Commission Européenne - COMMUNIQUES DE PRESSE - Communiqué de presse - Udviklingsbistand og millenniumudviklingsmålene: Kommissionen appellerer til medlemsstaterne om at rette ind og levere en større og bedre bistand\nAutres langues disponibles: FR EN DE ES NL IT SV PT FI EL CS ET HU LV MT PL SK SL BG RO\nBruxelles, den 21. april 2010\nUdviklingsbistand og millenniumudviklingsmålene: Kommissionen appellerer til medlemsstaterne om at rette ind og levere en større og bedre bistand\nEuropa-Kommissionen har i dag vedtaget en ambitiøs EU-handlingsplan, som skal bidrage til at sætte skub i indfrielsen af millenniumudviklingsmålene (MDG). I 2009 faldt EU-bistanden en smule til 49 mia. EUR. Det svarer til 0,42 % af EU's BNI, hvilket betyder, at EU er langt fra at opfylde det mellemliggende kollektive mål på 0,56 % af BNI i 2010 med sigte på 0,7 % af EU's BNI senest i 2015. EU er fortsat den mest gavmilde globale donor, som leverer over halvdelen af den globale bistand. Kommissionen foreslår medlemsstaterne en række initiativer til at støtte MDG. De sigter mod at øge bistandsmængden og samtidig gøre den mere effektiv og målrettet mod de mest trængende lande og sektorer. Som en del af handlingsplanen har Kommissionen også godkendt en meddelelse om beskatning og udvikling med idéer om, hvordan udviklingslandene kan øge deres indtægter med et solidere indenlandsk beskatningssystem og bekæmpelse af skatteunddragelse internationalt. Handlingsplanen beskriver, hvilken holdning EU eventuelt indtager på FN-topmødet om MDG i september.\nJosé Manuel Barroso udtalte: "2010 er et mulighedernes år for EU til at forny sit engagement i millenniumudviklingsmålene. Her, hvor vi i 2010 fejrer "Det Europæiske År for Bekæmpelse af Fattigdom og Social Udstødelse", er det vigtigt at huske på, at problemet med fattigdom ikke stopper ved EU's grænser. Jeg appellerer til medlemsstaterne om at inddrage udviklingslandene i de overvejelser, vi skal gøre os om fremtiden. Fremme af udvikling skal være et centralt element i Europas reaktion på de aktuelle globale udfordringer. Vi har en chance for at sætte dette nye årti i udviklingens tegn, og jeg forpligter mig personligt til at arbejde for denne dagsorden på globalt plan på dette års G8- og G20-topmøder og FN's møde for evaluering af virkeliggørelsen af millenniumudviklingsmålene".\nEU-kommissæren for udvikling Andris Piebalgs udtalte: "Jeg vil have, at Europa fortsat på den mest troværdige måde fører an i bekæmpelsen af fattigdom. Vi skal indfri vore løfter om større og bedre bistand til at halvere forekomsten af fattigdom senest i 2015. Denne plan viser, hvordan vi fortsat kan føre an i arbejdet med udviklingslandene om at finde tilbage på sporet til indfrielse af MDG. Det er stadig muligt at realisere målene, forudsat at EU-medlemsstaterne stiller finansielle ressourcer til rådighed og viser politisk vilje".\nMere bistand og større resultater for bistandspengene, med kohærente politikker\nEU-handlingsplanen indeholder forslag til, hvordan medlemsstaternes bistand kan øges, og forklarer, hvorfor der er behov for innoverende finansieringskilder. Den beskæftiger sig også med bistandskvaliteten: Kommissionen ønsker at gøre bistanden mere effektiv gennem en arbejds- og ansvarsdeling inden for EU, samtidig med at man er opmærksom på de glemte lande, de såkaldte 'orphan' countries. Kommissionen vil også arbejde på at skabe sammenhæng mellem alle dens politikker og udviklingsmålene.\nHandlingsplanen falder i 12 punkter.\nMedlemsstaterne vil blive anmodet om at opstille realistiske, verificerbare årlige handlingsplaner for realisering af de individuelle mål1 og offentliggøre de første planer inden september 2010. Det Europæiske Råd bør føre en peer review-proces blandt medlemsstaterne. Der appelleres i handlingsplanen desuden til en rimelig international byrdefordeling med andre internationale donorer for at hæve deres ambitionsniveau.\nØge bistandseffektiviteten gennem en bedre koordination af nationale bistandsprogrammer på EU-plan. Det betyder større rentabilitet og kan give en besparelse på omkring 3 til 6 mia. EUR om året. EU's plan for genopbygning i Haiti er et godt eksempel herpå. Princippet om bistandseffektivitet bør også fremmes på verdensplan.\nFokusere på svage stater og stater, som er længst bagud i forhold til MDG.\nFokusere på stater, som er længst bagud i forhold til MDG, særlig med sektorspecifikke tiltag inden for ligestilling, sundhed, uddannelse og fødevaresikkerhed.\nFremme ejerskab til MDG i udviklingslandene gennem partnerskaber som f.eks. den fælles EU/Afrika-strategi.\nSikre, at andre EU-politikker som f.eks. sikkerhed, handel, migration, fødevaresikkerhed og klimaændring fungerer i sammenhæng med udviklingsmålene.\nMobilisere indenlandske ressourcer gennem bedre skatteordninger i udviklingslandene. Side om side hermed fremme princippet om god forvaltningspraksis i skatteanliggender og støtte kampen mod skatteunddragelse på internationalt plan.\nStyrke regional integration og handel med henblik på vækst og jobskabelse.\nStøtte initiativer til innoverende finansiering med et højindkomstpotentiel og sikre, at de fattigste drager fordel heraf.\nBruge tilsagnet fra Københavnsmødet vedrørende en kickstartfinansiering på 4,2 mia. EUR om året til klimaændringsprojekter som en test af bistandseffektivitet og kohærens.\nLancere en ny plan for bedre håndtering af og indgriben i konfliktsituationer og skabe et bedre samspil mellem udvikling og sikkerhed.\nStøtte initiativer til at give udviklingslandene større vægt i styringen af internationale anliggender, i Verdensbanken og Den Internationale Valutafond og FN-reformen med henblik på mere effektive organisationer.\nEU-handlingsplanen og de dertil hørende tematiske dokumenter vil blive drøftet af Rådet (Udenrigsanliggender) i maj og juni. Den vil også skulle behandles af Det Europæiske Råd i juni, således at EU kan optræde resolut og samlet på FN-topmødet om MDG i september 2010.\nMEMO/10/147 om handlingsplanen og EU-statistikker for 2009\nMEMO/10/146 om beskatning og udvikling\nMEMO/10/145 om millenniumudviklingsmålene og EU-finansierede projekter\nEn EU-handlingsplan til støtte af Millenniumsudviklingsmålene:\nProjekter på kommissærens netsted:\nEU-finansieret overvågning af fremskridt mod MDG\n0,33 % af BNI for de medlemsstater, som tiltrådte EU i 2004, 0,7 % af BNI for de andre EU-lande, idet medlemsstater, som allerede har nået dette mål, forpligter sig til at holde sig over dette niveau.


Ben Loyd-Holmes Film på DVD → Køb billigt hos Gucca.dk\nSkuespiller Ben Loyd Holmes\nBen Loyd-Holmes Film På DVD\nLewis - Boks 2 - DVD\nThe Hike - DVD\nMennesket er det værste rovdyr. Efter at have overværet sin kærestes død flygter Kate fra civilisationen sammen med sine veninder. Ude i de dybe skove påbegynder pigerne en vandretur i naturens...Læs mere


Flyt og spar en formue – Ekstra Bladet\nFilm 1 time siden Første nogensinde: Voldelig storfilm når vanvittig milepæl Landsholdsfodbold 41 minutter siden Schmeichel hylder Hareide Samfund 25 minutter siden Kunder raser over Fakta: Stor mystik om julemænd Landsholdsfodbold 25 minutter siden Enrique vender tilbage som spansk landstræner Sport og Spil 15 minutter siden ALT om EM: Sådan får du den eftertragtede billet Film 1 time siden Første nogensinde: Voldelig storfilm når vanvittig milepæl\nLørdag d. 28. mar. 2015 - kl. 09:12 0\nFlyt og spar en formue\nDer er penge at hente på den anden side af kommunegrænsen\nDer er store forskelle på de faste udgifter fra kommune til kommune. Foto: Lasse Kristensen\nSkal du på boligjagt i påsken, så husk at prisen på murstenene ikke er det eneste, der afgør, om du har råd til at bo der eller ej.\nUdgifter til kommuneskat, institutioner, fjernvarme, grundskyld og vand kan vende op og ned på din økonomi.\n- Et boligkøb er en stor investering. Derfor er det også naturligt, at det nok er prisen på boligen, som de fleste på boligjagt hæfter sig ved. De færreste tænker imidlertid over, at der også er en kolossal forskel på tværs af kommunerne, når det gælder de faste leveomkostninger, siger Johan Juul-Jensen, forbrugerøkonom i Nykredit.\nI lørdagens papirudgave af Ekstra Bladet eller på eb.dk/ekstra er det muligt at se hvor store forskelle, der kan være tale om.\nMillion i forskel\nRegner man alle udgifterne sammen, men uden at se på, hvad selve boligen koster, så er Odense landets billigste kommune at bo i for en familie, der har en samlet husstandsindkomst på 750.000 kroner årligt. I Fyns største by vil der årligt gå 255.127 kroner til faste udgifter, mens de samme udgifter beløber sig til 296.918 kroner i Helsingør. Altså en forskel på over 40.000 kroner om året.\nTager man husprisen med i det samlede regnestykke, bliver forskellene naturligvis endnu større - også når man sammenligner kommuner, der ligger tæt på hinanden.\n- Bare mellem København og Glostrup er der i alt over 52.000 kroner i forskel om året. Det er altså over en million kroner i forskel efter 20 år. Det er ikke småpenge, siger Nykredits Johan Juul-Jensen.\nTips og guides Flyt - og spar op til 185.000 kr. om året


Estate Media – Torben Modvig overtager rekordstor Casa-ordrebog på 3,5 milliarder kr. -\nTorben Modvig overtager rekordstor Casa-ordrebog på 3,5 milliarder kr.\nCasa forventer, at fremgangen i 2018 fortsætter i de kommende år, dog med en let faldende tendens inden for boligbyggeri.\nonsdag 6. februar 2019 22:02\nEntreprenørfirmaet Casa fra Horsens gik ind i 2018 med en rekordstor ordrebog og har i 2018 fortsat væksten og øget omsætningen med 10,2 procent i forhold til året før.\nOmsætningen og bruttofortjenesten nåede således begge rekordniveauer på henholdsvis 1.751 og 217 millioner kr., mens årets resultat før skat blev 90 millioner kr. Det anser Casa samlet set for tilfredsstillende, specielt fordi indtjeningsmarginen i årets sidste tre kvartaler konsekvent lå over budget, og Casa i samme periode investerede i nye medarbejdere, der skal varetage projekter, som først for alvor giver omsætning i de kommende år.\n– Vi er rigtig godt tilfredse med årets resultat. Vi eksekverer konsekvent på vores ”operational excellence”-strategi, ”The Casa Way” – og har løftet bruttomarginen markant over de seneste år. Erhvervsbyggeri og renovering er strategiske fokusområder for os, og sidstnævnte blev løftet ganske pænt mod slutningen af året, hvor vi vandt et par store renoveringssager, siger økonomidirektør Kim Balle, Casa.\nDen positive udvikling i 2018 forventes at fortsætte i de kommende år, dog med en let faldende tendens inden for boligbyggeri, hvor markedet for store ejerlejligheder flader ud. Afmatningen på visse dele af boligmarkedet opvejes af en god udvikling inden for erhvervsbyggeri, mens renoveringsmarkedet forventes at udvikle sig stabilt i alle dele af landet.\nFra 2,9 til 3,5 milliarder kr.\n– 2018 har været endnu et spændende og fremgangsrigt år for Casa. Vi har afsluttet en række store projekter, og vi har taget første spadestik på flere markante byggerier. Ordrebogen for 2019 bringer os godt på vej mod strategiens målsætning om at fordoble omsætningen i strategiperioden 2016-2020. Det er derfor også med sindsro, at jeg nu overlader rorpinden til Casas nye adm. direktør, Torben Modvig. Ambitionen er fortsat at sætte dagsordenen inden for nytænkende og bæredygtigt byggeri, hvor mennesker til hver en tid kommer før mursten, siger stifter af Casa, Michael Mortensen.\nCasa går ind i 2019 med en rekordstor ordrebeholdning på 3,5 milliarder kr. sammenlignet med 2,9 milliarder kr. ved begyndelsen af regnskabsåret. 65 procent af ordrebeholdningen forventes udført i 2019. Kombineret med en stadig stærk pipeline samt høj kunde- og medarbejdertilfredshed forventer Casa i 2019 en særdeles pæn vækst i omsætningen. Det forventes ligeledes, at driftsindtjeningen i 2019 vil ligge en del over det realiserede i 2018.\nLæs også interview med Michael Mortensen om Casas vækst og udvikling\nLæs også Ny Casa-direktør jagter omsætning på 3 milliarder kr. (+)\n( Besøgt 344 gange, 1 besøg i dag )


Året var 1912, og Bedsted har nu eksisteret som lille stationsby i små 30 år.\nDrengene i byen vil så gerne spille fodbold, så den 6 juni samme år stiftes Bedsted Idrætsforening – BIF, til en generalforsamling på Bedsted Kro.\nFormanden blev Philip Facius, 21 år.\nDen første kamp i BIF regi spilledes i Snedsted – ude på en græsmark, og Bedsted tabte stort.\nMan havde endnu ikke store fodboldbaner til at spille på, så man lejede div. marker af landmændene. Noget klumpet at spille på, men det gik da.\nBIF fik med tiden sin egen græsmark som fast spillested, og det er vel at mærke den samme plads som hele BIF anlægget ligger på i dag.\nMan startede i 1912 med 25 aktive medlemmer af foreningen, i dag har vi ca 120 aktive spillere i ungdomsrækkerne. En bestyrelse med 5 medlemmer og en lang række hjælpere som både træner børn, kridter baner, dommere osv osv.\nIgennem årene har også håndbold, badminton, bordtennis og løb blevet en del af BIF. Ligeledes har man i ungdomsrækkerne i fodbold dannet klubsamarbejde med FC Midtjylland, og sammen med klubberne i Hurup og Vestervig har man også i ungdomsrækkerne dannet et klubsamarbejde - HBV, hvor de unge kan spille sammen som stærke hold fra Sydthy.\nDen 21 november 2009 blev der indviet et nyt klubhus for foreningen.\nFrivillige – hovedsageligt medlemmer af BIF, gik sammen og fik bygget en 60 kvm stor tilbygning i forlængelse af hallen. Den benyttes flittigt imellem kampene, til arrangementer og når diverse møder skal afholdes. Et lækkert lyst klublokale hvor alle årenes pokaler er kommet til sin ret.\nI 2012 kunne BIF fejre 100 års jubilæum, og det blev gjort med bravour. En folkefest hvor hundredvis af mennesker kom fra nær og fjern for at fejre den store dag.\nI forbindelse med vores 100 års jubilæum, skrev Tonny Laustsen bogen om BIF. Her kan man læse mere om BIF´s udvikling, læse om de personligheder BIF har haft gennem alle årene, og som har sat sit præg.\nLigeledes er det en bog som fortæller historien om ikke blot BIF, men hvad byen Bedsted blev til efter at sporten gjorde sin entré.\ncvr.nr. 85 73 35 59\nKonto i Sparekassen Thy:\nVed indbetaling husk medlems-ID/Kunde-ID


Kim Kardashian genskaber Kanye-billede med Pete Davidson | ELLE\naf Christoffer Mygind Juul 2/05/2022\nDet gjorde de til den såkaldte White House Correspondent Dinner, der afholdes af White House Correspondent Association i Washington D.C, og som er en traditionsrig middag for at fejre pressefriheden i USA med tale fra den siddende præsident og med diverse comedy-indslag.\nHer dukkede parret til stor overraskelse op sammen, hvor Kim Kardashian var klædt i en smuk, højhalset sølvkjole fra sit favoritmærke Balenciaga, mens Davidson var i et jakkesæt fra Prada stylet med Vans og solbriller.\nDet nye pars forelskelse er dog ikke til at tage fejl af, hvis man skal dømme ud fra billederne. Og Kim Kardashians kjole fra den store middag i Washington gør os kun endnu mere spændte på, hvad hun og resten af familien dukker op i til mandagens Met Gala.\nSe de vilde kjoler fra 'The Kardashians'-premieren


DTU udvikler global platform til deling af coronavirusdata - DTU Fødevareinstituttet\nForside Nyheder DTU udvikler global platform til deling af coronavirusdata\nForside Nyheder DTU udvikler global platform til...\nDTU udvikler global platform til deling af coronavirusdata\nonsdag 06 maj 20\nForskere bruger sekvensanalyser til at skabe stamtræer, som kan være med til at vise, hvordan virussen har udviklet sig og om den muterer.\nEt forskerteam på DTU arbejder sammen med europæiske partnere for hurtigt at oprette en platform, hvor forskere fra hele verden kan dele og hente rådata om den nye coronavirus’ genetiske materiale til brug i f.eks. vaccineudvikling eller til sygdomsdiagnose.\nForskere har i flere år benyttet databanker til at dele kæmpe mængder rådata med kollegaer verden over. Den enorme volumen af data på nogle platforme kan dog spænde ben for at bruge dem effektivt på grund af den tid, det tager at downloade relevante data. I et forskningsprojekt på DTU Fødevareinstituttet har det f.eks. taget forskerne et halvt år at downloade data fra en sådan databank.\nLige siden opdagelsen af den nye coronavirus SARS-CoV-2 har forskere i hele verden gransket virussen for at afdække dens genetiske materiale. Sådanne data kan bruges f.eks. i forbindelse med at diagnosticere, at folk er syge med COVID-19 eller til at udvikle en vaccine eller behandling. Indtil nu har der ikke eksisteret en platform, hvor forskerne kan dele data specifikt om coronavirus.\nCOVID-19 er den sygdom, som SARS-CoV-2 er årsag til.\nPandemien har sat fut i nyt projekt\nDerfor arbejder DTU Fødevareinstituttet netop nu på højtryk sammen med flere europæiske partnere for at etablere en global databank udelukkende med rådata om SARS-CoV-2’s genetiske materiale. Forskerne trækker på den ekspertise, de har opbygget i det nyligt overståede EU-finansierede COMPARE-projekt, hvor de har opbygget præcis sådan en databank for resistensgener.\nHoldet på DTU skal især bidrage med løbende at lave sekventeringsanalyser af de rådata, videnskabsfolk verden over bidrager med, når de bliver lagt ind i databanken. Sekvensanalyserne kan forskerne bruge til at konstruere virussens stamtræ – såkaldte fylogenetiske træer – som kan være med til at vise, hvordan virussen har udviklet sig, og om den muterer.\nVed at hjælpe så mange af klodens videnskabsfolk som muligt til at arbejde ud fra det samme datasæt, kan holdet bag databanken hjælpe til at skabe et overblik over, hvorledes SARS-CoV-2 spreder sig, og hvilke varianter af virusset, der cirkulerer i de forskellige lande.\nData kan også bruges til at vise, om bestemte varianter er associeret til forskellige sygdomsbilleder rundt om i verden, samt til bedre at kunne diagnosticere sygdom og udvikle en vaccine.\nArbejdet med at udvikle disse virus-relaterede databanker var allerede planlagt som en del af et nyt femårigt EU-finansieret Horizon 2020 projekt, VEO, som professor Frank Møller Aarestrup fra DTU Fødevareinstituttet er med-koordinator for. På foranledning af EU er arbejdet dog fremskyndet for at sikre, at COVID-19 databanken kan tages i brug så hurtigt som muligt.\nDTU Fødevareinstituttets Forskningsgruppe for Genetisk Epidemiologi har i flere år arbejdet med kollegaer verden over for at udvikle et system, der gør det muligt at udveksle og fortolke oplysninger i ’real time’. På den måde er det muligt at bruge de globale overvågningsdata til f.eks. at tackle sygdomme, når de truer med at sprede sig fra ét land og udvikle sig til pandemier.\nLæs mere om genomsekventering og DTU Fødevareinstituttets forskning på området, som er med til at sætte den internationale standard for påvisning, overvågning og studier af den globale spredning af sygdomsfremkaldende mikroorganismer og antibiotikaresistente bakterier: Helgenomsekventering.\n24. juni 2021 Medical doctors can make better...\n31. maj 2021 Konsekvenser af underernæring nedarves\nFrist 25.06.2021 Postdoc in Enzyme Degradation of Alginate\nFrist 25.06.2021 PhD scholarship in the project “Human milk oligosaccharides’ impact...\nFrist 30.06.2021 Novo Nordisk Foundation PhD student in integration of systems biology models...\nFrist 01.07.2021 Postdoc in the project “Human milk oligosaccharides’ impact on maturation...\nFrist 02.07.2021 Fungal Strain Engineering Manager


Cepos: sygeplejerskers lønstruktur bør belønne produktivitet – ikke anciennitet | Information\nJesper Jespersen spørger, hvorfor økonomer fra Cepos ikke anbefaler højere løn til sygeplejersker, når der nu – ifølge ham selv – er mangel på dem.\nJespersen forveksler forudsigelser og anbefalinger. Ved en pludselig stigning i efterspørgslen efter for eksempel håndsprit vil en økonom ikke anbefale en prisstigning, men højst forudse en sådan. Prisen fastlægger markedets aktører via de beslutninger, de træffer.\nPå markedet for arbejdskraft kalder vi priserne for lønninger. Arbejdsgiverne efterspørger arbejdskraft, sygeplejerskerne leverer den. Ved en mangel på sygeplejersker kan de regionale arbejdsgivere se sig nødsaget til at tilbyde et lønhop, som er større end for andre faggrupper, for at tiltrække flere til faget.\nHvorfor gør regionerne ikke det? Det kan der være flere grunde til. Måske er den nuværende løn i stand til at tiltrække nok sygeplejersker. Jespersen påstår, at afgangen af sygeplejersker overstiger tilgangen, men antallet af sygeplejersker har i en årrække været stigende. Personaleomsætningen er ikke specielt høj for sygeplejersker sammenlignet med andre fag. Sygeplejersker forlader altså ikke faget i særlig høj grad.\nEn anden mulighed er, at regionerne forventer, at de kan erstatte sygeplejersker med andre personalegrupper, hvis der opstår mangel på sygeplejersker. Det kunne for eksempel være sosu-assistenter, HK’ere eller læger. Der er over en årrække sket en stigning i antallet af sygeplejersker per sosu-assistent. Den udvikling kunne vendes.\nSom økonom har jeg ingen holdning til, hvad sygeplejerskers samlede lønniveau bør være, men lønstrukturen bør i højere grad end i dag belønne produktivitet snarere end anciennitet. Endvidere bør Regioners og KL’s monopol som arbejdsgivere og Dansk Sygeplejeråd som arbejdstagere (monopsoni) ændres til fordel for øget konkurrence. Det vil være i sygeplejerskernes – og samfundets – interesse.\nArbejdskraft er et gode og vil derfor altid i et eller andet omfang være en mangelvare. Det gælder – som Jespersen selv påpeger – også andre faggrupper. Han nævner dog kun offentligt ansatte. Men der er også mangel på arbejdskraft mange steder i det private. At hæve lønnen ét sted flytter manglen et andet sted hen.\n20. juli, 2021 - 07:56\nMartin Ågerups hede drøm om en amerikanisering af det danske sygehusvæsen er et mareridt for alm. borgere uden forsikringer og høj indkomst. Desuden er det et kæmpe problem for samfundet fordi det til trods for at det lægger beslag på en meget stor del af samfundets økonomi ikke er i stand til at skabe en tilfredsstillende service for befolkningen generelt. I Danmark er vi på vej til Amerikanske tilstande med stadig stigende ulighed i sundhedssystemet og et væld af nye private sundhedsforsikringer. Derfor er sygeplejerskernes kamp for rimelige forhold vigtig for at sikre et velfungerende offentligt sygehusvæsen. Ågerups drøm om at nedbryde de solidariske kollektive overenskomster er ødelæggende for den samarbejdsånd der er helt nødvendig for at få det daglige arbejde til at fungere på en hospitalsafdeling. Vi ser allerede den skade det gør at der mange steder må hyres private vikarer ind fordi der ikke er tilstrækkeligt med fastansat personale.\nÅgerups sidste kommentar om at arbejdskraft altid i et eller andet omfang vil være en mangelvare er noget vrøvl. Det er rigtigt at der nu under den økonomiske overophedning vi ser er mangel på arbejdskraft flere steder, men under 80ernes krise var det kun en stærk enhedsfagbevægelse der sikrede at vi trods stor arbejdsløshed fastholdt vores lønniveau og rettigheder.\nhannah bro, Ann Madsen, Thomas Tanghus, Per Klüver, Peter Gløde, Carsten Munk, Hanne Utoft, Werner Gass, Dorte Sørensen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2021 - 08:50\nDet amerikanske sundhedssystem er det dyreste, mest ineffektive og mest bureaukratiske i den vestlige verden.\nDet er kun de mest velhavende, der har gavn af det.\nLæs her, hvor meget en ganske almindelig, ukompliceret fødsel kom til at koste:\nThomas Tanghus, Jesper Frimann Ljungberg, Freddie Vindberg, Per Klüver, Hanne Utoft, Werner Gass og Dorte Sørensen anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2021 - 09:14\nPS det er ret sjovt ,at Martin Ågerup skriver at læger og andre kan overtage sygeplejerskernes opgaver - når sygeplejerskerne i stor udstrækning er kommet ind hos de såkaldte "familielæger" i privatpraksis, hvor de har overladt mange af deres tidligere opgaver til sygeplejersker.\nLigeledes er hans undren af, at regionerne ikke tilbyder sygeplejerskerne en højre løn, noget underlig, da Regionerne ikke har deres egen skatte udskrivning så deres budget er helt afhængig af den siddende regering og flertallet i Folketingets bevillinger.\nAnn Madsen, Thomas Tanghus, Jesper Frimann Ljungberg, Per Klüver, Hanne Utoft, Eva Schwanenflügel og Werner Gass anbefalede denne kommentar\n"En fremskrivning af udbud og efterspørgsel efter sygeplejersker fra Dansk Sygeplejeråds analyseafdeling viser da også, at hvis der ikke sættes ind med omfattende tiltag, så kan Danmark i 2025 forvente at mangle 6.600 sygeplejersker."\nOgså SOSU-assistenter og hjælpere er det blevet sværere at rekruttere.\nSå det kan blive noget af en opgave at erstatte sygeplejersker med SOSU'er.\nDesuden gad jeg godt se den læge, som frivilligt påtog sig sygeplejerskers og SOSU'ers arbejdsopgaver..\nI your dreams, Ågerup.\nAnn Madsen, Per Klüver og Dorte Sørensen anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2021 - 10:05\nPS. Hvis hele sundhedsvæsenet skulle bestå udelukkende af læger, ville den fremtidige rekruttering nok lide under det..\nFor slet ikke at tale om at lønne læger for sygeplejeopgaver.\nJeg tror ikke, at Aagerup tror, at læger vil overtage sygeplejerskers arbejde, men at ny teknologi vil overflødiggør sygeplejejerskers assistance.\nJeg tror også, at mange af sygeplejerskens nuværende opgaver fint kan overtages af administrativt personale og sosu'er. - Det vil måske gøre uddannelsen til sosu mere atraktiv?\n- Sygeplejerskerne skal passe på, at de ikke ender som lærerne år tilbage: Ophøjelse af mælingsskitse til lov. Ikke mere i løn. Tom strejkekasse og årelangt strejkekontingent.\n- Kom dog selv med et forhandlingsudspil!\n20. juli, 2021 - 12:32\nJa, Runberg, du har helt ret i, at det er ny teknologi der skal redde dagen.\nLigesom på klimaområdet, hvor hockeystaven viser vejen, ikke..? ;-)\n20. juli, 2021 - 15:22\nKære Martin Ågerup (MÅ),\nTænk at jeg skal læse en erklæret neoliberal økonom skrive, at 'han ikke anbefaler en prisstigning på håndsprit, hvis der er mangel på samme'; fornægtelsen er monumental. Men det er nok også nødvendigt, når det skal bortforklares, at han som erklæret neoliberal økonom ikke tør anbefale en lønstigning til sygeplejerskerne, hvor de hospitalsansatte er helt dominerende. Uha, uha, her kan den neoliberale markedsmodel ikke bruges. Tankevækkende.\nHvad om MÅ forholdt sig til virkeligheden: at der fra 2018 til 2019 var en nettoafgang af beskæftigede på 1.000 sygeplejersker på hospitalsområdet? Og ikke nok med det. De offentlige udgifter til sundhedsvæsenet er faldet fra 10 pct. af bnp i 2012 til 9½ pct. bnp i 2019. Et område der måtte forventes at være en indkomstelasticitet over én. Det er overraskende, ikke mindst da vi jo alle havner på et (offentligt) hospital før eller senere og vel ønsker at få en tidssvarende behandling, hvilket bl.a. kræver tilstrækkeligt og veluddannet personale.\nMen har MÅ måske en anden politisk dagsorden?\nhannah bro, Ann Madsen, Jesper Frimann Ljungberg, Freddie Vindberg og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2021 - 15:51\nJa, man må sige, at MÅ har en HELT anden politisk dagsorden :\n"Sandheden er desværre, at vi ofte ikke ved, hvem der finansierer tænketankene - og hvem der dermed kunne have en interesse i at få bestemte budskaber ud.\n»Fremtiden tegner lys, trods klimaforandringer. Det er endvidere meget vigtigere for menneskets ve og vel i fremtiden, at vi sikrer fortsat høj økonomisk vækst, end at vi får bekæmpet klimaforandringer."\nSine Jacobsen og Freddie Vindberg anbefalede denne kommentar\n20. juli, 2021 - 16:33\nKære Eva Schwanenflügel,\nOm hocheystave og deres evne til at vise vej og forklare fremtiden, ved jeg meget lidt. - Det må du tage dig af.\nOm udviklingen i sundhedsteknologi er jeg mere på hjemmebane. - Her er ingen flade kurver, men eksponentiel stigning fra start.\nVi vil oplever og vil i stigende grad opleve store forandringer i sundhedssektoren. Robotter vil operere, mange behandlinger kan patienten selv udføre, - og derfor omfordeling af arbejdsopgaverne blandt sundhedspersonalet, - nok især mod det som "robotter" ikke kan: Omsorgsfuld pleje.\n20. juli, 2021 - 17:12\nKære Svend-Erik Runberg,\nDu kender ikke Dan Jørgensens famøse hockeystav..?!?\nHer kan man tro på, at teknologisk udvikling vil øge klimareduktionerne eksponentiel, og at reduktionskurven dermed vil ligne en "hockeystav". Det er dog blevet kritiseret for at være en undskyldning for ikke at gøre meget med det samme."\nDet lyder ret meget ligesom hockeystaven, det med den eksponentielle stigning i sundhedsteknologi..\nOg som om, det er lægerne, der efterhånden bliver overflødiggjorte, ikke sygeplejersker eller SOSU-assistenter ;-)\n20. juli, 2021 - 17:28\nTiden der åbenbarer alt, vil også åbenbare dette.\nAlso sprach Zarathustra ;-)


21. dec kl. 09:00 - 22. dec 2020 kl. 15:00\nSundevedhallerne Hal 1, Skolevej 21, 6400 Sønderborg, Danmark\n2020 13 10 6007\nStart juleferien med to dage med masser af badminton, hygge og sjov sammen med dine badmintonvenner.\nSkolen er for alle børn, der har lyst til god og sjov tid i hallen.\nAlle retningsinjer omkring Covid-19 bliver naturligvis fulgt på badmintonskolen.\n345 kr. + evt. tilkøb Tilmeldingen er slut


Det har du brug for, når du skal have dit første barn - Alttilbarnet.net\nHome/Transport/Det har du brug for, når du skal have dit første barn\nHvis du venter dit første barn, skal du ud og have købt en hel masse ting og sager. Det kan godt virke uoverskueligt, fordi der er så meget, der skal købes. Men der er rigtig mange ting, der er nødvendige at have, så det er faktisk bare at starte en ende af. Selvom det kan virke lidt forvirrende, er det for det meste bare rigtig hyggeligt, fordi du ved, hvad det er, du går og handler ind til. Det vil få dig til at glæde dig endnu mere.\nDet kan være svært at komme på alt, hvad du har brug for, men du kan forsøge så vidt muligt. Skriv en liste over alle de ting, du kan komme i tanke om. Du kan altid tilføje hen ad vejen. Lige så snart du så har købt noget, kan du krydse det af listen. Det vil gøre det lidt mere overskueligt, end hvis du går med det hele oppe i hovedet.\nInvestér i kvalitetsprodukter\nDet er ikke alt til dit barn, der behøver være af den højeste kvalitet, men ved lige præcis ting som barnevogne, autostole og klapvogne, kan det godt betale sig at finde noget, der er i en ordentlig kvalitet. Det gør, at tingene er mere sikre og kan holde til lidt mere. Det er specielt godt, hvis du har planer om flere børn, for så kan det højst sandsynlig bruges til alle dine børn. Har du svært ved at finde det rette mærke, så find Emmaljunga-produkter her, der er i god kvalitet.\nKøb tøj brugt\nTøj er noget af det, som du skal købe rigtig meget af hele tiden, fordi dit barn vokser så hurtigt. Derfor kan det være rigtig smart at købe noget af det brugt, så du kan spare nogle penge.\nBy admin| 2019-11-03T00:00:00+00:00\tnovember 3rd, 2019|Transport|Kommentarer lukket til Det har du brug for, når du skal have dit første barn\nnovember 6th, 2020 | Kommentarer lukket til Flyt uden stress og jag, og tag hensyn til dit barn\noktober 23rd, 2019 | Kommentarer lukket til Det har du brug for som nybagt forælder\nLad sikkerhed komme først med den bedste autostol\naugust 20th, 2019 | Kommentarer lukket til Lad sikkerhed komme først med den bedste autostol\nHav dit barn med på farten\nmarts 26th, 2018 | Kommentarer lukket til Hav dit barn med på farten\nmarts 1st, 2018 | Kommentarer lukket til Sådan vælger du den rigtige klapvogn


Sølund har været i pressens søgelys under coronakrisen | FOA\nTillidsrepræsentant Irene Mohr\nPå plejecentret Sølund i København har medarbejderne under coronakrisen skullet håndtere ikke bare smitten, men også pressen.\nSølund i København er et af de plejehjem, der har været hårdest ramt af coronavirus, både hvad angår antallet af smittede og antallet af beboere, der er afgået ved døden med COVID-19.\nMed mange døde på et enkelt plejecenter, er det naturligt, at Sølund har haft mediernes opmærksomhed, men både for medarbejdere, beboere og pårørende har opmærksomheden været et ekstra pres, fortæller tillidsrepræsentant Irene Mohr.\n”Det er jo først og fremmest ledelsen, der har stillet sig frem, men medierne har også været meget ivrige efter at komme til at tale med medarbejdere. Min mand blev for eksempel en aften kl. 22 ringet op af en journalist, der ville tale med mig”.\nIrene Mohr har også kolleger, der er blevet kontaktet, fordi journalisterne har kunnet se på Facebook, at de har en relation til Sølund. En har oplevet, at en journalist har ventet på parkeringspladsen efter fyraften, og selv er Irene Mohr blevet passet op af en journalist, da hun var med en beboer ude at trække luft i gårdhaven.\n”At være i pressens søgelys på den måde har gjort mig mistroisk, når jeg bliver ringet op fra et nummer, jeg ikke kender, og bliver spurgt til noget arbejdsrelateret. Det sætter en del tanker i gang - er de nu også dem, de udgiver sig for at være, eller har de bagtanker med det, de spørger om? Det har fyldt rigtig meget for mig - og gør det stadig”.\nDet har været en hård tid, men forløbet er ikke gået ud over det kollegiale sammenhold på Sølund, siger Irene Mohr.\n”Det her er jo noget, der ikke bare har ramt os, men hele verden. Jeg synes, stemningen har været god under det hele. Nogle kolleger og også deres pårørende har været bekymrede for selv at blive smittet, men vi er allesammen mødt op på arbejde alligevel. Vi er jo professionelle”.\nSelvom det på ingen måde har været rart at se sin arbejdsplads omtalt som ”dødsplejehjem” med dårlig hygiejne, er det ikke det, der fylder mest, når Irene Mohr ser tilbage på epidemiens første måneder.\n”Det sværeste har helt klart været, at vi ikke har kunnet yde den omsorg, vi er vant til; det er hårdt ikke at kunne give et kram. Når vi har visir på, er det som om vi taler i en kasse, og beboerne kan ikke høre, hvad vi siger. Og når vi har masker på, kan de ikke se, at vi smiler. Det er det, der gør det svært”.\nIrene Mohr fortæller, at der har været god opbakning fra ledelsen, som under hele forløbet har været til rådighed for samataler med både beboere, pårørende og personale.\nDesuden har alle medarbejdere haft mulighed for at tale med en krisepsykolog igennem kommunens arbejdsmiljøenhed, og det har flere haft glæde af, fortæller hun.\n”Dem, jeg har talt med, fortæller, at det har været godt. De har fået mulighed for at mærke efter, hvordan de selv har det. Det glemmer man måske en gang imellem at tænke over, når man har travlt med at yde omsorg for andre”.