno rudnici, elektrane i prenosni sistem, vrede najmanje 14 milijardi evra.\nKako je punoletnih građana u Srbiji, mereno brojem onih koji su bili upisani u birači spisak 2017. godine, oko 6.7 miliona, to znači da bi svaki građanin od 15 odsto EPS-a dobio akcije u vrednosti od 310 evra.\nTo bi ujedno bio i najveći dobitak od dosad dobijenih besplatnih akcija velikih državnih preduzeća koja su postala akcionarska društva.\nBesplatne akcije dobilo je oko 4.8 miliona građana Srbije i to: Naftne industrije Srbije (pet akcija 2010. godine koje trenutno na Beogradskoj berzi vrede po 749 dinara), Aerodroma Nikola Tesla (jednu akciju 2011. godine vredi 998 dinara), Telekoma Srbije (31 akciju 2012) i od Akcionarskog fonda sedam hartija od vrednosti.\nPripalo im je i po 1.700 dinara od prodaje manjinskih paketa akcija koji bi se inače našli u Akcionarskom fondu, kao i novac od ne baš redovnih dividendi.\nPOMERENA IBARSKA: EPS sad može da proširi kolubarsko Polje G\nSTRUJU NAPLATILI 101%: U EPS-u zadovoljni sobom u 2019.\n"Država kreće sa reformisanjem EPS-a i Srbijagasa"\neps akcije berza besplatne akcije beogradska berza


Preko ramena > Prikolica > Održan 38. maskenbal u KST-u - Najrasprostranjenija fobija od braka i trudnoće\nAutor Marija Dukić 2011/12/27 : Tekstovi istog autora\nPrednovogodišnji maskenbal u KST-u održan je u subotu 24. decembra u veselom raspoloženju, uz muzičke nastupe za svačiji ukus i maske za koje bi stvarno trebalo smisliti medalje. Ove godine su, za razliku od prethodnih, gotovo svi bili maskirani i logično je bilo da ćete negde u pet ujutru od slikanja u zagrljajima raznih čudovišta biti izmazani ratničkim bojama, pitajući se šta je prvobitno bila vaša maska.\nOve godine sam ulazak u zgradu ETF-a bio je mnogo bolje organizovan nego prošlih kada su novinari po sat vremena čekali da uđu. Novi sistem ulaska omogućio nam je da u ponoć uđemo bukvalno za deset minuta, još veseliji zbog ove činjenice. Garderobe su bile svuda postavljene, a najmanji red bio je na onoj u hodniku malog kuba.\nMuzički program bio je kao i uvek sastavljen od polupoznatih i veoma poznatih bendova, Ortodoks Keltsa, Kande, Kodže i Nebojše, Viva Vox hora, SARS-a i drugih, ali uprkos ovim zvučnim imenima najbolja atmosfera je bila uz Kuzmine zvuke 80-tih.\nGledajući publiku ovog maskenbala, čija tema je bila Fobija, stiče se utisak da će Srbija nestati zbog bele kuge, jer je među mladima najrasprostranjenija fobija od braka i trudnoće. Naravno, nisu se svi trudili da ispoštuju temu (ili možda stvarno postoje oni koji imaju fobiju od balerina, Seje Kalača, Fejsbuka i sl) ali čak i oni koji su temu zaobišli ipak su pogodili maske koje će im najbolje stajati. Tako smo imali prilike da vidimo ogromnog Kala Drogoa (Igra prestola) i njegovu sitnu suprugu Denerius Targerijan. Imali smo i priliku da „bacimo kosku“ mesaru koji je oko vrata nosio svinjske papke, uz opšti užas pri shvatanju da su ovo pravi delovi svinje. Krvavi ženski uložak ponosno se smejao idući za drugaricama, a „doktor za grudi“ izgleda da nije imao dovoljno prakse te večeri. Međutim, bilo je i onih koji su imali veoma mnogo uspeha, da ne kažemo prakse.\nLjudi su generalno bili veoma veseli i komunikativni, i kao i na svakom dosadašnjem maskenbalu, niko se nije libio da bilo kome priđe i traži da se slika sa njim/njom. Opet primećujemo da su ljudi opšteniji kada su maskirani nego kada glume sebe. Po ko zna koji put čini nam se da će maskenbal ostati u sećanju kao bolji provod od same Nove godine, a osim organizatorima događaja, najviše treba da zahvalimo pozitivnim ljudima koji su pod punom opremom jedne hladne decembraske noći ugrejali celu jednu zgradu Univrziteta.\nSledeće godine se nadamo se da će nas organizatori obradovati zanimljivom temom i još boljim provodom. Dalje od ovoga nismo hteli, jer ko će od vas čitati ovaj tekst kada vidi fotografije?\nPogledajte reportažu i sa Maskenbala u KST-u 2010.