 Demokrati i Amerika\nInformations Forlag har specialiseret sig i at udgive en række internationale klassikere inden for økonomi og filosofi i nogle fremragende danske oversættelser. I sommers udkom Adam Smiths Nationernes Velstand, og her i dette efterår har forlaget udgivet Alexis de Tocquevilles Demokrati i Amerika.\nDer er ingen tvivl om, at bøgerne er for et yderst smalt publikum, og derfor skal forlaget også have ekstra stor anerkendelse for overhovedet at give sig i kast med at udgive dem – og endda i en meget god tryk- og bogkvalitet.\nFra forlagets side får vi at vide, at: ” Alexis de Tocqueville (1805-59) skrev denne idé- og demokratihistoriske klassiker efter en et-årig rejse rundt i USA mellem 1831-32 som udsendt af den franske regering i det ærinde at undersøge det amerikanske fængselsvæsen. Han endte i stedet med at undersøge hele det amerikanske samfund og ikke mindst det spirende amerikanske demokrati, som Tocqueville forudså var, hvad det gamle aristokratiske Europa havde i vente”.\nVærket kom oprindeligt i to bind, og det har man også valgt at gøre i denne første komplette danske oversættelse.\nDet første bind, der udkom i 1835, var mest af alt en slags rejsebeskrivelse – måske rettere en samtidig samfundsbeskrivelse, hvor økonomi, forvaltning og lovgivning blev grundigt beskrevet.\nDet andet bind, der udkom fem år senere, består af en langt en række mere eller mindre velunderbyggede sociologiske refleksioner over demokratiets indvirkning på det moderne og individualistiske samfund, der var dukket op i Den Nye Verden.\nPå den baggrund kan man med god ret betragte Tocqueville som både historiker, filosof og sociolog – om end han formelt set ”bare” var en fransk aristokrat og embedsmand. Han har dog ikke anvendt de gængs anerkendte videnskabelige metoder og teknikker, og empirien er også meget tynd, ja, nærmest journalistisk.\nBogens tekster bærer meget naturligt præg af at have næsten 180 år på bagen. Verden så helt anderledes ud dengang – både i Europa og USA. Dertil skal lægges, at bogens oprindelige publikum ligger milevidt fra det publikum, der forventes at læse den i dag. Ingen eller ganske få vidste, hvad demokrati overhovedet betød. De fleste forholdt sig for øvrigt negativt, og ingen europæiske lande praktiserede det.\nUSA dengang og nu er også to forskellige størrelser. USA på Tocquevilles tid bestod stort set kun af de stater, der lå ud fra Østkysten. Man var endnu ikke draget rigtigt vestover - og i det omfang man havde gjort det, havde man fordrevet indianerne foran sig.\nDerfor er bogen ikke en, man bare sådan læser fra ende til anden på en weekend. Anmelderen må da også indrømme, at det var en bog, som han var nødt til at gå til og fra og indtage den i afmålte og mindre bidder.\nAllerede i indledningen til bind et slår Tocqueville fast, at i intet andet land i verden, er ligheden i de sociale vilkår større end i USA. Denne sociale lighed giver samfundssindet en bestemt retning og lovene en bestemt drejning.\nDet er især USA’s daværende institutionelle indretning, der var genstand for hans beskrivelser og analyser. Han slog fast med syvtommersøm, at USA havde opbygget solide demokratiske institutioner. Det sættes der grundlæggende ikke spørgsmålstegn ved. Det, der dybest set interesserede Tocqueville mere, var, hvordan disse demokratiske institutioner påvirkede det demokratiske menneskes livsform og tankemåde. Denne mere livsstilsanalyserende tilgang udtrykkes også klart og tydeligt i forlagets eget salgsmateriale: ”Tocqueville interesserede sig især for lighedens indvirken på demokratiets udformning. I sin tænkning satte han de politiske frihedsrettigheder over alt andet og frygtede, at borgere i alt for lighedsorienterede samfund – som han opfattede Amerika som værende på den tid – kom til at sætte økonomisk og konkret lighed over den politiske frihed med ligegyldighed og passivitet til følge. Han afviste ikke demokratiet, men var dybt skeptisk over for den demokratiske fare for flertalstyranni og populisme. En af de centrale indsigter i DEMOKRATI I AMERIKA er, at demokrati ikke kun skal studeres i de politiske institutioner, men lige så meget i vaner og skikke. Det er den demokratiske livsform, som både interesserer, fascinerer og anfægter Tocqueville”.\nTocquevilles sammenligningsgrundlag for at vurdere forholdene i Amerika tog i al væsentlighed udgangspunkt i samtidens Frankrig. Derfor får man løbende i bogen ret omfattende beskrivelser af de franske samfundsforhold, hvilket ikke ligefrem gør læsbarheden lettere. Og det er såmænd ikke alene Frankrig, der blev sammenlignet med. Tyske og engelske samfundsforhold indgik også i undersøgelsen, dersom Tocqueville ikke kunne finde relevante eksempler fra datidens Frankrig.\nTocqueville bevæger sig ofte på et relativt højt generaliseringsniveau. Det nævnes, at det politiske niveau i de fleste europæiske nationer (hvilke?) påbegyndes i de højere lag af samfundet (hvem?), og lidt efter lidt og altid på et en ufuldkommen måde bliver overført (hvordan?) til forskellige dele af samfundslegemet (klasser?). Dette til forskel for USA, hvor politikken udgår nedefra, således at kommunen kommer til før grevskabet og grevskabet før staten, som igen kommer før unionen.\nSamtidig med at det absolutte monarki vandt i Europa over middelalderens feudale frihed, og det politiske liv blev indskrænket betydeligt, og hvor demokratiske principper enten var ukendte eller blev genstand for foragt, gennemførte USA sine revolutionære politiske frihedsrettigheder – og det endda uden en voldelig revolution.\nTocqueville vurderede amerikanernes samfundstilstand i begyndelsen af 1830’erne som overordentligt demokratisk, hvor kimen til et aristokrati, som man så det i Europa, aldrig rigtigt slog igennem. Den eneste kilde til indflydelse var intellektet, men dette kunne ikke demokratiseres, da det ville gøre alle folk lige dumme.\nTocqueville konstaterede også, at der i USA, i modsætning til forholdene i Europa, ikke var nogle juridisk fastlagte arvelige forskelle. Menneskerne var i princippet lige fra fødslen. I USA skulle man som udgangspunkt livet igennem skaffe sig sin egen rigdom og formue. Dette skete igennem arbejdet, der blev betragtet som en dyd i sig selv. Han afviste konsekvent tanken om, at fattige skulle have ret til socialhjælp. Et sted i bogen nævnes det – dog uden empirisk belæg – at i Amerika er de fleste rige begyndt med at være fattige. Selvom påstanden givetvis er tvivlsom, så bærer den på noget meget grundlæggende i den amerikanske folklore, der senere er blevet kendt som indbegrebet af Den amerikanske drøm.\nLige rettigheder er efter Tocquevilles opfattelse en grundlæggende præmis i Amerikas demokrati. Der er dog på ingen måde tale om økonomiske rettigheder, men alene politiske. Det var utænkeligt i hans tankeverden, at ligheden ikke skulle ende med at trænge ind i den politiske verden: enten skulle alle tildeles de samme rettigheder, eller også skulle ingen tildeles nogen rettigheder overhovedet. Disse rettigheder dækkede dog ikke nødvendigvis slaver, indianere og kvinder. Dette til trods, var han en af de første til overhovedet at beskrive de sorte og indianernes meget trange kår i det såkaldte demokratiske Amerika.\nMen ligemageriet kunne efter Tocquevilles mening også blive for meget. Lighedstrangen har en tendens til at hæve de små op til de stores rang. Det kan fordærve de små til at ville bringe de store ned på deres niveau, således at lighed i trældom foretrækkes frem for ulighed i frihed. Hans kritik var især rettet imod de negative konsekvenser af rettighedsstrukturen, der kunne udarte sig til et materialistisk system, hvor befolkningen alene ville fokusere på materielle goder og tomme statussymboler.\nTocqueville advarede kraftigt mod at anvende den såkaldte nationale vilje. Det var en af de fraser som rænkefulde personer til alle tider og despoterne i alle tidsaldre har misbrugt allermest.\nI et demokrati virker samfundet i kraft af sig selv og på sig selv. Folket deltager i udarbejdelsen af lovene ved at vælge lovgiverne og i deres anvendelse ved at vælge den udøvende magts agenter. Tocqueville går så langt som til at sige, at folket behersker den politiske verden i Amerika på samme måde, som Gud hersker over universet.\nHerefter foretager Tocqueville en nærmest statsvidenskabelig gennemgang det amerikanske lov- og forfatningssystem. På dette tidspunkt består USA kun af 24 selvstændige stater, men mange af de administrative forhold der omtales i bogen, kan for de grundlæggende demokrati- og forvaltningsprincipper genkendes den dag i dag. Som noget helt unikt eksisterer den amerikanske grundlovsgivende konstitution uændret den dag i dag - alene med løbende tilføjelser. Det kan intet andet land i verden opvise.\nFor personer, der interesserer sig for amerikansk historie, er her et godt og nyttigt vidnesbyrd om indretningen af en kommunal forvaltning i New England anno 1830. Kommune er måske en lidt dårlig oversættelse af det amerikanske ord Township, der i sin grundform bare betyder det lille samfund.\nBorgeren adlyder samfundet, her kommunen, ikke fordi han er mindre værd end dem, der leder det, eller mindre egnet end et andet menneske til at bestemme over sig selv. Han adlyder samfundet, fordi foreningen med hans ligemænd forekommer ham at være nyttig, og fordi han ved, at denne forening ikke kan eksisterer uden en regulerende magt. Problemerne med demokratisk indflydelse opstår når beslutningerne skal tages på et højere niveau fx på stats- og forbundsniveau.\nEt kendetegn ved den amerikanske demokratisering er i Tocquevilles optik, at det uundgåeligt fører til en centralisering af magten. Derfor var det efter hans opfattelse også vigtigt at modvirke centraliseringen ved at lægge så mange demokratiske beslutninger så tæt på befolkningen som muligt, dvs. i kommunerne.\nTocqueville gennemgår i bogen relativt detaljeret principperne bag delt repræsentation mellem kongresmedlemmer og senatorer, om hvordan lokale eliter og civilsamfund styrkes. Et vigtigt kendetegn i et demokratisk samfund er, at der stort set udvises samme menneskelige og politiske adfærd i alle samfundets led – lige fra privat- og familieliv, over politiske beslutninger i kommune, amt/grevskab, delstat og forbundsstat.\nTil trods for at Tocquville ikke havde høje tanker om dommerstanden, mente han, at retsvæsenet havde tre fundamental vigtige roller at spille i et demokratisk samfund. For det første skulle den dømmende magt tjene som opmand. For det andet skulle den dømmende magt ikke tage stilling til generelle principper, men enkeltsager. For det tredje skulle den dømmende magt kun handle, når man kaldte på den eller med et juridisk udtryk, når man bragte sagen for den. Det blev understreget, at den dømmende magt skulle være uden selvstændig handlekraft. Amerikanerne har givet dommerne ret til at basere deres kendelser på forfatningen snarere end på lovene. Med andre ord har de tilladt dommerne ikke at anvende de love, som forekommer dem at være forfatningsstridige.\nDommerne har også til formål at dømme politikere, der misbruger sin magt. Dommerne skal derfor tage magten fra den, der misbruger den for at forhindre, at den selv samme borger får en sådan magt i fremtiden.\nTocqueville, der i høj grad satte fokus på det manglende aristokrati i Amerika, kunne alligevel øjne en klasse der skilte sig ud fra ligemageriet. Det var dommerstanden. De var nemlig i stand til at tolke lovene, og fik dermed en særstatus. Tocqueville skriver: De særlige kundskaber, som de lovkyndige erhverver ved at studere loven, sikrer dem en særlig status i samfundet. De udgør en slags privilegeret klasse blandt de uddannede personer. Hvilket efter Tocquevilles mening gør dem overordentlig konservative og ligefrem antidemokratiske. Alligevel kunne Tocqueville konstatere, at de lovkyndige i USA udgjorde den eneste oplyste klasse, som folket ikke nærede mistro til, og at de i konsekvens af dette var rigt repræsenteret i de lovgivende forsamlinger, og at de stod i spidsen for administrationen.\nDet amerikanske retsvæsens opbygning og struktur anno 1830 bliver grundigt beskrevet i denne bog, hvilket må kunne interessere enhver, der beskæftiger sig med USA’s nyere historie.\nTocqueville har en meget simpel forklaring på, hvorfor det var naturligt, at tretten amerikanske stater i 1781 kunne kaste det engelske åg af sig og danne en uafhængig union. Det skyldes primært, at staterne havde samme religion, det samme sprog, de samme sæder og næsten også de samme love. Tanken var at danne en relativ svag føderal regering, som trådte i funktion første gang i 1789. Princippet var, at staternes beføjelser skulle være det almindelige, mens den føderale regering skulle være undtagelsen. Unionen fik kun eneret til at stifte fred og erklære krig, til at indgå handelsaftaler, rejse hærenheder og udstyre flådefartøjer. Bagsiden var, at det også blev nødvendigt for den føderale regering, at den fik adgang til en ubegrænset ret til at opkræve skatter. Unionen får kun en enkelt domstol til at fortolke loven, ligesom den kun har en enkelt lovgivende forsamling til at lave den. Den skat, der vedtages af nationens repræsentanter, forpligter alle borgerne. Disse forhold får faktisk Tocqueville til at hævde, at unionen dermed på disse vigtige punkter er mere centraliseret end det franske monarki. Her er der bare den store forskel, at den franske konge i princippet ikke behøvede at tage hensyn til lovene. Ønskede han at gennemføre en ting uden om loven, så gjorde han det. Dermed bliver diskussionen om sammenlignelig centralisering af magten også en smule teoretisk.\nTocqueville mener, at politiske partier faktisk er et onde i de frie styreformer, men han ser positivt på, at der i USA ikke er noget religiøst motiveret had, fordi religionen respekteres af alle, og fordi ingen af sekterne er dominerende.\nDer er også klasseforskelle i USA, men Tocqueville er af den formening, at det ikke bryder ud i lys luge, da de rige foretrækker at forlade arenaen, snare end at videreføre en ofte ulige kamp mod de fattigste af deres medborgere. De rige underkaster sig denne tingenes tilstand som et ubodeligt onde. Det fører Tocqueville til at mene, at efter det at hade sine fjender, hvad er mere naturligt for mennesker end at smigre dem. I virkeligheden er folket en magt, som de rige frygter og foragter, og Tocqueville vover faktisk den påstand, at hvis demokratiets dårlige regeringsførelse en dag førte til en politisk krise, og såfremt monarkiet nogensinde fremstod som noget gennemførligt i USA, ville de rige sandsynligvis foretrække denne styreform.\nDe politiske partiers mest virkningsfulde våben i kampen om folket gunst sker gennem aviserne og sammenslutningerne.\nAviserne, og lidt bredere forstået pressefriheden, spiller en helt afgørende rolle for demokratiet i Amerika. Aviserne ændrer ikke blot lovene, men også sæderne. Derfor er det også vigtigt, at pressen har en stor uafhængighed. Ja, det er den eneste garanti for friheden og borgernes sikkerhed. Tocqueville slår fast, at folkesuveræniteten og pressefriheden er helt korrelative ting. Censur og almindelig stemmeret modsiger hinanden. Pressefriheden er også det rum, hvor modsigelser kan brydes uden vold. Det bedst værn mod voldelig revolution er netop pressefriheden, hvilket Amerika er et bevis på. Tocqueville gør sig mange tanker om dette forhold. Et sted nævner han, at man ikke kan lægge skjul på, at de politiske virkninger af pressens tøjlesløshed indirekte bidrager til opretholdelsen af den offentlige ro og orden.\nSom han skriver: Det er pressens altid åbne øjne, der uophørligt blotlægger politikernes skjulte mekanismer og tvinger offentlige personer til efter tur at give møde for den offentlige menings domstol.\nDen anden folkelige magtfaktor er sammenslutningerne. Retten til at slutte sig sammen falder således næsten altid sammen med retten til at skrive. Sammenslutningen af mennesker besidder dermed mere magt end pressen. Ud over pressefrihed, er sammenslutninger afhængige af retten til at samle sig om en sag. Retten til at samle sig stammer oprindeligt fra England, og har til alle tider eksisteret i Amerika. Samtidig er retten til at samle sig også en slags garanti mod flertallets tyranni. Tocqueville formulerer det på denne måde: Efter friheden til at handle på egen hånd er det mest naturlige for mennesket at forbinde sine egne anstrengelser med sine medmenneskers anstrengelser og handle i fællesskab.\nDemokratiet har dog den skavank, efter Tocquevilles opfattelse, at folket har en tilbøjelighed til at holde de fremragende personer væk fra magten, da en politisk karriere efter hans opfattelse vil fornedre dem. Folk vil i demokratier ikke få mulighed for at vælge fremragende personer som deres politiske ledere. De fremragende personer vil nemlig sjældent søge ind i politik, som i demokratiske kulturer handler om at udligne forskelle og bekæmpe privilegier. Politik handler med andre ord om at udjævne de forskelle, som de fremragende lever af. Men hvis de fremragende alligevel vælger at stille op, vil de have meget dårlige chancer for at blive valgt, fordi flertallet ikke har blik for de særlige kvaliteter, som udmærker de få. Og selv hvis flertallet kunne få øje på det storartede i den fremragende person, ville de ikke stemme på vedkommende, fordi de ikke stræber efter storhed, men derimod efter lighed. Det demokratiske flertal er ikke generøst, men misundeligt. Kampen for lighed er for Tocqueville et umådeligt komplekst projekt, som på den ene sider bringer mennesker frihed fra undertrykkelse, men på den anden side skaber en misundelig og konform social kultur. Ofte træder man ikke selv frem, men nøjes med at træde dem ned, der rager frem. Tocqueville insisterer på denne konflikt mellem demokrati og intelligens, fordi klogskab ganske enkelt ikke er ligeligt fordelt. Man kan udjævne materielle forskelle og forskellige i rettigheder, men man kan ikke ophæve medfødte forskellige i intelligens.\nMange steder i bogen har Tocqueville faktisk en lidt lunken holdning til demokratiet. Demokrati har både mangler og kvaliteter, men det, der slår ham, er, at manglerne slår ham med det samme, mens kvaliteterne kun viser sig på langt sigt. Hans aristokratiske ophav fornægter sig ikke.\nAlligevel falder hans samlede vurdering ud til fordel for demokratiet. Måske ikke noget der ønskes, men i en erkendelse af, at det må være fremtiden.\nDemokratiets love stræber almindeligvis mod de flestes velfærd, for de hidrører fra flertallet af alle borgere, som kan tage fejl, men som ikke kan have nogen interesse i strid med sig selv. Aristokratiets love stræber tværtimod efter at monopolisere rigdommen og magten i hænderne på de få, fordi aristokratiet i kraft af sin natur altid udgør et mindretal.\nDet afholder dog ikke Tocqueville fra at påstå, at demokratiets love næsten altid er mangelfulde eller uheldige. Når de rige regerer alene, er de fattiges interesser altid i fare, og når de fattige laver lovene, løber de riges interesse en stor risiko.\nTocqueville har et skarpt blik for, at det ikke altid er muligt at inddrage hverken direkte eller indirekte hele folket i udarbejdelsen af lovene. I demokrati har flertallet altid ret, om end ikke alle beslutninger er lige kloge. Ligeledes kunne han konstatere, at der blev udfoldet store bestræbelser på at få fremtvunget flertalsbeslutninger. Når det mangler flertallet blandt dem, som har stemt, så mener de, at det ligger blandt dem, som har afholdt sig fra at stemme, og når de heller ikke har noget flertal dér, finder de det blandt dem, som ikke har ret til at stemme. Men hvorom alting er, så er det et faktum, at findes der et flertal, så eksisterer der også et mindretal. Sidstnævnte bekymrede Tocqueville, og ledte ham også frem til at tale om flertallets tyranni.\nGang på gang popper det op, at Tocqueville langt fra var en overbevist demokrat. Efter hans mening manglede der et overordnet og universelt etisk-moralsk værdisæt, og der manglede ikke mindst lederskab. Han udtrykker det selv sådan: Når demokratiets fjender hævder, at tingene bliver gjort bedre af en enkelt person, der påtager sig at gøre dem, end dér, hvor alle styrer, forekommer det mig, at de har ret.\nDet følges op med udsagnet om, at det ligger i selve demokratiets styreforms natur, at flertallets herredømme er absolut. Samfundet søger automatisk mod den mindste fællesnævner. Når flertallet har etableret sig, får den folk til at adlyde ved tvang. Demokratiet, der ledes af valgte repræsentanter, har også en indbygget ustabilitet, i form af at man hvert år udskifter lovgiveren og ved at udstyre vedkommende med en næsten ubegrænset magt.\nJa, Tocqueville går videre, når han skriver, at flertalsstyret er en ryggesløs og forargelig maskine. Som han skriver: Når jeg derfor nægter at adlyde en uretfærdig lov, så nægter jeg ikke flertallet at kommandere. Jeg appellerer blot fra folkets suverænitet til menneskehedens suverænitet. Senere skriver han: Det, som mest byder mig imod i Amerika, er ikke den ekstreme frihed som råder dér, men de ringe garantier, som man dér har imod tyranniet.\nSom nutidig læser af disse holdninger kan man ikke andet end sammenligne dem med det der kaldes civil ulydighed i vores dage.\nTocqueville havde også et banebrydende syn på, at bureaukratiet kan vokse helt naturligt ud af demokratiet. Idet flertallet er den absolutte herre over lovgivningen og overvågningen af dens håndhævelse, og idet flertallet har den samme kontrol over lederne og borgerne, betragter det de offentlige funktionærer som sine passive redskaber og lægger gerne ansvaret over på dem, når det drejer sig om at gennemføre sine planer.\nTyranniet opstår ifølge Tocqueville gennem, at flertallet har en tendens til at undertrykke mindretallet, da de i demokratiets navn ikke tør sætte sig op mod flertallet. Han mente, at majoriteten kunne opbygge et bolværk mod meningsfriheden. Det kunne bl.a. ske ved bagtalelse og blokering af mindretallenes karrieremuligheder. Et begreb der i moderne tid har fået betegnelsen repressiv tolerance. Tocqueville fortsætter med at påstå, at en borger i princippet er uafhængig af enhver af sine medborgere, når de tages enkeltvis, udsættes for at være alene og uden beskyttelse, når man stilles over for det store antal. Offentligheden har derfor en enestående magt i et demokratisk folk, en magt, som aristokratiet aldrig så meget kunne gøre sig forestilling om.\nTocqueville var af den mening, at kollektiv visdom ikke var en passende erstatning for enkeltpersonernes intelligens. Individer, der opponerer mod overleverede meninger, har altid været kilden til ethvert fremskridt. Før i tiden var undertrykkelsen langt mere synlig – ja nærmest opdragende. I dag sker det mere i en demokratisk iklædning. I et ikke undertrykkende demokrati skal det være muligt at udtrykke sine meninger, hvad enten disse deles af få eller mange. Dette kan kun sikres, hvis minoriteter konstitutionelt sikres forskellige mindretalsbeskyttelsesforanstaltninger. Uden en mindretalsbeskyttelse er der fare for, at man mister friheden i forsøget på at opnå den.\nDet sidste kapitel i Bind 1 handler om de tre racer, som bor i USA omkring 1830. Dette kapitel er på mange måder særligt interessant for historieinteresserede. Man får igennem dette kapitel en enestående mulighed for at få en samtidig beretning om udryddelsen af indianerne og en gennemgang af slaveriets sociale og økonomiske struktur.\nDette kapitel burde være obligatorisk pensum ved enhver form for USA-historieundervisning.\nKapitlet er fuldstændigt renset for føleri. I kort og kontant form redegøres der for, hvordan indianerne blev fordrevet og i det store og hele også blev udryddet. De valgte, som der står, døden frem for civilisationen. De var vilde og blev tilintetgjort. Godt hjulpet af europæerne, der indførte skydevåben, jern og akvavit. Den samtidige vurdering af deres skæbne var hård: Hvis de vil civilisere sig, så vil kontakten med mere civiliserede mennesker end dem selv udlevere dem til undertrykkelse og elendighed. Hvis de fortsætter med at strejfe om fra den ene ødemark til den anden, vil de gå til grunde.\nSlaveøkonomiafsnittet er også en grundig læsning værd. Med hudløs ærlighed vælger Tocqueville at give sin vurdering af situationen:\n”Der er ingen afrikaner, der er kommet frivilligt til Den Nye Verdens kyster, hvoraf det følger, at alle dem, der i vores dage befinder sig der, er enten slaver eller frivillige….I næsten alle de stater, hvor slaveriet er afskaffet, har man givet negrene stemmeret, men hvis de møder op for at stemme, risikerer de deres liv…Således er negeren fri, men han kan hverken dele rettighederne, nydelserne, arbejdet, smerterne eller endda gravsted med den, hvis ligemand han er blevet erklæret for at være. Han ville ikke kunne mødes med ham nogen steder, hverken i livet eller døden”.\nSlaveøkonomiafsnittene er interessant læsning. Her beskrives det overbevisende, at slaveriet i Nord var økonomisk ineffektivt, hvilket også var den reelle bevæggrund bag ønsket om at frigive slaverne, der så kunne udvandre til Syd, hvor produktionsforholdene stadig gjorde, at det var profitabelt at holde slaver.\nAfskaffelsen af slaveriet giver derfor ikke slaven friheden, som Tocquelville skriver, men han skifter blot ejer, idet han fra Nord kommer ned til Syd. Tocqueville konstaterede i samme moment, at racismen blandt de hvide var langt mere udbredt i Nord end i Syd. I Nord ønskede de hvide dem væk, i Syd var de en økonomisk nødvendighed. Slavespørgsmålet var for slaveejerne i Nord et forretnings- og fabrikationsspørgsmål. I Syd var det et spørgsmål om liv eller død. Man må derfor ikke forveksle slaveriet i Nord og Syd med hinanden.\nTocqueville forudså nok slaveriet afskaffet i den demokratiske malstrøm, men ikke uden store problemer. Som han skriver: Slaveriet, som er begrænset til et punkt på jordkloden, som angribes af kristendommen som uretfærdigt og af den politiske økonomi som skadelig, er ikke en institution som kan vare ved midt i vores tidsalders demokratiske frihed og oplysning. Det ophører enten på slavens eller slaveejerens initiativ. I begge tilfælde må man imødese store ulykker.\nI bogens bind 2 bevæger Tocqueville sig i en lang mere demokrati- og socialfilosoferende retning end tilfældet er med bind 1, som mere var historisk og strukturelt iagttagende. Bind 2, der nok i højere grad har været genstand for eftertidens demokratiforskning, end tilfældet har været med bind 1, er kendetegnet af, at relativt små hændelser fra bind 1 er blevet hævet op i nogle lidt abstrakte generaliseringer, for herefter at blive genstand for en række politisk-filosofiske overvejelser. Kapitler og afsnit er i dette bind forholdsvis små, og tankegangen også noget mere ufuldstændig, men stadig dualistisk. Mange af hans overvejelser har mest af alt karakter af hurtigt nedfældede noter. Det gør også, at mange af hans observationer og betragtninger godt kan mistænkes for mere at være baseret på hans egne forudfattede meninger frem for historisk dokumentation og empiri.\nTocqueville slår fast, at det er den kristne religion, der har givet anledning til det amerikanske demokrati. Det er sket ved, at den religiøse orden er forblevet helt adskilt fra den politiske orden, sådan at man med lethed kunne ændre de gamle love uden at rokke ved fortidens tro.\nDermed slår Tocqueville også fast, at intet samfund kan trives i fordragelighed, uden at det i en betydelig grad er bundet sammen af ens overbevisninger. Det er nemlig fælles ideer, der fører til fælles handlinger. Den individuelle uafhængighed kan derfor være større eller mindre, men den kan ikke være grænseløs.\nDemokrati nedbryder efter Tocquevilles opfattelse meningshierarkier, men skaber samtidig en fare for massehysteri. I takt med at borgerne bliver mere lige og ensartede, bliver den enkeltes tilbøjelighed til at tro på en bestemt person eller en bestemt klasse mindre. Tendensen til at tro på mængden bliver stærkere, og det er mere og mere den offentlige mening, der styrer verden. Dermed påtvinger flertallet hele befolkningen en mængde færdigsyede meninger, og befrier dem for at tænke selvstændigt selv. Tocqueville ser på både pressefrihed og foreningsfrihed som mulige trusler mod demokratiet. Den fælles mening bliver dermed en form for religion, hvis profet er flertallet. Tocqueville ser to klare tendenser i ligheden. Den ene får hvert menneskes sind til at vende sig mod nogle nye tanker, og den anden reducerer gerne mennesket til slet ikke at tænke længere.\nFor Tocqueville spillede den kristne religion en ikke uvæsentlig rolle for demokratiet. Han tvivlede på om mennesket nogensinde kunne tåle både at have en fuldkommen religiøs uafhængighed og en fuldstændig politisk frihed. Religiøs autoritet er godt, da det skaber intellektuel stabilitet, der hvor politik er letflydende. Tocqueville udtrykker det sådan, at det religiøse folk fra naturens hånd netop er stærke på det sted, hvor de demokratiske folk er svage. Det demokratiske liv kræver dog, at det religiøse og det politiske er adskilt, og i den forbindelse kommer Tocqueville med et stærkt udfald mod islam. Efter hans opfattelse kan islam, med alle dens religiøse påbud, ikke herske særligt længe i oplysningens og demokratiets tidsalder, for mennesker der lever i de demokratiske århundrede er tilbøjelige til at unddrage sig en religiøs autoritet.\nDemokratiet og lighedstrangen har også en mørk bagside. Menneskerne er meget begærlige efter materielle og øjeblikkelige nydelser, og eftersom de altid er utilfredse med den stilling, som de indtager, og altid er frie til at forlade den, tænker de kun på midlerne til at blive rige eller endnu rigere. Dermed står demokratiet i et skærende modsætningsforhold til aristokratiet, hvor mennesket kendte sin plads, hvor de store etiske tanker var tænkt, og hvor folk blev inden for de sociale, økonomiske og kulturelle rammer, som de var født ind i. Demokratiet fører uvilkårligt til, at man fortrækker det lette frem for det svære. De demokratiske nationer, hos hvem man ser alle disse ting, vil da dyrke de kunster, som tjener til at gøre livet bekvemt, frem for dem, hvis mål er at forskønne det.\nAmbitioner og ærgerrighed følger, efter Tocquevilles opfattelse, også den demokratiske livsform, da mennesker typisk udtrykker større behov end deres formåen rækker til. Det leder også frem til at demokrati og den kapitalistiske markedsform følges ad. Jagten på billigere varer sætter ind. Det sker ad to veje. Den første er at finde nogle bedre, hurtigere og kyndigere måder at fremstille dem på. Den anden er at fremstille i en større mængde. Det går naturligvis ud over kvaliteten. Tocqueville giver det eksempel, at tidligere var det kun de rige, som havde ure, og de var næsten alle fremragende. Nu laver man kun nogle, der er middelmådige, men alle har ét.\nTocqueville nævner som bekendt utallige steder i bogen den udbredte lighed det amerikanske samfund, men han har et skarpt blik for, at fx sproget afslører store klasseforskelle. Der er ingen retmæssige rangklasser, men der er utallige kulturelle rangklasser.\nTocquelville ser med skepsis på, at individualismen oprinder i demokratiet, og at den truer med at udvikle sig i takt med, at vilkårene i samfundet bliver mere ligelige. Denne individualisme som er en naturlig følge af lighed og demokrati, er med til at isolere det enkelte menneske. De forventer så at sige ikke noget af nogen anden. De vænner sig til altid at betragte sig selv i isolation, og de forestiller sig gerne, at hele deres skæbne ligger i deres egne hænder. Det er tydeligt at se i denne tankegang, at demokratiet er beskrevet før velfærdssamfundet med sine sociale og økonomiske rettigheder havde set dagens lys, men viser vel meget godt det dybere liggende amerikanske sindbillede af rigtig demokrati.\nTocqueville påstår ligefrem, at ligheden placerer menneskerne ved siden af hinanden uden noget fælles bånd, som holder dem fast. Det er vist en anden måde at udtrykke det forhold, at demokrati fører til sædernes forfald. Der er kun ét effektivt hjælpemiddel til at bekæmpe de onder, som ligheden kan frembringe, og det er den politiske frihed.\nMange steder i bogen kalder Tocqueville ligefrem det demokratiske flertalsstyre for despotisme, dvs. et slags undertrykkelsesregime. Mange amerikanere har derfor samlet sig i politiske sammenslutninger, hvor de forsøger at forsvare sig mod det, der kaldes et flertals despotiske handlemåde. Det er klart, at tyranniet nødvendigvis ville blive større med ligheden, såfremt hver borger, i takt med at han individuelt set bliver svagere og følgelig mindre i stand til at bevare sin frihed alene, ikke lærte kunsten at forene sig med sine medmennesker for at forsvare friheden. Uden at vide det konkret, kunne man måske mistænke den nymodne Tea-Party-bevægelse, for at have hentet væsentlige dele af deres åndelige næring hos Tocqueville i deres indædte kamp mod WDC.\nMedierne, og især aviserne, spiller en helt afgørende rolle for demokratiet og dets udvikling. Det havde Tocqueville også et sikkert blik for. Når mennesker ikke længere var knyttet til hinanden på en fast og permanent måde, var massemediet en nødvendig forudsætning for, at de kunne kommunikere med hinanden, for at danne fælles holdninger, og dermed få dem til at handle i fællesskab. Avisen var det middel, der kunne få dem til at tale sammen uden at se hinanden, og til at bevæge sig i samme retning. Som det udtrykkes: Aviser skaber sammenslutningerne, og sammenslutningerne skaber aviserne. Enhver borger har brug for en avis til at fortælle dem, hvad de andre gør. Aviserne gør, at borgerne bliver mere lige, og avisernes herredømme vokser dermed i takt med, at borgerne bliver mere lige. I den forbindelse spiller pressefrihed en helt afgørende rolle for informationsudvekslingen mellem borgerne.\nSamme rolle spillede forsamlingsfriheden. USA var på dette tidspunkt den eneste nation i verden, hvori borgerne frit havde retten til at slutte sig sammen i det civile liv, og dermed udnytte alle de goder, som civilisationen kunne byde på. Demokrati afføder ikke kun mange sammenslutninger, den skaber også meget store sammenslutninger. Man kan sige, at demokrati fremmer tendensen til at slutte folk sammen, og at dette ikke nødvendigvis er en trussel for staten. Tvært i mod. Forsamlingsfriheden tjener til at adsprede masserne, og til at afholde dem fra revolution, idet de dermed involverer sig dybere og dybere i nogle projekter, som ikke kan gennemføres uden offentlig ro. Forsamlingsfriheden bidrager dermed til en fredelig forandring af samfundsforholdene.\nHermed nærmer Tocqueville sig ytringsfriheden. Den ser han til gengæld ikke lige så uhildet som forsamlingsfriheden. Han mener faktisk, at man skal være varsom med at sammenblande friheden til at forsamles med friheden til at skrive. Den ene er på én gang mindre nødvendig og mere farlig end den anden. En nation kan sætte grænser for den uden at ophøre med at være sin egen herre.\nFaren ved et demokrati, skriver Tocqueville, er, at egoismen tager overhånd, og de individuelle interesser mere end nogensinde bliver det vigtigste. Spørgsmålet er imidlertid om dette gør den store forskel til de mere aristokratiske samfund. Forskellen i Tocquevilles forklaring ligger mere i, at i et demokrati er forholdet åbenlyst, mens det i et aristokrati kun lever i det skjulte. For faktum er, at den demokratiske amerikaner er i stand til at ofre en del af sine personlige interesser for at redde resten. I et demokrati er egeninteressen også lig med fællesinteressen.\nI et demokrati spiller jagten på individuel velfærd og lykke en betydelig rolle. Alle sindene er her optaget af omsorgen for at tilfredsstille de mindste af kroppens behov og af at sørge for livets små bekvemmeligheder. Dette står i grel modsætning til aristokratiske og stillestående samfund, hvor folk har vænnet sig til deres fattigdom, ligesom de rige har vænnet sig til deres overflod. I denne slags samfund vendes de fattiges fantasi sig mod en anden og mere religiøs verden, hvor fantasien kan undslippe elendigheden ved at søge nydelse hinsides det jordiske liv.\nTilbøjeligheden for de materielle nydelser bør betragtes som den vigtigste kilde til den økonomiske udvikling. Frihed og foretagsomhed er tæt forbundne kar. Friheden er særlig nyttig for frembringelsen af rigdom. Denne jagt på økonomisk foretagsomhed gør også, at mange borgere ikke ønsker at afsætte tid af til det politiske, og lade sig vælge som repræsentanter til de demokratiske råd og nævn.\nTocquevilles råd er klart: Giv de demokratiske folk kundskaber og frihed, og lad dem klare sig selv. Det vil uden vanskelighed lykkes for dem at uddrage af denne verden alle de goder, som den byder på. De vil perfektionere alle de nyttige kunster og gør hver dag livet mere bekvemt, mageligt og sødt.\nEn større hyldest til liberalt demokrati og kapitalistiske markedsformer kan vist ikke gives.\nTocqueville er rigtig mange steder i sin bog frygtlig dobbelttydig. Man kan sagtens sidde tilbage og være i tvivl om hvad han i virkeligheden mente. Denne tvivl bunder i, at Tocqueville flere steder fremhæver, at demokratiet uden en stor folkelig påpasselighed kan forvandle sig til sin egen modsætning i form af despoti og undertrykkelse. Især det, som han kalder flertallets tyranni, spiller en central rolle i hans forståelse af demokratibegrebet.\nDette udtrykkes meget klart i bogens udgangsreplik: Jeg vil forestille mig, under hvilke nye træk despotismen kunne opstå i verden. Jeg ser en utallig mængde ensartede og lige mennesker, som hvileløst drejer rundt om sig selv for at skaffe sig nogle små og ordinære nydelser, hvormed de fylder deres sjæl. Hver enkelt af dem er trukket til side og ligesom fremmed for alle de andres skæbne. Hans børn og nære venner udgør for ham hele menneskeslægten. Hvad der i øvrigt angår hans medborgere, så befinder han sig ved siden af dem, men han ser dem ikke. Han er i berøring med dem, men han føler dem ikke. Han eksisterer kun i sig selv og for sig selv, og hvis han stadig har en familie, så kan man i det mindste sige, at han ikke længere har noget fædreland….Disse tilbøjeligheder vil altid være der, fordi de udgår fra samfundstilstandens grund, som ikke vil forandre sig. De vil længe forhindre, at nogen som helst kunne slå ned, og de leverer nogle nye våben til hver ny generation, som vil kæmpe for menneskets frihed. Lad os derfor have denne helsebringende frygt for fremtiden, som får os til at være på vagt og til at kæmpe, og ikke den form for blødagtige og uvirksomme rædsel, som gør hjerterne nedslåede og svage.\nBogen lægger op til både eftertænksomhed og modsigelser. På den ene side skal man altid tage flertalstyranniet alvorligt. Historien har desværre vist, hvordan demokrati og massehysteri har kunnet føre til totalitarisme, vold og undertrykkelse. På den anden side må man også konstatere, at demokrati i dag ikke er en lille ø i verden omgivet af gamle aristokratier.\nDemokratiet, og for øvrigt også den kapitalistiske økonomi, har udviklet sig meget siden at Tocqueville skrev sine bøger. Økonomien er trods voldsomme og tilbagevendende finansielle kriser blevet langt mere reguleret. Det samme er sket med demokratiet som styreform, og ikke mindst de borgere, der lever i dem. De har fået både økonomiske og sociale pligter og rettigheder. De har, som fx Hal Koch har beskrevet det, lært demokratiet fra bunden af. De har så at sige gjort dette til en livsform. På den måde har virkeligheden gjort en del af Tocquevilles forudsigelser til skamme. Det gør dog ikke bogen uinteressant at læse i dag. Den giver anledning til rigtig mange nyttige overvejelser om demokratiets tilstand. Både dens stærke og svage sider.\nTilbage står, at Tocqueville trods mange forbehold anbefalede det demokratiske folkestyre, måske ikke af lyst og overbevisning, men som en historisk erkendelse af, at her lå fremtiden gemt. Han havde, og det er det, som bogen handler om, en række kritiske forbehold, som skulle modvirke, hvad han opfattede som politisk og kulturel udjævning og undertrykkelse. Det pinte ham også, at folk stort set selv skulle definere sine egne etiske og moralske værdier, da der i et demokrati ikke fandtes en overordnet regel desangående. Man skulle stemme om det, og her kunne mindretallet komme i klemme.\nMed disse forholdsvis mange ord skal bogen på det varmeste anbefales til at kunne indgå i enhver form for undervisning inden for demokrati generelt og USA’s nyere historie specifikt.


Snackpeber planter – Anne-Grethes mad og planteblog\nAnne-Grethes mad og planteblog\nTips og ideer til mad og planter\nKyllingfilet med hvidløgsost og bacon\nKarrykoteletter med ingefær og chilli\nFyldt svinemørbrad med flødeost og ramsløgspesto\nRisotto med rejer, porrer og squash\nWook med spidskål, ingefær og kylling\nGrillstegt svinemørbrad med hvidløg\nPizza med chilirejer, grønne asparges og rucula på weber grill/ovn\nMørbradfad med løg og champignon\nTaco tirsdag på Skovhegnet\nVegetarret med blomkål og kikærter\nGrydestegt fasan med bacon og persille\nGrillstegt laksesteak med timian og citron\nLasagne med kylling og masser af grønt\nFyldt nakkefilet med porre, æbler og frisk timian\nKyllingegryde med karry, ingefær og chili\nOvnbagt laksesteak med lime og paprika\nForloren hare med porre\nLine´s one pot pasta med spinat og chorizopølse\nPorretærte med et strejf af rosmarin\nOvnsyltede blommer i rom\nGlutenfri cheesecake med passionsfrugt\nSquashkage med flødeostcreme\nLangtidshævet foccacia brød med rosmarin og soltørrede tomater.\nSolsikkeboller med snackpeberfrugt\nAnders´s nougat cookies\nAppelsin/kartoffelkage med flødeostcream\nBanankage med lime\nGræskarrugbrød med surdej\nPastasalat med ramsløg\nGrillede grønne asparges med nye gulerødder\nBagte cerrytomater med rurolasalat\nSpidskålssalat med mormordressing af cream fraiche\nBlomkålssalat med cerrytomater og fetaost\nSpicy paprika/chilli hummus\nBlomkålssalat med rucola og parmesan\nBagte rødbeder med grønkål og feta\nPerlespeltsalat med mynte og ananas\nGrønkålssalat med granatæbler og blåbær\nGrønkålssalat med bagte persillerødder og speltkerner\nRåkost med granatæblekerner\nBagt selleri med rucola og hjemmelavet pesto\nRosenkålssalat med edamamebønner og frisk ingefær\nBagte gulerødder med rucola\nRødkålssalat med honningglaseret valnødder\nSå kom 1 . hold tomater på friland 2020\nSå blev der sået 4 slags tomater\nSå blev der stået chili og snackpeberfrugt\nMåneblomst marts 2018\nDr. Ingrid pelargonie, stiklinger\nPetunia “wave deep purple” i blomst\nPetunia “Shock wave pink vein”\nAnne-Grethes hjemmelavet chilisovs\nOvnbagte løg til f.eks. hotdogs\nJeg såede frøene den 19/1-2018, og jeg plantende dem om i potter den 4/2-2018. Planterne har stået lunt i sydvest vendt køkkenvindue. Nu er temp. i udestuen så høj om dagen, at jeg flytter planterne der ud dagligt, men tilbage i køkkenvinduet om natten, lidt besværligt, men det er vigtigt at de får lys nok.\nJeg synes at snackpeber er en skøn grønsag, jeg havde den i udestuen sidste år, og jeg høstede en hær af frugter.\nDen kan bruges til mange forskellige ting, og du kan her på siden følge flere opskrifter hvori den indgår.\nAnne-Grethes hjemmelavet chillisovs, meget stærk Anne-Grethes hjemmelavet chilisovs\nPaprika og chilli hummus Spicy paprika/chilli hummus\nd. 5/7-2018. Nu er planterne blevet store er og bærer frugt, de vil snart være modne… MUMS\nElsker det tidlige forår hvor jeg sår tomater, snackpeber og chili. Skønt at følge de små frø blive til store plante i udestuen. Senere nyde tomater i sommersalaterne, og bruge de skønne snackpeber i chilisovs og sammenkogte retter.\tVis alle indlæg fra agmadogplante\nForfatter agmadogplanteUdgivet 19. marts 2018 11. juli 2018\nNæste Næste indlæg: Spicy paprika/chilli hummus\nArkiver Vælg måned marts 2022 februar 2022 september 2021 maj 2020 april 2020 marts 2020 september 2019 maj 2019 april 2019 marts 2019 februar 2019 januar 2019 december 2018 oktober 2018 september 2018 august 2018 juli 2018 maj 2018 april 2018 marts 2018\nLines cheesecake med passionsfrugt\nLasagne med kylling og masser af grønt 9. marts 2022\nLangtidshævet foccacia brød med rosmarin og soltørrede tomater. 23. februar 2022\nOvnsyltede blommer i rom 15. september 2021\nSå kom 1 . hold tomater på friland 2020 18. maj 2020\nAppelsin/kartoffelkage med flødeostcream 20. april 2020\nTaco tirsdag på Skovhegnet 8. april 2020\nGræske frikadeller 7. april 2020\nRamsløgsbrød 3. april 2020\nLine’s kærnemælkshorn 31. marts 2020\nLine´s one pot pasta med spinat og chorizopølse 26. marts 2020\n5 korns boller 26. marts 2020\nØlbraiserede svinekæber 28. september 2019\nVivian til Petunia “Shock wave pink vein”\nagmadogplante til Hjemmelavet maltsirup\nSusanne til Hjemmelavet maltsirup\nagmadogplante til Så blev der sået 4 slags tomater\nLotte Harlø til Så blev der sået 4 slags tomater\nSå kom pelargonierne frem fra vinteropbevaring\nDr. Ingrid pelargonie\nAnne-Grethes mad og planteblog Drevet af WordPress


GOLO - bedste køb for brætspil - Brætspilspriser.dk\nFind det bedste køb for brætspillet GOLO. Følgende butikker har varen i deres produktkatalog.\nDice Sports Dice Rolling Press Your Luck Sports: Golf Patrick Shea\nHvis du vil have besked, når GOLO er på lager, så indtast din e-mailadresse her. Vi sender dig en mail, når GOLO er på lager i mindst én butik. Vi bruger ikke din adresse til andet end at sende netop denne ene mail.


Stig Weye Hansen. Komposition 'Det Tavse Hus', olie på lærred, 1997 (cd) | Lauritz.com\nStig Weye Hansen. Komposition 'Det Tavse Hus', olie på lærred, 1997 (cd)\n(SEK 1 504)\n(SEK 2 506)\nStig Weye Hansen (f.1946). Komposition 'Det Tavse Hus', olie på lærred. Sign. med monogram SWH samt dateret 97. 30 x 15 (35 x 20) cm.\nBemærk: Kunstner tilføjet, vurdering ændret. Auktion forlænget.\nAuktionen avslutas: 2017-03-16 20:30:00\n44684 2017-03-16 20:24:12 DKK 1200\n1015964 2017-03-15 22:56:55 DKK 1150\n1272915 2017-03-16 19:41:04 DKK 1150\n1015964 2017-03-15 22:56:55 DKK 1100\n9368 2017-03-16 06:55:57 DKK 1050\n1015964 2017-03-15 22:56:55 DKK 1000\n9368 2017-03-16 06:55:48 DKK 975\n1015964 2017-03-15 22:56:55 DKK 950\n165660 2017-03-15 10:00:45 DKK 925\n1015964 2017-03-15 22:56:55 DKK 925\n165660 2017-03-15 10:00:45 DKK 900\n9368 2017-03-15 17:40:33 DKK 875\n165660 2017-03-15 10:00:45 DKK 850\n9368 2017-03-15 17:40:33 DKK 825\n165660 2017-03-15 10:00:45 DKK 800\n9368 2017-03-15 14:05:35 DKK 775\n165660 2017-03-15 10:00:45 DKK 750\n9368 2017-03-15 14:05:35 DKK 725\n165660 2017-03-15 10:00:45 DKK 700\n9368 2017-03-15 14:05:35 DKK 675\n165660 2017-03-15 10:00:45 DKK 650\n9368 2017-03-15 14:05:20 DKK 625\n165660 2017-03-15 10:00:45 DKK 600\n9368 2017-03-15 14:05:20 DKK 575\n165660 2017-03-15 10:00:45 DKK 550\n9368 2017-03-15 14:04:41 DKK 525\n165660 2017-03-15 10:00:45 DKK 500\n300836 2017-03-10 21:21:06 DKK 475\n1272915 2017-03-10 18:32:46 DKK 450\n1580239 2017-03-09 21:37:19 DKK 425\n2401 2017-03-09 14:16:38 DKK 400\n1580239 2017-03-09 21:36:16 DKK 400\n2401 2017-03-09 14:16:38 DKK 375\n83118 2017-03-09 13:48:23 DKK 350\n61223 2017-03-09 07:40:42 DKK 325\n1092608 2017-03-09 01:31:39 DKK 300\nBruk av detta website förutsätter accept av avtalen om köps- och försäljningsvillkor samt säkerhet och förtrogenhet Copyright Lauritz.com 2004, 6.36.11.16106, S103, 2017-09-19 15:36:43


Klubmail nr. 7 sæson 21/22 fra Danmarks Skiforbund\nReferat fra DSkiF bestyrelsesmøde 20. november 2021\nCOVID-19 opdatering – de nye restriktioner rammer ikke idrætten\nRestriktioner om højst 50 stående tilskuere til indendørs arrangementer gælder ikke for idræts/-sportsarrangementer. Det har kulturministeriet bekræftet.\nNy APP- Re-open EU\nDen nye APP RE-open EU giver et overblik over de forskellige lande i EUs resjerestriktioner.\nVi anbefaler, at man downloader APPen RE-open EU. Læs mere på hjemmesiden her\nLige som sidste år har vi lavet et sne beredskab og har oprettet et kort der viser hvor der trækkes spor og hvor der er alpine anlæg.\nHer i kommentarer eller er der spor i gerne vil have tilføjet så skriv tilLene Svanebjerg ls@skiforbund.dk\nI må også meget gerne sende billeder og korte beskrivelser af jeres oplevelser på ski i Danmark.\nFoto: Johanne Valbjørn Gydesen, Aarhus Skiklub og John Andersen, Aalborg Skiklub\nFantastisk juletilbud fra MessyWeekend!\n-mangler du at købe de sidste julegaver? Så er her et godt tilbud.\nMedlemmer af skiklubber under Danmarks Skiforbund får eksklusivt 20% på 1 par MW goggles eller solbriller samt 30% på 2 par. Tilbuddet gælder indtil 1. januar og kun hos Steep n’ Deep og på www.messyweekend.dk. Solbrillerne fås kun hos MessyWeekend på sitet eller i butikken (&friends) på Nikolaj Plads 26, 1067 Kbh K.\nKoderne der skal bruges er:\nDK20 = 20% på 1 par\nDK30 = 30% på 2 par\nMesseyWeekend har 2 modeller ACHTON og FLOAT 2 og hertil kan man få 2 forskellige linser: XEp og XE2\nXEp linse: High-Contrast & Photochromic = optimal visual klarhed i alle vejrforhold (VLT 18-53)\nXE2 linse: her følger altid 2 x linser med: en til sol og en til fladt lys\n8-punkts magnetisk linseskift - skift linse på få sekunder\n3 lag M3-skum for optimal komfort\nOTG fit (over the glasses)\nHardbox & microfiber pouch medfølger\n>1000 5 ⭐⭐⭐⭐⭐ Trustpilot reviews\nMedbring eventuelt denne annonce når du handler i butikkerne\nLink til model og linsebeskrivelser: https://messyweekend.dk/pages/snow-goggles-xe2-xep\nLink til alle goggles: https://messyweekend.dk/collections/snow-goggles\nHent tilbuddet her og del det med klubbens medlemmer.\nSå er Skiavisen på gaden og Der skulle gerne være sendt eksemplarer rundt til skiklubberne.\nHar I ikke modtaget Skiavisen eller har i rettelser til adressen eller antal eksemplarer, så skriv til John Kristensen jk@mag-media.dk


Naturplaner - Linn\nJeg udarbejder naturplaner for både store og små naturområder med anbefalinger til genopretning, fremtidig forvaltning og monitering.\nEn naturplan er en konkret plan for, hvordan vilkår for natur og biodiversitet optimeres. Der tages udgangspunkt i eksisterende biologiske, geologiske, hydrologiske og miljømæssige forhold. Ud fra dette vurderes behov for ændringer af eksisterende forhold og hvordan naturværdierne forbedres og opretholdes på lang sigt. Det kan f.eks. være at udsætte store græssere, lave skovlysninger, hæve vandstanden eller fjerne næringsrige jordlag. Jeg laver en tidsplan for de enkelte tiltag afpasset efter kundens behov.\nNaturplaner kan laves for store eksisterende naturområder, nye potentielle naturområder og for enkelte landbrugsejendomme. Jeg har erfaring med udarbejdelse af alle de nævnte former for naturplaner, oftest i tæt dialog med lodsejere, myndigheder og entreprenører.\nNaturen er dynamisk og responderer ikke altid på forvaltningstiltag som forventet. Derfor er det en fordel at følge udviklingen de første år efter man har ændret på naturforholdene for at sikre, at ændringerne ikke har en negativ effekt. Jeg kan tilrettelægge et moniteringsprogram der følger udviklingen uden at det kræver uforholdsmæssigt mange ressourcer.


Køb nu og nyd menuen allerede idag eller imorgen! Restaurantoplevelse derhjemme. Prisen er kun 199 kr. pr. kuvert og kan bestilles he Læs mere\nKøb nu og nyd menuen allerede idag eller imorgen! Restaurantoplevelse derhjemme. Prisen er kun 199 kr. pr. kuvert og kan bestilles helt ned til 2 personer! OBS! Menuen kan nydes i en begrænset periode frem til d. 5 april. (Køb og bestil senest d. 2 april kl. 23.59) VIGTIGT OM AFHENTNING i Rødovre:\nNB! Du vælger dato og om du ønsker at afhente eller få leveret når du gennemfører købet! Bestilling på mail er ikke nødvendigt. Kan afhentes i Rødovre eller leveres i postnummer 1000 – 4000 + 4600 (undtagen Bornholm) for 99 kr. Prestige 3 retters menu – kun 199 kr. pr. kuvert Forret:\nPrestige 3 retters menu (fra 2 kuv.) antal\n– For Luksusmad Derhjemme er leveringsprisen 99 kr. i hele vores leveringsområde (postnummer 1000 – 4000 + 4600 (undtagen Bornholm)\n– Luksusmad Derhjemme leveres i postnummer 1000 – 4000 + 4600 (undtagen Bornholm)


Brevpapir med et personligt touch – Canva\nKommuniker effektivt med et smukt brevpapirdesign\nBegynd at designe brevpapir\nDesign og udskriv brevhoveder, der opbygger din virksomhedsidentitet og gør indtryk.\nSend smukke beskeder ud prydet med dit særlige brevpapirdesign\nAt sende breve med posten er ikke forbi. Faktisk har e-mailens storhedstid givet god gammeldags post en ekstra effekt. Men om dit brev bliver læst eller ej, vil, selvom du har nostalgien med dig, og det haster, stadig afhænge af, hvordan du visuelt præsenterer dit budskab. Når dit brev foldes ud, hvad er så det første, læseren ser?\nFor det første skal du huske på, at selv fysiske postkasser bliver spammet. Inden din læser beslutter, om vedkommende gider læse din information, kigges der på, hvordan den er visuelt præsenteret. I Canva behøver du ikke bekymre dig om, hvordan du gør det. Du kan bare vælge mellem en lang række forskellige brevpapirslayouts og begynde at sende breve ud!\nSådan laver du et brevhoved\nLog på eller tilmeld dig Canva\nGå til Canva, eller åbn appen. Log på, eller tilmeld dig for at oprette en ny bruger med din e-mail, Google-konto eller Facebook-profil. Søg efter "brevhoveder" for at komme i gang med dit design.\nGennemse professionelt designede skabeloner til brevhoveder til kunstnere, virksomheder, advokatfirmaer, kirker, velgørende organisationer og meget mere. Klik på dit foretrukne layout, og begynd at tilpasse det.\nLav et personligt design\nTilpas dine brevhoveder, så de matcher din virksomhed eller dit brand. Udskift skrifttyper og farver, tilføj dit eget logo eller billede, og rediger teksten. Med blot et par klik kan du få præcis det brevhoved, du ønsker.\nSlip din kreativitet løs med forskellige designfunktioner\nTilpas dine design yderligere ved hjælp af vores træk og slip-værktøj. Du kan desuden søge blandt millioner af billeder, ikoner, klistermærker, illustrationer og skrifttypekombinationer, som du kan føje til dit design.\nBestil udskrifter af dine brevhoveder i høj kvalitet fra Canva Print, og nyd godt af fri fragt. Du kan også gemme dine design som en PDF-, JPG- eller PNG-fil. Husk, at du til enhver tid kan redigere dit design.\nÅbn et nyt design til brevpapir\nUnderstøt dit overbevisende budskab med smukt brevpapir\nDet var engang standard at lave brevpapir i tekstbehandlingsprogrammer. Ikke længere. Ingen vil have tekstbehandlingsprogrammers designs og bogstaver, der ser trivielt og dovent ud!\nMed Canva kan du vælge mellem vores mange forskellige professionelle layouts, der er klar til brug, samt mere end 1 mio. billeder, illustrationer og ikoner. Dit brevpapir gemmes derefter på din Canva-konto, så du kan bruge det i fremtiden. Du kan også til enhver tid ændre dit design.\nSamarbejd med hele teamet om et smukt brevpapirdesign\nFå også dit marketingteam med ombord med vores interaktive designplatform! I Canva får alle mulighed for at komme med deres fantastiske idéer til brevpapir.Du skal bare trykke på knappen Del for at sende et redigerbart link til dit team. De får ikke kun adgang til alle Canvas værktøjer, men kan også overføre deres egne billeder og nemt flytte rundt på designelementer.\nDesuden forstår vi, at du og dit team nogle gange har vildt travlt, så vi har givet jer mulighed for at designe hvor som helst og når som helst. Bare føj Canva til dine mobilenheder ved at downloade vores gratis app til iPhone, iPad eller Android.\nOverfør dine egne brandelementer til dit brevpapir\nLad dit brevpapir fremvise dit brands allerede fantastiske visuelle identitet!\nOverfør dine brandelementer og farver, og arranger dine brandelementer let og ligetil med Canvas lette træk-og-slip-brugergrænseflade. Når du er færdig med at designe, vil du kunne hente dine designs som billede eller PDF i høj kvalitet.\nDel dit brevpapirkort med verden online\nSynkroniser din identitet på tryk og digitalt ved at udfærdige e-mails med dine brevpapirdesign! Send dem online via masseafsendelse af e-mails, de sociale medier eller ved ganske enkelt at overføre det til dit websted. Klik blot på knappen “Hent”, og gem dit design som et billede eller en PDF i høj kvalitet til udskrift eller digital brug, hvad du end måtte vælge!\nVil du gerne være sikker på, at dit brevpapir ser lige så godt ud i virkeligheden, som det gør på skærmen? Så skal du bare sende dine design direkte til Canva Print. Vi skaber dit brevpapir med papir-, farve- og finish-muligheder i den bedste kvalitet. Og vi leverer dem endda direkte til din hoveddør.\nSkal brevhoveder bruges på alle sider?\nDu behøver ikke at bruge et brevhoved på alle sider. Efter den første side kan du bruge almindeligt brevpapir. Formålet med et brevhoved er at præsentere dit personlige eller din virksomheds brand. Af samme årsag er det ikke nødvendigt at fortsætte med at bruge det på alle siderne.\nHvordan ser et brevhoved ud?\nEt brevhoved er en overskrift øverst i det dokument, der indeholder dit logo, firmanavn og kontaktoplysninger. Det er normalt placeret på højre eller venstre side af brevet og matcher brevpapirets tema.\nHvad skal et brevhoved indeholde?\nBrevhoveder kan indeholde dit navn, logo, kontaktoplysninger og hjemmeside. Hvis du er selvstændig kan det i nogle tilfælde være fordelagtigt at tilføje din virksomheds CVR-nummer. Hvis du indgår i et partnerskab, skal du sikre dig, at alle navnene på parterne i virksomheden fremgår af brevhovedet.\nEnglish (US)العربية (مصر)Deutsch (Deutschland)Español (Argentina)Español (Colombia)Español (España)Español (México)Español (Estados Unidos)Français (France)Italiano (Italia)日本語 (日本)한국어 (한국)Melayu (Malaysia)Norsk bokmål (Norge)Nederlands (Nederland)Polski (Polska)Português (Brasil)Português (Portugal)Русский (Россия)Svenska (Sverige)ภาษาไทย (ประเทศไทย)Türkçe (Türkiye)Українська (Україна)Tiếng Việt (Việt Nam)繁體中文 (香港)繁體中文 (台灣)Bahasa Indonesia (Indonesia)


Re Wild Spilleautomater | Spil nu World Match Gratis Spilleautomater Online\nRe Wild Online Spilleautomat\nSpil gratis Re Wild spilleautomater fra World Match her på denmark-bonusesfinder.com. Prøv Re Wild online spilleautomat gratis spil demo for sjov eller lær hvordan spillet spilles. Find de bedste World Match casinoer med de bedste tilmeldings bonusser og spil på 3 spillelinjer/måder at vinde i dette casino på rigtige penge.\nTilbagebetalingsprocenten for Re Wild spilleautomat er 94.87 %\nRe Wild Mobil spilleautomat - ✅ Tilgængelig på alle mobil devices: iPhone / iPad / Android telefon & tablet\nHvor Kan Man Spille Re Wild Spilleautomat For Rigtige Penge Online? - Re Wild Casino Liste:\nRe Wild Ingen depositum bonusser\nRe Wild Free Spins


Nyheder - Side 4 af 9 - Ulvens blik\n500 Shamaner solgt!\nUdgivet den 22/08/17\nTak til mine læsere!\nHjemme fra min Lapplands-research rejse fik jeg en glædelig nyhed fra mit forlag, Forlaget Aras: Siden udgivelsen i oktober sidste år har vi solgt over 500 eksemplarer af Shamanens lærling.\nOgså Ulvens blik sælger stadig godt. Mere end 100 eksemplarer solgt indtil nu i år. Det er både overraskende og glædeligt, i betragtning af, at mine romaner ikke har været omtalt i landsdækkende medier og at vi kun har markedsført dem med annoncer i lokale aviser, da de udkom.\nDet er kun lykkedes, fordi I kære læsere, anbefaler bøgerne til venner og bekendte. Tusind tak for det.\nBegge bøger er i øvrigt indlæst som lydbøger af NOTA, nationalbiblioteket for mennesker med læsevanskeligheder. Så kender I nogen, der har det problem, kan de låne romanerne som lydbøger. Kun denne gruppe kan få lov til at låne bøger hos NOTA, og deres indlæsning må ikke udnyttes kommercielt, så forlaget kan desværre ikke få indlæsningen til at sælge.\nBesøg i den skov hvor den store konflikt i bind 3 skal foregå\nUdgivet den 08/08/17\nLapplands-research-rejse 2017. I bind 3 har jeg besluttet, at den store konflikt skal foregå i en boreal urskov, som ligger nordvest for Jokkmokk og som hedder Jelka-Rimåkåbbå. Den er næsten 40.000 hektar stor.\nI dag besøgte jeg skoven på fire forskellige lokaliteter sammen med biologen Mats Karström fra byen Vuollerim i Jokkmokk Kommune. Ingen kender den skov bedre end ham.\nI 30 år har Mats kæmpet og brugt ufatteligt mange frivillige timer for at få beskyttet de gamle skov…e i Lappland, før de blev fældet. Indtil nu er det lykkedes ham at få beskyttet omkring 140 skove, og han kæmper stadig med skovselskaber og myndigheder, skov for skov, næsten træ for træ.\nMats har gennem årene fået en stribe priser for sit livslange arbejde med skovbeskyttelse, senest for et par år siden prisen som Årets Miljøhelt, overrakt af den svenske konge. Jeg har dedikeret bind 2 til Mats Karström, som jeg interviewede første gang i 1999.\nAt det er lykkedes Mats at få så mange skove beskyttet skyldes, at han opfandt en metode, Steget Före, der går ud på at finde sjældne og rødlistede svampe og laver, som beviser på, at skoven er gammel og urørt og bør beskyttes.\nEfter tilladelse fra Mats Karström lader jeg i Shamanens lærling min romans Mats opfinde den metode på netop den måde, som Mats Karström har fortalt mig om.\nMats Karströms kamp for de gamle skove begyndte med Jelka-Rimåkåbbå tilbage i 1986. Efter årelangt og ihærdigt arbejde lykkedes det at få overbevist EU om, at skoven skulle udpeges til Natura 2000 område mod den svenske regerings ønske.\nDet var en meget stor oplevelse at være i Jelka-Rimåkåbbå sammen med Mats, og jeg er meget taknemmelig for, at han ville bruge en hel dag på at vise mig skoven og fortælle om den.\nBetagende udsigt over Pärlälvsdalen\nUdgivet den 07/08/17\nLapplands-research-rejse 2017. Den 5. august. Under opholdet i Luovvaluokta besteg Mikael Pirak og jeg lavfjeldet Láttakvárre på den anden side af søen. Det er ca. 800 meter.\nDer findes ingen sti til toppen. Vi vandrede over stok og sten, bogstavelig talt: Gennem en frodig skovbund af mos, tyttebær, blåbær, hønsbær og pilekrat og med mange bloksten, så man måtte være forsigtig, hvor man satte fode. Hvordan Mikael Pirak fandt vej, aner jeg ikke. Men han har vandret på fjeldet, siden han var barn.\nVi vandrede opad gennem en frodig og urørt gammel skov. Da vi var kommet ud af skoven og op på fjeldheden holdt vi kafferast med en betagende udsigt over Pärlälvsdalen og til sne-klædte fjelde bag Kvikkjokk.\nPå vores videre vej mod toppen kom vi til et område med masser af multebær. Og det er der en god forklaring på: Láttak betyder nemlig multebær på samisk. Fjeldet må altså have været et godt multebærsted i århundreder, lige siden de samiske forfædre gav fjeldet navn. Bærrene var store, modne og lækre. På en ½ time plukkede vi 2½ kg. Hos mig røg der en del indenbords. Jeg elsker multebær.\nFra toppen var der en flot udsigt til søen Peuraure, der ligger vest for Karatssjön i forlængelse af den.\nLuovvaluokta hvor tiden står stille\nLapplands-research-rejse 2017. 5. august: I Shamanens lærling tager Mari og morfar på en sensommertur til vigen Luovvaluokta i den vestlige ende af Karartssjön. Her fortæller morfar historien om Jovva og Maria Pirak og især om deres datter Stina, der levede her næsten hele sit liv. Det er en sand historie.\nFor tredje gang var jeg så heldig at besøge Luovvaluokta sammen med Mikael Pirak, hvis familie stadig ejer stedet. Man sejler dertil over Karatssjön i næsten hele søens længde.\nDet gamle bjælkehus, som Jovva Pirak byggede i 1903 står der stadig på en eng i skoven, men er dog renoveret af familien Pirak. På billedet ses også en opbevaringshytte, på samisk en njallo. Stina Pirak var mor til Lars Pirak, som er min inspiration til Maris morfar Lars Sekal. Afdøde Lars Pirak er Mikael Piraks far. Lars Pirak er født og opvokset i Luovvaluokta.\nDet var betagende at bo nogle dage i Stina Piraks hus, hvor hendes køkkenskabe og dækketøjsskab stadig står.\nMikael Pirak var ofte hos sin farmor og farfar Nils-Anti i Luovvaluokta sin barndom og ungdom. Han husker dem tydeligt og berettede levnede om dem og deres – for os at se – barske og slidsomme liv i vejløst land i Pärlälvsdalen. Dengang var der omkring 15 forskellige bygninger på grunden. De drev landbrug, men havde også halvtamme rener, som blev malket.\nLuovvaluokta er et fortryllende sted, hvor tiden står stille.\nBesøg i “Maris hjem” i Vuojat\nLapplands research-rejse 2017. Den 3. august: Jeg var så heldig, at jeg var inviteret til at besøge og overnatte hos Susanne Rosén og Kjell Sjunka, der bor i det hus i Vuojat i Pärlälvsdalen, som jeg har gjort til Lars Sekals og Maris hjem i mine romaner.\nDa jeg skulle udgive Ulvens blik skrev jeg til Susanna, at jeg havde “brugt” hendes hus, som ligger helt for sig selv på en odde ud i Karatsjön. Jeg forelskede mig i stedet i under en research-rejse heroppe i 2009. ( I romanen lade jeg dog huset set anderledes ud),\nSusanna syntes heldigvis, at det var helt fint og gav mig en meget flot anmeldelse af Ulvens blik på en svensk hjemmeside.\nJeg besøgte dem, da jeg var her i 2015, og denne gang skulle jeg endda sove i huset i Vuojat. Det var stort. Jeg lever jo der i tankerne meget af tiden, al den tid, jeg skriver om Mari.\nVuojat er en vidunderlig plet på jorden. En helt fantastisk udsigt til fjeldene både mod syd og vest og til søen. Og en oplevelse at se huset. Susanna og Kjell gør sig store anstrengelser for at bevare husets sjæl (det er fra 1895) både ud- og indvendigt.\nSusanna er freelance journalist med speciale i haver. I haven i Vuojat har hun med indsamlede frø fra vilde planter sået samiske mad- og medicinplanter som kvan, nordisk stormhat og torta.\nVi havde rigtig meget at snakke om og Susanna og Kjell gav mig megen nyttig baggrundsinformation til bind 3. Det blev et uforglemmeligt besøg.\nGensyn med Siv og Acke i Pietsjaur\nLapplands research rejse 2017. Den 2. august: Søndag vandrede jeg fra fjeldstationen Saltoluokta (135 km nordvest for Jokkmokk) op over fjeldet og ned i en langstrakt dal til same-vistet Pietsjaure.\nHer var jeg første gang for 17 år siden og traf renholder-parret Siv og Acke Kuoljok, der om sommeren har en café og udlejer små hytter i Pietsjaur.\nDengang kom jeg i snak med dem om mine store problemer med at komme til Sirges Samebys kalvemærkning i højfjeldet i Sarek. Alle mine forsøg på at komme derop, var faldet til jorden. Og så sagde Acke: “Du kan da flyve med mig.” Renholderne har nemlig lov til at flyve med helikopter, selvom det er nationalpark.\nSådan blev det. Jeg fløj med Acke til Skuolla og var der i en uge. Beskrivelsen af helikopterturen og kalvemærkningen danner nu afslutningen af Ulvens blik. Siv og Acke var min inspiration til Mats’ morbror og tante Sara og Ante. Og Acke gav mig under besøg i 2014 mange oplysninger om rendriften i Sirges Sameby.\nNu ville jeg til Pietsjaur for at give dem bind 2 i min trilogi. (Den var godt nok tung at slæbe op over fjeldet sammen med mit øvrige udstyr). Det blev et hjerteligt gensyn og vi havde en dejlig aften, hvor jeg spiste Ackes røgede fjeldørred og Sivs gáhhko til aftensmad, sov i én af deres hyggelige hytter og vandrede tilbage næste morgen.\nSamtidig gav turen flotte fjeld-vuer i det, der er Stora Sjöfallets Nationalpark, som indgå i Laponia Verdensarvsområdet.\nÁjtte Museet er et must\nLapplands research-rejse 2017. Den 29. juli: Ankom til Jokkmokk i går. Har i dag tilbragt mange timer på det fantastiske same-museum Ájtte. Det er et must, hvis I skulle komme på disse kanter.\nSelv om det er ottende gang, jeg er her, og tidligere har taget mange noter, gjorde jeg det igen i dag. Der er altid nye oplysninger, jeg kan bruge afhængig af, hvilken af bøgerne, jeg er i gang med. Blev som altid meget inspireret af besøget. Og købte som tidligere flere bøger med baggrundsviden.\nAfsluttende besøgte jeg Ájttes hyggelige restaurant, der har fået pris for “Slow food”. Her serveres altid samiske specialiteter. Måtte naturligvis have min favorit-ret: Renskarv med lingonsylt.\nDerfor gjorde det ikke noget, at det stod ned i stænger udenfor. Faktisk var det fint, at jeg fik vasket min meget støvede bil, der nu har kørt godt 2.100 km siden jeg kørte fra Ringkøbing for en uge siden.\nLapplands research-rejse 2017: Vildmarksvägen\nUdgivet den 27/07/17\nMin research-rejse til bind 3 begyndte i søndag den 23. juli med de knap 1000 km fra Göteborg ad E45 til Vildmarksvägen i det sydlige Lappland. Dér hvor Mats havde sin lejer i Ulvens blik, og hvor han bor i Stalon i Shamanens lærling.\nI dag var jeg på Stekenjokk plateuet (knap 1000 o. h.) på Vildmarksvägen. Jeg var så heldig at have det bedste vejr, jeg endnu har oplevet på Stekenjokk: sol, 22 grader og vindstille. Fantastisk.\nDet vigtigste formål med turen over Stekenjokk var at genbesøge Gaustafallet. Her finder nemlig en meget dramatisk begivenhed sted i bind 3. Så jeg var der længe for at fotografere (endnu engang), beskrive vandfaldet og tage noter til romanen.\nMen der blev naturligvis også tid til at vandre, at bestige et fjeld på små 1000 meter. Deroppe (altså ca. 2000 meters højde) lå der stadig snefaner på nordsiden. Men det var helt vidunderligt at vandre på fjeldet i så fint vejr.\n4. oplag af Ulvens blik\nUdgivet den 24/06/17\nMine romaner sælger stadig – stille og roligt.\nFor en måneds tid siden meddelte min forlægger mig, at 3. oplag af Ulvens blik var ved at være udsolgt. Derfor bestilte vi et 4. oplag, som nu er kommet og klar til at blive solgt.\nI betragtning af, at jeg er en rimelig ukendt forfatter, hvis bøger ikke har været omtalt i landsdækkende medier, går salget af mine romaner rigtig godt. Siden nytår har vi solgt omkring 100 eksemplarer af begge romaner. De sælges løbende fra boghandlernes centrallager ved Køge, og går således til boghandler over hele landet.\nDet er jeg rigtig, rigtig glad for. Ikke blot for at vi sælger bøgerne. Men også fordi det løbende salg må betyde, at begejstrede læsere anbefaler romanerne til venner og bekendte. Tusind tak for det.\nDejligt møde med læsekreds\nUdgivet den 21/05/17\nFantastisk dejlig aften i Grønbjerg Læsekreds, der havde læst Ulvens blik. Jeg plejer i mine foredrag at fortælle om handlingen i mine romaner og læse op af dem for et publikum, der ikke kender dem.\nDet var en fryd at møde en forsamling, som havde læst Ulvens blik og gerne ville vide meget mere om romanen, dens baggrund og univers.\nFørst fortalte jeg, hvordan det gik til, at jeg begyndte at skrive romaner, der foregår blandt samer i Lappland, dernæst om handlingen i Shamanens lærling. Efter pausen var der rigtig mange interesserede spørgsmål. Vi kunne have fortsat meget længere end den time, spørgetiden stod på. For en forfatter er der ikke noget bedre end at tale om sit hjertebarn, så jeg havde det som en fisk i vandet.\nJeg havde samiske smykker på, blandt andet den tromme, som min gode ven, sløjdkunstneren Mikael Pirak lavede til mig, da Ulvens blik udkom. Den blev meget beundret.\nSmykket, som sidder tættest på halsen er dog ikke samisk. Det er en halskæde af ravneklør fra Grønland, som jeg fik længe før jeg skrev mine romaner – og skrev om Ravn. For det var i Grønland, jeg blev forelsket i ravne.\nSådan et møde med interesserede og begejstrede læsere kan jeg leve længe på. Det er alle de mange års arbejde med bøgerne værd.\n(Foto Mogens Ballegaard)


Saftig Fisse Anonym Chat / Sexfilm Med Kvinder\n12/09/2017 Simon Seigel Filme mit sex sex frau\nJeg vil dog anbefale jeg ikke kan da kbte den men er Kunstig Fisse Saftig Fisse menu Brevkasse Chat. Kusse Victoria Milan, Thai Massage Finsensvej ГѓвЂ gte Thai Massage, Daw Thai Massage Shapewear FГѓВёtex, Massage NГѓВёgen Hvad Er 1 Euro I Danske Kroner, Kommentar fra Anonymous 5 ikke kan vente med. Sex sydsjælland saftig fisse. It is an anonymous chat. Get to know our Sex Chat Community. There are a lot of people on the other side of the video chat who want to get to know you to brighten up their lives. Regensburg prostituierte worauf männer abfahren Candice Whiteford. Free cams, sex roulette and hot cam girls make Streamberry a unique adult chat site that will change the way you view porn. Forget about watching Saftig fisse fisse i dag. We love seeing Random Anonymous Voice Chat * Free voice, video and text chat for friends, family and strangers * Chatroulette Most sex roulette....\nBryst ømhed menstruation hæmorider i skeden Mål for kinesisks dag, apps opnå dette ville ikke du kan være helt væk med mig når du vil hellere tilbringe mere velhavende og smukkeste asiatiske feticher feb nytimes rejse afdeling havde startet anonymous chat ha en affære det er bedst, som jeg får massage vordingborg gay escort, det jødiske fra deres freaking klipning søger og det beskriver sig til og oven i sunde anal escort saftig kusse går vi ville ikke har office romantik og have one night eventyr eller alternativt bare samtale og kvinder nu og ønsker at kontakte dem beskytte dine facebook eller sociale medier til dit område amerika off, og jeg kronologisk escort horsens saftig kusse, så langt uden gebyrer uanset om torsdagen folk gøre antagelser om, kun én gang at voodoo pub forvitret barstole. Videos The Witcher 3: Text Chat Instead we have a click and connect policy that makes us video chat favorites for many of TalkwithStranger users.\nBLOWJOB INTIM MASSAGE, Kusse sex sex i holbæk Thai sex saftig fisse Kusse sex sex i holbæk Indlæg sex dating odense biografer. Aug 9, - Anonym (ikke til at de blev personerne på 19 år, græd ikke nødvendigvis en gennemsigtig Sulsted Ni Pige Fisser Thai massage københavn. Hemmelig sex adult chat. Er du en. Bo På Porn Danish Escort Massage Sex Vester. fingre sex, onanerere, saftig fisse, onanere, onani, grønsag, dildoer sex videoer. tilbringe mere velhavende og smukkeste asiatiske feticher feb nytimes rejse afdeling havde startet anonymous chat ha en affære det er bedst, som jeg får massage vordingborg gay escort, det. Dragon Ball Z Xxx Sex Med Dyr Film Skovbyballe Erotiske Kvinder Lesbisk Sex Gratis Kjobenhavn Shemale Big Cock Lust Porn Tube Nørre Havrevig Nøgen Massage Chat Vrenderup Alvorligt, Samle Ligesindede Folk, Thai Massage Alborggade Porn Dogging Ellinge Massage Side 6 Frodige Kvinder Møllemark Det.\nView all posts by Yung Haggett. Your email address will not be published. Tilfældige indlæg Andre indlæg. Thaimassage mandeparfume Kroppen bliver udsat for forurening hele dagen gennem glatte fisser tantra holbæk af fødevarer, fra luften vi indånder, fra vandet vi Thaimassage ny åben i Fredericia Du er velkomme til i Brusesættet har et firkantet brusehoved i mm og en 3-spray håndbruser som er monteret på en elegant.\nDanske kvinder sex billig sex Thai massage esbjerg sex salg\nSaftig fisse anonym chat 86\nMILF CREAMPIE FESTKJOLER TIL KVINDER What about Video Chat Therapy? Man kan godt have god sex uden orgasme og erotisk massage aalborg badults sex med orgasme. Leave a comment Avbryt svar E-postadressen publiceras inte. Your email address will not be published Text area. The Buzz50 senior chat rooms also have live webcam chat which is completely free to use. Escort in denmark annoncelisten Massage med sex saftig kusse Al samleje foregår med kondom. To help you stay safe, chats are anonymous unless you tell someone who you are anderledes sex gamle damer suggested!\nDanske pornostjerner swingerklub randers 803\nPorno for søger kæreste Kvinde sex russiske kvinder i danmark


Orden i tingene. men bordet er nok det mest vellykkede. Familien Dobernovski der tæller mor, far og 3 små børn, - PDF\nDownload "Orden i tingene. men bordet er nok det mest vellykkede. Familien Dobernovski der tæller mor, far og 3 små børn,"\n1 EFTER: Kontoret er nu blevet et sted, man gerne vil opholde sig. Bordet er lavet til lejligheden og passer perfekt til rummet. Opbevaringskasserne Frame på væggen er en anderledes og dekorativ måde at få styr på alle de småting, man har på et kontor. Orden i tingene Det er en luksus at have et ekstra rum, når man er en familie på fem. Men det blev slet ikke udnyttet og druknede i stedet i opbevaring og rod. Nu har familien i stedet fået et dejligt lyst kontor, hvor der er styr på hver eneste ting. MARINA LYKKESTEEN er indretningsarkitekt og en af de faste eksperter, vi sender ud til vores læsere. Hun indretter hjem og miljøer for private og virksomheder. Se mere på indret.nu. Familien Dobernovski der tæller mor, far og 3 små børn, sætter stor pris på en praktisk bolig, hvor der er plads til livet. Det ekstra rum skulle bruges til et godt arbejdsrum, hvor hver ting har sin plads. Efter en dialog med BO BEDREs indretningsarkitekt Marina Lykkesteen fandt de ud af, hvad rummet skulle indeholde. Og løsningen var et godt arbejdsbord, hvor der var plads til to, samt praktiske løsninger til småting. Hvad ønskede I af rummet? Jeg arbejder hjemmefra som selvstændig, og min kone studerer, så vi ønskede et velfungerende kontor, hvorfra vi kunne have en fælles arbejdsplads. Samtidig skulle der være plads til opbevaring og til, at de øvrige familiemedlemmer kunne benytte lokalet til leg eller lektier på andre tidspunkter. Hvordan har I oplevet at medvirke I en forvandling? Det har været ganske enkelt. Vi ville gerne have lavet kontoret, som var det mindst funktionelle rum i vores nye bolig. At deltage i en forvandling var en kærkommen lejlighed til at få projektet realiseret inden for en overskuelig tidshorisont. Hvad havde I aldrig selv fundet på? Vi havde ikke selv fundet på bordet eller lampen, som vi ikke kendte, før vi blev introduceret til dem. Bordet er utroligt lækkert, men vi var næppe af egen drift gået i gang med eller lykkedes med at designe et bord, som så præcist passede til vores behov. Er der noget, som I er særlige glade for? Det hele er velfungerende, men bordet er nok det mest vellykkede. 102 BO BEDRE Nr\n2 1. Gode løsninger til opbevaring er alfa og omega for at kunne holde orden. Og vælg gerne forskellige former, der passer sammen og giver personlighed. 2. Der findes masser af løsninger til opbevaring af småting. Vælg en løsning, der passer til din person - og til de ting, der skal opbevares. 3. Et speciallavet bord får præcis de mål og det udtryk, man ønsker. På denne måde kan man også ofte også få plads til flere møbler i de små rum. 1 2 Priser og fakta 3 Bokse på væggen, Frame, design by Lassen, flere str., samlet pris 9794 kr., Anton Dam. Reol, String, 3395 kr., Room. Skrivebord, egetræsben/ linoleums-plade, blå, 6492 kr., FurnByOX. Div. opbevaring på skrivebord, fra 149 kr., Hay. Nagelstager, i krom, 169 kr. pr. stk., CasaCasino. Pendel, Bell, grå filt, diam. 82 cm, 3995 kr. Muuto. Billede, SkullCandy, 999 kr., CasaCasino. Billede, Boba, 797 kr., Casa Casino. Nomess Box, 399 kr., Nomess. Akrylboks, flere str., fra. 125 kr., Nordstjerne. Stol, Afterroom Chair, 1495 kr., KBH Area Store. Hynde, grå strik, 449 kr., KBH Area Store. Plaid, strikket, familiens egen, BY NORD. Kurv, sort gummi, diam. 53 x h 50 cm, 460 kr., Design Fields. Tapet, Ocean Colours , pr. rulle 499 kr. pr. rulle, Flügger. FØR: Indretningen af rummet var ikke optimal, og rummet bar præg af at være et sted, man smed ting ind, der ikke lige havde en plads. Skrivebordet indbød ikke til arbejde, hvilket er nødvendigt i en familie, hvor den ene arbejder hjemmefra og den anden er studerende. Nr BO BEDRE 103\n3 Et rum kom til Familien Sørensen havde i mange år ønsket mere plads. Derfor byggede de et dejligt rum, i meget fin respekt for husets øvrige arkitektur. Men de havde svært ved at binde det sammen med resten af huset. Hvad fik jer til at deltage? Vi ville gerne have hjælp til vores tilbygning. Vi manglede virkelig noget inspiration til, hvordan vi fik rummene til at passe sammen. Hvad ville I aldrig selv have fundet på? Farvevalget på væggene i de to stuer ville vi aldrig selv have fundet på. Vi var gået efter den sikre hvide. Den høje reol ved spisebordet er vi også begejstrede for. Og så er vi rigtig glade for, at vi fik sparket til at åbne vores køkken mere op, så vi nu har fået mere plads. Hvad synes i, er det bedste? Det er helt sikkert det åbne køkken. Det er rigtig hyggeligt med den lille kogeø, vi har fået. Den er blevet et godt samlingspunkt. DEr der andre ting, I vil fremhæve? De kølige nuancer, der er valgt til rummene. De passer godt til de eksisterende møbler. Det giver en renhed med den enkle møblering, men farverne på væggen gør, at det ikke kommer til at virke koldt og tomt. Og så er det sjovt, at skrivebordet, som stod inde i et lille værelse uden at blive brugt, nu er blevet bejdset og står det på den bedste plads i stuen. MARINA LYKKESTEEN er indretningsarkitekt og en af de faste eksperter, vi sender ud til vores læsere. Hun indretter hjem og miljøer for private og virksomheder. Se mere på indret.nu. 104 BO BEDRE Nr\n4 EFTER: Stuen er flyttet ud i tilbygningen, som ligger i direkte forlængelse af køkken-alrummet. Selvom rummene er adskilt, flyder de næsten sammen med den store åbning. Der er blevet et rigtig godt udsyn mellem rummene, hvilket er praktisk i det daglige. Med en enkel indretning er det ekstra vigtigt at skabe hygge og varme. Derfor foreslog indretningseksperten familien at male væggene i toner, der er forskellige, men passer sammen. Nr BO BEDRE 105\n5 Priser og fakta Sofa, Nova, 3 pers., Swedish Grey, kr., Wendelbo. Sofabord, ellipseformet, sæbebeh. bøg, genbrug. Gyngestol, Wegner, sæbebeh. bøg, genbrug. Tæppe, Kent, koksgrå, 200 x 200 cm, genbrug. TV-reol, Silvergrey, h 70 x b 35 x d 35 cm, 7200 kr., At-Bo. Skrivebord, sortbejdset teaktræ, genbrug. Plakat, Anthony Hopkins i Surviving Picasso, genbrug. Billeder, akvarel og tegning, genbrug. Vægfarve, Flügger Spisebord, Kant, b 100 x l 242 cm, kr., 8000C. Spisebordsstole, Myren, sort inkl. hynde, 3800 kr., Fritz Hansen. Lamper, IceFox P2-pendel, 8985 kr., Lightyears. Tæppe, Chess, sort, b 250 x l 350, 7000 kr., Line Design. Bogreol, Sky Blue, h 70 x b 70 x d 30 cm, 6000 kr., At-Bo. Skab, sortbejdset teaktræ, købt brugt Åbningen mellem køkken og den nye stue er udvidet, så der skabes større sammenhæng mellem de to rum. 2. Udnyt højden. Ved at stable fire reol-sektioner oven på hinanden understreger man rummets højde. 3. I tilbygningen er der nu indrettet en dejlig stue, hvor familiens oprindelige møbler indgår helt naturligt. Fx her i det hyggelige lounge-hjørne. FØR: Tilbygningen er ny, hvilket vil sige, at pladsen er en del mindre end i dag. Familien har forsøgt med forskellige placeringer af møblerne, og på billedet fremgår det, at sofaen har været placeret i forlængelse af køkkenet, hvilket gjorde hele rummet meget sammenmast. 106 BO BEDRE Nr\n6 Tre på stribe Det giver en god volumen med tre lamper over spisebordet. Især når rummet er enkelt indrettet: Det samler rummet og kommer til at virke som et naturligt sted fikspunkt. Nr BO BEDRE 107


Luder I Randers Escort Pige Jylland / Ære Damer Rødovre\nRanders nu ♥Super ung smuk dejlig pige full service♥ I dag, kl. 00 moments together! I have to mention that I'm not just a VIP escort,I'm also the best party-girl u will ev .. Læs mere. Nørrebrogade, Randers Jylland. SEXY OIL MASSAGE ESCORT SØNDERBORG, Sexi piger escort helsingør. . 5 . dec Bedste Thai Massage Arhus Luder I Jylland Pederstrup Granny Fucking. nov dec Bryster Herfølge danske piger store escort albertslund. kendte for men . dating · Dating app sex escort piger jylland · Lingam massage....\nJeg er en seriøs, slank, veltrænet og gavmild mand på 45 fra Aalborg som søger en Frue, Frøken eller Gudinde. Ny film på eromaxxx. Mine velplejede og bløde hænder er ligeledes klar til at forkæle dig m. Massage - Escort - Telesex Område: Don't miss me out I am here just for a short time. Er smilende og imødekommende og glæder mig til st lukke dig indenfor.\nOmråde: Fyn - Jylland - Sjælland Jeg er en evig altid liderlig tlfsex pige som drømmer om at blive taget hårdt! . VEJLE KOLDING FREDERICIA HORSENS HADSTEN ÅRHUS RANDERS AALBORG STØVRING RØDOVRE KØBENHAVN . jan Prostitueret randers danske piger porno Tøjhusmuseet København sexy club gladsaxe eskortere sydjylland porno piger Body todelt Jylland. nov dec Bryster Herfølge danske piger store escort albertslund. kendte for men . dating · Dating app sex escort piger jylland · Lingam massage...\nÅbent hver dag, frækt mødested: En aftale med mig kunne indebære hede kys, et lækkert. Er du klar på at give blowjob, så skriv. Glad frækt par søger gavmild mand eller flere mænd til en fræk hyggestund, et par timer i dag klok Måske er du i samme situation som jeg, og mangler lidt ekstra en gang imellem. Er du manden for det. Velkommen til min annonce, heldige dig! Vi har en massageguide og du kan finde en masse sex annoncer på vores massage og Escort. Jeg giver god tid og sætter jeres behov højt. My name is Maya. Søger moden dame 45 - 70 år til uforpligtende sex.\nSmukke kusser gratis pige sex\nLuder i randers escort pige jylland\nIRINA PORNO WWW SEXHUS\nOpsætning af Escort annoncer på caorle-spa.eu\nWww escort side dk porn katja k\nHyggelige,rolige forhold for modne gæster. Hun kan også forkæle dig med en grundig massage, tantra nøgen mas. I'd like to be complicit in your desires and drag the mind!! If you really want spend very nice time just call me!! Vi ønsker, kunden har haft en virkelig god oplevelse hos os. Kvinde søges til blowjob i Randers!!! Jeg køre ud til kvinder og par der trænger til lidt selv.\nMor og datter porno guide escort\nHer i Randers kan du møde porfessionel massør Pia! Snap mikejohnson mikesmailboks gmail. Hyggelige,rolige forhold for modne gæster. Real pictures I m sensual glamourous, passionate, experienced escort, I love my work and it shows I m fun full of energy I love getting naughty,.. Hun forører dig med blid og varm kæresteoplevelse, superfransk, og kys.\nEscort padborg anal escort copenhagen\nESCORT4YOU DILDO SEX Sex med ældre kvinder danish pia escort\nLuder i randers escort pige jylland 325\nSEX STORE DAMER ENGANGSKNALD SØGES Escort piger i kbh mor har sex med søn\nEscort in aarhus escort massage aarhus 513\nescort partner bøsse porn\nhørsholm thai massage alm sex\nmassage og escort københavn vilde porno\nfisse dk aalborg bordel\nThai massage escort mand til mand sex\nMassage nykøbing sj kvinder søger sex\nNye pornofilm escort pige\nMand søger mand massage et sexe\nSlikke pik moden kvinder sex\nPiger viser fisse erotisk model


BENZINPLÆNEKLIPPER DYM1678CD-3 - GARDOL - GARDOL - Varemærker\n/ BENZINPLÆNEKLIPPER DYM1678CD-3 - GARDOL\nNæste BENZINPLÆNEKLIPPER DYM1678CD-3 - GARDOL\nDobbeltklik for at zoome BENZINPLÆNEKLIPPER DYM1678CD-3 - GARDOL\nBenzinplæneklipper DYM1678CD-3 - Gardol\nBenzindreven plæneklipper med elstart til klipning af større græsplæner, som både kan anvendes til sideudkast, opsamling og bioklipning.\nPlæneklipperen er udstyret med en stor opsamlerpose, som kan rumme ...\n(Opdateret 28 mar. 12:45) : Ikke på lager\nBenzinplæneklipper DYM1678CD-3 - GardolBenzindreven plæneklipper med elstart til klipning af større græsplæner, som både kan anvendes til sideudkast, opsamling og bioklipning.Plæneklipperen er udstyret med en stor opsamlerpose, som kan rumme helt op til 60 liter, hvorfor den sjældent skal tømmes. Det gør plæneklipperen velegnet til store græsarealer. Maskinen har med sit afrundede greb en god arbejdskomfort, og de store baghjul sikrer god manøvredygtighed.Plæneklipperen har en klippebredde på 51 cm samt en justerbar klippehøjde, der kan justeres fra 25-75 mm i 7 forskellige positionerProduktinformation: Motor: 173 cc OHVKlippebredde: 51 cmKlippehøjde: 25-75 mm (7 trin)Opsamler: 60 literHjul: store Navn\nBENZINPLÆNEKLIPPER DYM1678CD-3 - GARDOL Antal *