1 Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Regionspsykiatrien Viborg-Skive Søndersøparken 1, 4. etage 8800 Viborg Sengeafsnittet for psykotiske lidelser er placeret på 4 etage på Søndersøparken 1 i Viborg. Organisatorisk hører afsnittet under Regionspsykiatrien Viborg-skive og er en del af Region Midtjyllands samlede behandlingstilbud til mennesker med psykisk lidelse. Sengeafsnittet er indrettet med 11 enestuer med tilhørende bad og toilet. Der er fællesarealer som består af 2 dagligstuer med TV, et aktivitetsrum med motionsredskaber og forskellige spil samt mulighed for anden kreativ udfoldelse som f.eks. male eller papirklip. Patienterne bruger privat tøj, og der er vaskemaskine og tørretumbler til rådighed. Maden leveres fra sygehuskøkkenet og anrettes i en buffet, hvorfra der serveres af personalet og patienterne spiser i spisestuen. Afsnitsledelsen består af en overlæge og en afdelingssygeplejerske. Læs mere om Psykiatri og Social i RM: Læs mere om 4. etage på g+derover Samarbejdsrelationer, herunder bl.a. tværfaglige og tværsektorielle har udover patienten, et tæt samarbejde med Distriktspsykiatrisk Team Viborg og Skive, Mobilteam og de øvrige afsnit på Psykiatrisk Sygehus Søndersøparken. Derudover har vi et tæt samarbejde med kommunale instanser f.eks. bosteder, bostøtter, kommunale sagsbehandlere og desuden praktiserende læger, speciallæger, kriminalforsorgen m.fl. Patientens pårørende er også vigtige at inddrage i samarbejdet. Personalet på afsnittet er tværfagligt sammensat og består af sygeplejersker, plejere, social- og sundhedsassistenter, pædagog, sekretær og køkken- rengøringspersonale. Side 1 af 14\n2 Der er sygeplejefaglige nøglepersoner på afsnittet - en implementeringsansvarlige i forhold til kliniske retningslinjer og en klinisk ansvarlig sygeplejerske. På afsnittet er der tilknyttet overlæge, reservelæge samt i perioder turnuslæge og medicinstuderende Der er samarbejde med teamet under psykoseenheden, der bl.a. består af socialrådgiver, psykolog og distriktssygeplejerske. Ud over at være uddannelsessted for sygeplejerstuderende, varetager afdelingen også uddannelse af socialog sundhedsassistentelever. Patientkategorier/borgerkategorier Fra 2009 blev de psykiatriske afsnit under Psykiatrisk Sygehus Søndersøparken diagnoseopdelt. Dette betyder, at afsnittet fortrinsvis har patienter indlagt, som har diagnosen skizofreni og er i aldersgruppen fra 40 år og opefter. En del af patienterne har dobbeltdiagnoser med misbrugsproblematik samt somatiske sygdomme. Der kan være patienter med skizoaffektiv lidelse, patienter med retslige foranstaltninger som f.eks. surrogatvaretægtsfængslede, hvilket betyder, at de er indlagt på et psykiatrisk afsnit i stedet for at være indsat i arresten medens de afventer en dom. Der kan ligeledes være patienter indlagt med en dom til behandling. Der er 11. pladser på 4. etage. Beskrivelse af sygeplejefaglige forhold Centrale kliniske sygeplejefaglige problemstillinger Centrale sygeplejefaglige problemstillinger tager udgangspunkt i de begrænsninger og behov, som patienterne har som følge af deres psykiatriske lidelse og evt. samtidig misbrug. Af typiske centrale problemstillinger kan nævnes: Problemer med eller manglende sociale færdigheder. Problemer med eller manglende evne til at begynde, vedligeholde og/eller afslutte relationer. Kaotisk tankegang. Psykotiske oplevelser. Adfærdsforstyrrelser kan have svært ved at styre sine impulser, være hæmnings- og grænseløse. Angst. Lavt selvværd. Svagt netværk social isolation. Side 2 af 14\n3 Urealistiske forestillinger omkring sig selv eller omverdenen. Udad-reagerende adfærd og motorisk uro. Misbrugsproblematikker. Medicinsvigt. Problemer med styring af økonomi. Ringe impulskontrol. Kognitive vanskeligheder som kan vise sig ved manglende evne til at planlægge en struktureret dagligdag og opretholde en døgnrytme, hvor almindelige praktiske dagligdagsopgaver indgår (svigt i almindelig daglig livsførelse). Problemer med at få opfyldt basale behov Typiske kliniske sygeplejeopgaver Vores sygeplejefaglige tiltag tager udgangspunkt i miljøterapeutiske principper, hvilket indebærer, at alle patienter får tildelt kontaktpersoner. Kliniske sygeplejeopgaver kan i afsnittet studeres ud fra sygeplejerskens virksomhedsområder. For sygeplejestuderende på modul 12 retter det faglige indhold sig mod hele sygeplejerskens virksomhedsområde, men udover at udføre sygepleje og formidle sygepleje, så er der særlig fokus på at lede sygepleje og at udvikle sygepleje. Sygeplejefaglige opgaver knyttet til det at udføre sygepleje: Indgå i funktionen som sundhedsfaglig kontaktperson. Kontaktpersonen er overordnet tovholder for at patientens behandlingsforløb bliver så hensigtsmæssigt som muligt, herunder: koordinering af sundhedsfaglige ydelser effektive patientforløb information til patient og pårørende planlægning af udskrivelse kontinuitet ved overdragelse i forbindelse med overflytning Observere symptomer på sygdom samt virkning og bivirkning af medicinsk behandling. Identificere sygeplejebehov, handle herpå samt løbende evaluere og justere. Anvende standarder og kliniske retningslinjer fra Den Danske Kvalitetsmodel (DDKM) i planlægning af pleje og behandling. Side 3 af 14\n4 Anvende afsnittets metoder og vurderingsredskaber i den kliniske sygepleje. Det drejer sig eksempelvis om kognitive skemaer, skema for skærmningsniveauer og selvmordsforebyggelsesskemaer Støtte patienten i at opretholde en normal døgnrytme og vedligeholde sit funktionsniveau, ved hjælp af miljøterapeutiske dagsskemaer. Støtte og anvende patientens ressourcer til at mestre et liv med psykiske og sociale problemstillinger Vurdere, evaluere og evt. justere igangværende pleje og behandling Motivere og støtte patienten ved igangsættelse og vedligeholdelse af pleje og behandling. Samarbejde og kommunikere med patientens netværk både pårørende og fagpersoner. Forebyggende og sundhedsfremmende indsats der er eksempelvis et særlig fokus på KRAM faktorer (Kost, Rygning, Alkohol og Motion) og selvmordsscreening. Varetage patientens medicinske behandling. Deltage i patientsikkerheds vurdering via BVC skemaer, skærmningsniveauer og mestringsstrategier. Sygeplejefaglige opgaver knyttet til det at formidle sygepleje: Informere, vejlede og undervise patienter og pårørende. Blandt andet til en større forståelse for patientens sygdom (psykoedukation) Planlægge og afholde en ugentlig samtale med patienten på et individuelt aftalt tidspunkt. Samtalen afholdes af den sundhedsfaglige kontaktperson. Indholdet i samtalen er individuel, men de overordnede rammer for samtalen er: at afklare behov og ønsker til behandling og sygepleje at tale om målene for indlæggelsen i behandlingsplanen at tale om patientens individuelle problemstillinger at informerer om undersøgelse, behandling og sygepleje i behandlingsforløbet Samarbejde med patient og pårørende under hensyntagen til deres værdier og kultur samt forståelse af sundhed og sygdom Indsamle data samt dokumentere behandlings- og sygeplejetiltag i Midt- EPJ Formidle observationer, behandlings- og sygeplejetiltag til øvrige samarbejdspartnere Anvende ISBAR, som er en metode til struktureret dataindsamling og videregivelse af information til anden sundhedsfaglig medarbejder (ISBAR står for identificering, situation, baggrund, analyse og råd) Deltage i de tværfaglige behandlermøder Side 4 af 14\n5 Deltage i afdelingens konferencer afholdes en gang ugentligt. Deltage i videndeling, refleksion og dialogbaseret samarbejde. Deltage i formaliserede refleksioner i hvert vagthold dag og aften. Deltage i uformel kollegial refleksion/ vejledning Sygeplejefaglige opgaver knyttet til det at lede sygepleje Sygeplejerskerne er forløbsansvarlige, hvilket vil sige, at den sygeplejerske der er kontaktperson, er gennemgående og koordinerende i hele behandlingsforløbet Prioritere, koordinere og uddelegere sygeplejeopgaver under hensyntagen til de forskellige faggruppers funktions- og ansvarsområder. Uddelegering af arbejdsopgaver finder sted i begyndelsen af hver vagt i et fælles forum, hvor al personalet er til stede. Arbejdsopgaverne skrives ned, så både patienter og personale kan læse, hvem der har hvilke opgaver. Deltage i gruppemøder og konferencer, hvor pleje og/eller behandling af egne patienter eller relevante temaer drøftes Lede behandlingskonference og have ansvar for egne problematiske patientforløb bringes op til tværfaglig drøftelse Deltage i gruppemøder og konferencer, hvor pleje og/eller behandling af patienter eller relevante temaer drøftes. Koordinere og sikre sammenhæng i patient forløb på tværs af afsnit og sektorer. Indkalde og deltage i tværfaglige behandlingskonferencer og udskrivelseskonferencer Varetage patientsikkerhed, som sigter mod at skabe et mere sikkert sundhedsvæsen for patienterne. Det gøres ved at sikre at sundhedsvæsenet lærer af sine fejl gennem: rapportering og analyse af de utilsigtede hændelser, for derved at lære af dem og forebygge opbygning af sikkerhedssystemer og indføring af arbejdsgange, der forebygger og fanger utilsigtede hændelser, før de når at skade patienten. udvikling af en kultur, hvor man taler åbent om utilsigtede hændelser for at lære af dem. inddragelse af patienterne som samarbejdspartnere Sygeplejefaglige opgaver knyttet til det udvikle sygepleje Argumentere og begrunde sygepleje i et tydeligt fagsprog på baggrund af praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden Side 5 af 14\n6 Forholde sig kritisk analyserende og reflekterende til arbejdsgange og anvendte metoder i den daglige sygeplejepraksis i afsnittet Deltage i igangværende implementering af udviklingstiltag i afsnittet, herunder implementering af kliniske retningslinjer og kvalitetsstandarder fra DDKM Deltage i udviklingen af en sikker mundtlig kommunikation mellem samarbejdspartnere. Deltage i afsnittets udviklingsområde som handler om, at få synliggjort sygeplejefaglige handlinger og tiltag i behandlingsplanerne. Ligeledes at få udleveret og drøftet behandlingsplanerne med patienterne Deltage i implementering af ISBAR, som en metode til struktureret data indsamling og videregivelse af informationer til anden sundhedsfaglig medarbejder. Deltage i implementering af SALSA, står for sikkerhedsproblemer, afventer, ledsages af, sagt og ansvar. Identificere sygeplejefaglige udviklingsbehov i afsnittet Psykoedukation, som er undervisning af patienter med det formål at øge deres viden om psykiatriske sygdomme specielt med henblik på at fremme bevidste problemløsningsstrategier. Typiske patientforløb/borgerforløb Afsnittet modtager fortrinsvis patienter over 40 år med en skizofrenilidelse. Patienterne er visiteret fra 3.etage, som er sengeafsnit for modtagelse, intensiv observation og behandling. Det er oftest patienter med psykotiske gennembrud f.eks. forårsaget som følge af overbelastning, medicinsvigt, ændring i sociale forhold eller behov for medicinomlægning. Patienterne er i en fase af deres sygdomsforløb, som nødvendiggør indlæggelse i et afsnit med mulighed for skærmning. Vi modtager en del patienter der er underlagt psykiatriloven f.eks. patienter der er tvangsindlagt, tvangstilbageholdt eller får tvangsmedicin. Nogle patienter er surrogatvaretægtsfængslede på baggrund af en retslig foranstaltning eller indlagt i henhold til dom til behandling. Indenfor de første døgn efter modtagelsen indsamles data og observationer og der udarbejdes en behandlingsplan, hvor tiltag og mål for indlæggelsen beskrives i det omfang, det er muligt. Nogle patienters behandlingsforløb kan være kompliceret af et sideløbende misbrug. Indlæggelsesvarigheden er varierende, men de fleste patienter har et indlæggelsesforløb på ca. 3 uger. Side 6 af 14\n7 Metoder i klinisk praksis Den sygeplejefaglige metode tager sit udgangspunkt i sygeplejeprocessen kombineret med kliniske retningslinjer, kvalitetsstandarder og Midt- EPJ/ behandlingsplaner. Der arbejdes med interne/ eksterne tværfaglige konferencer for derigennem at sikre et kvalitativt niveau i forhold til den behandling, patienten skal modtage. Der er formaliseret supervision og sygeplejefaglig vejledning for personalet. Der arbejdes med formaliserede refleksioner i hvert vagthold dag og aften. Endvidere arbejdes med uformel kollegial refleksion/ vejledning. Den studerende kan arbejde med følgende metoder: Sygeplejeprocessen, herunder dataindsamling, vurdering, identifikation af behov for sygepleje, mål, plan for sygepleje, handling og vurdering. Standarder og kliniske retningslinjer fra Den Danske Kvalitetsmodel (DDKM). Har til hensigt at fremme det gode patientforløb og herunder, at understøtte en synliggørelse af kvaliteten og derved fremme kliniske, faglige og organisatoriske kvalitetsforbedringer af de enkelte forløb. Midt-EPJ til dokumentation af patientforløb Kontaktpersonsrelationen med afvikling af ugesamtaler Kognitiv miljøterapi og kognitiv misbrugsbehandling anvendes som terapeutisk metoder Social færdighedstræning Kliniske metoder til vurdering af patienternes fysiologiske tilstand via ernæringsscreeninger og med henblik på metabolisk syndrom Kliniske metoder og screeningsredskaber til vurdering af patienternes psykiske og sociale tilstand. Vi anvender skærmningsniveauer i forhold til suicidalrisiko, og i forhold til hvilke sociale kompetencer patienten har og i forhold til hvor meget personalet skal gå ind og kompensere for, og støtte op omkring. sygeplejefaglig supervision Kollegial mono- og tværfaglig refleksion to gange daglig ISBAR og SALSA. Aktuelle sygeplejefaglige udviklings- og forskningsområder Afsnittet arbejder til stadighed med flere forskellige udviklingsområder. Aktuelt er der specielt fokus på: Screening af patienterne for metabolisk syndrom fokus på KRAM faktorer (kost, rygning, alkohol og motion). Vi støtter og vejleder patienterne i de forskellige problemområder, er aktive og motionerer Side 7 af 14\n8 sammen med patienterne dagligt og er rollemodeller i spisesituationer. Selvmordsscreening. Implementering af standarder og kliniske retningslinjer fra Den Danske Kvalitetsmodel og e-dok. Sikre en sikker mundtlig kommunikation mellem samarbejdspartnere. Vi arbejder med ISBAR og med SALSA, som metoder. Implementering og udvikling i forhold til anvendelse af MIDT EPJ. Afsnittet deltager i projekt Sikker Psykiatri fra At sikre gode overgange mellem behandlingspsykiatri og social psykiatri/ egen bolig Beskrivelse af uddannelsesmæssige forhold Undervisningens organisering, herunder vejlednings- og evalueringstilbud Organisering af vejledere: Den studerendes primære samarbejdspartner er den kliniske vejleder. Den kliniske vejleder er overordnet ansvarlig for at planlægge og koordinere det kliniske undervisningsforløb i samarbejde med den studerende. Som udgangspunkt er det den kliniske vejleder der varetager: Planlægningssamtale ugentlige vejlednings- og evalueringssamtaler vejledning og feedback til planlagte studieaktiviteter vejledning til interne klinisk prøve og gennemførelse af denne Evaluering af klinisk undervisning I de daglige undervisningssituationer kan den studerende få vejledning af såvel den kliniske vejleder som det personale, der i det daglige udgør kontakten i de situationer og patientforløb, som den studerende indgår i. Der tilstræbes, at der hver dag er en navngiven daglig vejleder, så der ikke er tvivl om, hvem der har ansvaret for den kliniske undervisning den pågældende dag. Om disse daglige vejledere anvender vi forskellige betegnelser såsom - ad hoc vejledere/ medvejledere / daglige vejledere. Deltagelse i den kliniske undervisning mødetider Jævnfør modulbeskrivelsen skal den studerende deltage i klinisk undervisning 30 timer om ugen, og undervisningen kan være placeret på alle tider af døgnet, hvor der er lærings- og vejledningsmuligheder. Den studerendes mødetider for de første 14 dage planlægges af den kliniske vejleder, og fremsendes sammen Side 8 af 14\n9 med velkomstbrevet. Herefter aftales den studerendes mødetider og deltagelse i klinisk undervisning i forhold til muligheder for vejledning samt de aktuelle situationer og patientforløb, som den studerende indgår i. På afsnittet vil den kliniske undervisning oftest være tilrettelagt på hverdage i dagtimerne, men vil også forekomme i aftentimer og i weekender. Som udgangspunkt planlægger vi de 30 timers ugentlig tilstedeværelse således, at den studerende har en ugentlig studiedag til fordybelse og refleksion. Hvis den studerende har særlige ønsker eller hensyn, der skal tages i forhold til mødetider og mødedage, så skal det aftales med den kliniske vejleder til planlægningssamtalen. Daglig klinisk undervisning Den generelle kliniske studieplan, modulbeskrivelsen for modul 12 og den studerendes individuelle studieplan udgør rammen for, hvordan den studerendes læreprocesser tilrettelægges. Den kliniske undervisning forgår i autentiske sygeplejesituationer i relation til patientforløb, og udvælges ud fra deres læringsmæssige værdi i forhold til læringsudbyttet for perioden. Den kliniske undervisning er tilrettelagt, så den studerende har mulighed for at mestre progression fra det observerende og reflekterende til det selvstændigt udøvende inden for modulets beskrevne indhold. Den kliniske undervisningsperiode kan overordnet inddeles i tre faser: Fase 1, hvor den studerende introduceres til praksisfællesskabet og de sygeplejefaglige opgaver. Fase 2, hvor den studerende øver sig i at varetage sygeplejefaglige opgaver, bliver medkontaktperson for få patienter/beboere Fase 3, hvor den studerende i tæt samarbejde med sine vejledere udfører selvstændige sygeplejefaglige opgaver Faserne er dog i spil i hele det kliniske undervisningsforløb, og det er den studerendes forudsætninger og graden af kompleksitet i opgaven, der afgør hvilken fase den studerende aktuelt befinder sig i. I det daglige er vejledningen tilrettelagt som før, under og efter vejledning, hvori fokus vil være den studerendes aktuelle læreprocesser knyttet til de opgaver i praksis, som den studerende står over for eller indgår i. I forhold til psykiatriske patienter kan vejledning i den konkrete situation være uhensigtsmæssig og vanskelig at praktisere, hvilket bevirker at før - og efter vejledning prioriteres højt. Det udelukker dog ikke, at den studerende og vejlederen kan være sammen om og i en konkret situation. Side 9 af 14\n10 Studiegruppe: Som supplement til den kliniske undervisning i autentiske sygeplejesituationer tilbydes den studerende at deltage i studiegrupper. Det er et mere formaliseret refleksions- og bearbejdningsforum, hvor de studerende mødes for via refleksion gensidigt at inspirere og lære af hinandens erfaringer og oplevelser i den kliniske praksis. Gruppen er sammensat af ca. 3-6 studerende samt en eller to kliniske vejledere, som i samarbejde med de studerende er ansvarlige for planlægning og afvikling. Der planlægges med, at gruppen mødes 2 gange á 3 timers varighed i løbet af den kliniske undervisningsperiode. Planlagte vejlednings- og evalueringssamtaler I løbet af det kliniske undervisningsforløb er der planlagt med følgende vejlednings- og evalueringssamtaler. Planlægningssamtale: Klinisk vejleder og den studerende afholder en planlægningssamtale inden for de første to uger af den kliniske undervisningsperiode. Formålet med samtalen er en gensidig forventningsafklaring og drøftelse af den studerendes individuelle kliniske studieplan. Klinisk vejleder finder et tidspunkt til samtalen Den studerende forbereder sig til samtalen ved at udarbejde en præsentation, status over hidtidige forløb og et udkast til den individuelle kliniske studieplan i e- portfolio. Efter samtalen er den studerende ansvarlig for, at den individuelle kliniske studieplan ajourføres i henhold til aftaler. Ugentlig vejlednings- og evalueringssamtale: Klinisk vejleder og den studerende afholder ugentlige vejledningssamtaler. Samtalerne kan foregå både individuel og/eller gruppevis. Formålet med samtalerne er en løbende planlægning, refleksion og evaluering/justering af den studerendes kliniske undervisningsforløb. Samtalen tager afsæt i den studerendes individuelle kliniske studieplan og/eller nedskrevne refleksioner. Den konkrete afvikling aftaler den studerende og den kliniske vejleder ved planlægningssamtalen. Klinisk vejleder finder et tidspunkt til samtalen Den studerende forbereder sig til samtalen i henhold til indgåede aftaler i planlægningssamtalen. Efter samtalen er den studerende ansvarlig for at ajourføre resultat af uge vejledning og evaluering i den individuelle kliniske studieplan i eportfolio. Side 10 af 14\n11 Afsluttende evalueringssamtale: Efter afvikling af intern klinisk prøve afholder klinisk vejleder og den studerende en afsluttende evalueringssamtale. VIA s evalueringsskema bruges til evalueringen. Den studerende udfylder skemaet forud for samtalen, og medbringer en kopi til klinisk vejleder. Klinisk vejleder og den uddannelsesansvarlige sygeplejerske bruger evalueringsskemaet til at fastholde og udvikle læringsmiljøet i afsnittet. Intern klinisk prøve: Klinisk vejleder informerer og vejleder den studerende til prøven i henhold til gældende retningslinjer i modulbeskrivelsen for modul 12. Vejledningen kan foregå både individuel og/eller gruppevis. Både de daglige vejledere, den uddannelsesansvarlige sygeplejerske og den teoretiske underviser kan indgå i planlagte vejlednings- og evalueringssamtaler, hvor det enten findes hensigtsmæssigt eller påkrævet i forhold til studieforløbet. Der kan ligeledes indkaldes til ekstra samtaler, hvor det findes påkrævet. Lærings- og studiemiljø: Vi har tradition for et godt læringsmiljø, og personalet er som helhed positivt indstillet overfor samarbejdet med studerende og forventer at kunne indgå i inspirerende dialoger og reflekterende samtaler med de studerende. I afsnittet er der et læringsmiljø, der anerkender og tager hensyn til den studerende som undersøgende og midt i en læreproces. Den studerende vil blive oprettet med bruger id med adgang til Midt EPJ. Planlagte studieaktiviteter: I det kliniske undervisningsforløb er der to planlagte studieaktiviteter. Den ene studieaktivitet retter sig mod udviklingsaspektet i sygeplejerskens virksomhedsområde og er en individuel eller gruppebaseret undersøgelse med efterfølgende fremlæggelse. Den anden studieaktivitet er i form af seminar, der er en gruppebaseret refleksion, som er planlagt til at blive afviklet i uge 3-4. Det er den studerende, den kliniske vejleder og underviseren fra sygeplejerskeuddannelsen samt medstuderende, der deltager i seminar. Side 11 af 14\n12 Forventninger til den studerende Med udgangspunkt i den studerendes forudsætninger forventer vi, at den studerende er aktiv deltager i både studiefællesskabet og afsnittets praksisfællesskab teamets fælles opgaver og rutiner. Vi forventer: at den studerendes deltagelse i klinisk undervisning på gennemsnitlig 30 timer ugentlig primært tilrettelægges efter studierelevans og aftaler om vejledning. På de afdelinger, hvor de kliniske vejledere har en fast vejledningsdag, forventer vi, at den studerende er tilstede denne dag at den studerende inden det kliniske undervisningsforløb har læst og forholdt sig til det kliniske undervisningssteds generelle studieplan, og har givet den kliniske vejleder og teoretiske underviser adgang til eportfolio at den studerende inden planlægningssamtalen har udarbejdet en præsentation, status over hidtidige forløb og et udkast til den individuelle kliniske studieplan i eportfolie at den studerende forbereder sig og nedskriver refleksioner i eportfolio inden de ugentlige vejlednings- og evalueringssamtaler med den kliniske vejleder og efter samtalen ajourfører den individuelle kliniske studieplan at den studerende møder velforberedt, og indgår aktivt i den faglige drøftelse i forbindelse med seminar og anden planlagt individuel eller gruppebaseret vejledning og refleksion at den studerende har en høj grad af selvstændighed og er opsøgende, undersøgende og reflekterende i forhold til egen uddannelse og læringsmuligheder på det kliniske undervisningssted at den studerende har lyst til at arbejde med sig selv og sin personlighed, fremkomme med egne holdninger og normer, men samtidig er bevidst om egen etisk adfærd at den studerende følger op på og ajourfører det selvvalgte pensum, når behov i den studerendes individuelle kliniske studieplan indikerer dette og sådan, at selvvalgt pensum er fuldendt inden den interne kliniske prøve i modul 12 at den studerendes selvvalgte pensum understøtter den studerendes aktuelle og prioriterede læreprocesser for læringsudbyttet i modul 12, og at pensum anvendes reflekteret i forhold til den studerendes handlinger og interventioner i praksis at den studerende afleverer en kopi af evaluerings skemaet til den kliniske vejleder Side 12 af 14\n13 Kliniske vejlederes sygeplejefaglige og pædagogiske kvalifikationer Den kliniske vejleder er uddannet prof. bach. i sygepleje i 2003 fra sygeplejeskolen i Viborg. Hun har i 2007 suppleret sygeplejerskeuddannelsen med det kliniske vejledermodul. Hun har 10 års erfaring med psykiatri både fra akut-modtager/intensiv afd., til alm. psykiatrisk afd., og således et bredt funderet videns - og erfaringsgrundlag indenfor psykiatrisk sygepleje. Vi har desuden ansat mange sygeplejersker, der er meget kvalificeret til at påtage sig vejlederopgaven. Deriblandt er der sygeplejersker der enten har specialuddannelse i psykiatri, klinisk vejledermodul og/eller diplom uddannelse. Andre sygeplejersker har andre kvalificerede og relevante uddannelser indenfor psykiatrien og desuden mangeårig psykiatrisk erfaring. Krav vedrørende klinisk pensum Pensum består af praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden. Samlet pensum for den kliniske undervisning er sider, heraf opgiver den studerende sider som selvvalgt litteratur. Selvvalgt pensum indskrives i eportfolio senest en uge før intern klinisk prøve. Den kliniske vejleder godkender den studerendes selvvalgte pensum i eportfolio. Pensumlisten for den kliniske undervisning sendes til den studerende sammen med velkomstbrevet Bestemmelser vedrørende studerendes studieaktivitet og bedømmelser For at kunne deltage i den interne kliniske prøve, er det en forudsætning at: den studerende har været studieaktiv jævnfør modulbeskrivelsen, modul 12, side 5. Heraf fremgår, at det er den kliniske vejleder der afgør, om den studerende har været studieaktiv. den studerendes deltagelse i klinisk undervisning har et omfang på gennemsnitligt 30 timer ugentlig. Den studerede er automatisk indstillet til den interne kliniske prøve, hvis ikke den kliniske vejleder gør indsigelser og/eller den studerende selv melder fra. Hvis den studerende selv melder fra, så skal det ske via skolen/studievejleder. den studerende har fået godkendt selvvalgt pensum på sider Kriterier for de to planlagte studieaktiviteter og intern klinisk prøve er vedlagt som bilag i modulbeskrivelsen, modul 12. Side 13 af 14\n14 Den Udarbejdet af: Klinisk vejleder: Christian Boe Johansen Afsnitsleder: Inge Middelhede Uddannelsesansvarlig sygeplejerske: Ruth Skriver Godkendt af: oktober 2013 Side 14 af 14


Et barn under 12 år kan overnatte gratis, når de bruger eksisterende opredning. Større børn/voksne kan overnatte til en pris af USD 15 pr. person/nat i en ekstra seng. Der kan ikke fås ekstra senge til et værelse. Kæledyr\nThe Park (mad: Sushi, Asiatisk, Fusion)\nRip Jack Inn Beliggenhed\n91% synes godt om dette, baseret på 61 anmeldelserMad: Sushi, Asiatisk, FusionPrisklasse: 53 DKK -\n85% synes godt om dette, baseret på 51 anmeldelserMad: International, Sund, Sandwicher, BagelsPrisklasse: 33 DKK -\nRip Jack Inn Anmeldelser\nGæsteanmeldelser indsendes af vores kunder efter deres ophold på Rip Jack Inn\nHoteller i nærhedenPlaya Grande Park Hotel3 stars0.4 kmHotel Bula Bula Playa Grande3 stars3 kmLos Mangos Hotel Tamarindo3 stars4 kmHotel Casa Blanca Tamarindo3 stars4 kmHotel Pueblo Dorado Tamarindo3 stars4 kmHotel Laguna Del Cocodrilo Tamarindo2 stars4 kmLaguna Del Cocodrilo Hotel Tamarindo3 stars4 kmBest Western Tamarindo Vista Villas3 stars4 kmEl Milagro Hotel Tamarindo2 stars4 kmTamarindo Yam Hotel3 stars4 kmByer i nærhedenHoteller i Playa Potrero - 20 kmHoteller i Guanacaste - 28 kmHoteller i Santa Cruz - 28 kmHoteller i Playa Flamingo - 16 kmHoteller i Pacific North Coast - 7 kmHoteller i Playa Junquillal - 15 kmHoteller i Playa Hermosa - 35 kmHoteller i Golfo De Papagayo - 31 kmHoteller i Playa Grande - 3 kmHoteller i Potrero - 20 kmPopulære destinationerHoteller NiceHoteller i Hua Hin ThailandHotel Victoria LondonHotel ØrestadenHoteller på Gran CanariaHoteller i SønderborgHotel AlicanteHotel i AlanyaHoteller i EgyptenHotel Paddington LondonHoteller i hele verdenGo Hotel CopenhagenScandic Jacob Gade Hotel VejleHotel Albatros PragRoyal Hotel ÅrhusBest Western KøbenhavnHotel Hafen HamburgScandic Hasselbacken Hotel StockholmPark Hotel FrederikshavnAcademy Hotel BerlinHotel TroenseWagrain HotelHotel WakeupNippon Hotel HamburgWaikiki Hotel Mallorca Island Seehotel Leoni Berg am Starnberger SeeFirst Hotel Marina CopenhagenHotel Villa Provence ÅrhusPanorama Mountain Village - Pine InnMajorca Beach Hotel Mallorca Island Populære ferierIbiza FerieAlanya RejseBillig Rejse London


Mænds Sundhed » BlondeTiger.net\nMænds sundhed? Hvordan tager man sig af det, mens man lever på flugt? Hvad glemmer vi hver dag?\nI modsætning til hvad mange tror, er mænd i stigende grad begyndt at være mere opmærksomme ikke kun på deres udseende, men også på deres helbred. Mange mænd beslutter sig for at tilføje et sportselement til deres ugentlige rutine – de går i fitnesscenteret eller dyrker fysisk aktivitet udendørs. Nogle af dem ændrer deres kost, og derudover inkluderer de også udvalgte kosttilskud. Hvad skal hvert familieoverhoved ellers passe på for at nyde “hestsundhed” både om sommeren og vinteren?\nCivilisationssygdomme i det 21. århundrede:\nHvilke aspekter skal man være særlig opmærksom på?\nDet største problem i moderne tid er civilisationssygdomme, dvs. problemer forårsaget af den konstant stigende levestandard. Det ser ud til, at fedme og neuroser er de vigtigste af disse. Desværre er der mange flere civilisationssygdomme. Særligt bemærkelsesværdige er hjerte-kar-sygdomme, der fører til for tidlige hjerteanfald eller slagtilfælde, fordøjelsesproblemer, der resulterer i mavesår og sår i tolvfingertarmen, diabetes og også… alle former for kræft. Det er umuligt at undlade at nævne afhængighed i bredeste forstand. Hvordan skal man bekæmpe dem for at vinde?\nHvordan en stillesiddende livsstil skader dit helbred\nEn time i bilen, yderligere otte timer ved skrivebordet, en lige så lang køretur hjem, slappe af foran fjernsynet og sove – det er den forenklede daglige rutine for mange moderne mænd. Bekvemmelighed, dovenskab, mangel på tid – uanset hvad der er grunden til begrænset fysisk aktivitet, er resultatet altid det samme – mange sundhedsproblemer. Den menneskelige krop er ikke i stand til at udnytte de kalorier, den modtager (fra usunde snacks), og omdanner dem til fedtvæv. Og fedme er ikke bare “et par ekstra” kilo…\nFedme – en langsom død\nFedme er et alvorligt problem – meget mere alvorligt end blot at være overvægtig. For at bekæmpe det er det nødvendigt med en kombination af flere vigtige ting: fra motion til en sund kost og korrekt tilskud. Hvorfor er det så vigtigt? Fedme er årsagen til, at vores hjerte-kar-system ikke fungerer korrekt. Det er også årsag til mange kræftformer, og forresten… det belaster led og ledbånd for meget. Mangel på motion forstyrrer mange processer i kroppen.\nFysisk aktivitet er nøglen til et godt helbred\nHovedpine og rygsmerter, forstoppelse, hæmorider, åreknuder, forhøjet blodtryk, type 2-diabetes – det er kun de mildere sygdomme og lidelser, som vi er udsat for, hvis vi forsømmer selv en minimal fysisk aktivitet. Sport er sundhed, og det er ikke en åbenbaret sandhed – det er en kendsgerning, som du, jeg og alle omkring dig ved. Hvis du undgår motion, er det kun, fordi du har lyst til det. Der er ingen god undskyldning for dette. Hver af os kan finde et par minutter om dagen til at strække vores muskler. Kom op af sofaen, erstat bussen med en cykel eller endda en scooter (ben er også en løsning), og gå en tur med dine kære i stedet for at slappe af foran fjernsynet. Pas godt på dine muskler. Tænk på gymnastiksalen, og gør alt for at undgå at overbelaste din krop.\nHvilken virkning har en regelmæssig afgiftning af kroppen på dit helbred?\nAfgiftning, eller afgiftning af kroppen, vil få dig på fode igen. Det er det første skridt i dit nye liv – det første skridt til at ændre usunde spisevaner til rigtige vaner. En effektiv udrensning af din krop for giftstoffer, tungmetaller og unødvendige produkter fra energistofskiftet vil give dig styrke – det vil få dig til at finde kræfter til større fysisk aktivitet. En detox er også den bedste indledning til en rigtig slankekur. Hvis den udføres regelmæssigt, kan den give spektakulære resultater.\nPas på din vitalitet:\nEt par ord om mandlig energi\nNår vi taler om livskræfter, mener vi bogstaveligt talt din livskraft – den energi, der er ansvarlig for dit helbred, dit daglige velbefindende og dit ønske om at vokse. Det er på tide at se det i øjnene – enhver mands vitalitet afhænger af hans testosteronniveau. Alle kender virkningen af fedme på dette vigtige mandlige hormon. En usund livsstil kombineret med manglende fysisk aktivitet og usund kost påvirker alle aspekter af livet – også i “soveværelset”.\nHvad er styrke, og hvordan passer man på den?\nVigtighed er en lidt vanskeligere betegnelse for energi – det er din vilje til at arbejde, lege og være aktiv hver dag, din hurtighed i beslutningstagningen og din smidighed. Du kan være 60 år gammel og have samme styrke som 40 år tidligere. Eller du kan være 25 år og have en syg gammel mands styrke. Sandheden er, at styrke ikke vokser på træerne – du skal passe på dig selv. Hvis du gør en indsats, vil du blive belønnet med noget, der uden tvivl vil ændre dit liv til det bedre. De første forsøg på at ændre din livsstil til det bedre – sundere, mere aktiv – kan være vanskelige. Husk, at du altid kan give din krop lidt hjælp med de rigtige kosttilskud for at opnå bedre resultater.\nPotensproblemer – hvordan håndterer man dem?\nEndelig et par ord om de vigtigste, set fra mange mænds synspunkt, lidelser i det XXI århundrede – potensforstyrrelser. Manglende erektion er et reelt problem for de fleste mænd, uanset alder. Det anslås, at hver femte samleje mislykkes. Desværre er sandheden i denne sag ikke den mest behagelige. Du kan ikke slippe af med et pinligt problem uden at genvinde din styrke. Og du får den ikke tilbage, hvis du ikke passer godt på dit helbred – med en ordentlig kost og fysisk aktivitet. Det hele drejer sig om den samme ting. Det er op til dig at gøre mere ud af dit liv. Og selv om kortvarige tilskud kan hjælpe dig med at leve til en høj alder, skal du komme i gang med det!\nFor at gøre det nemmere for dig anbefaler jeg dig de vigtigste artikler fra vores websted. Hos dem kan du få hjælp til dine smerter “her og nu”. Jeg tror, at du vil finde noget for dig selv her. Gå på opdagelse på vores hjemmeside!\n1.kropsafgiftning – en grundig udrensning af toksinaflejringer, eksterne og interne miljøforurenende stoffer. Det er vigtigt, at du foretager afgiftning mindst en gang i kvartalet. Desværre kommer vi hver dag i kontakt med forurenende stoffer og giftstoffer fra miljøet. Kroppen optager dem med hvert åndedrag eller gennem huden. Oftest er det giftstoffer, der er deponeret i kroppen, der er årsagen til, at du føler apati, koncentrationsbesvær, men også helbredsproblemer af ukendt oprindelse.\nStart Detox 5600 Styrk din krop, slip af med giftstoffer og genvind kræfterne med detox-patches\n2 Den mandlige krop. I dette afsnit taler vi om produkter, der er beregnet til mænd. Velegnede blandinger af urter og ingredienser, der støtter den mandlige organismes arbejde og bidrager til at forbedre potensen. Takket være dem er det let at opnå total effektivitet og fuld tilfredshed på alle livets områder.\nFormelan Ikke flere problemer i soveværelset takket være potensgelen.\nsundhed af lemmer, rygsøjle, hofte, fødder… Slip hurtigt og effektivt af med led- og muskelsmerter med produkterne på denne liste. De er ideelle til alle former for mobilitetsproblemer. Der findes også produkter, som er svaret på problemer med degenerative sygdomme som hallux valgus. For dem med cirkulationsproblemer i benene – geler mod åreknuder.\nSolvenin Innovativ gel til åreknuder\nPromagnetin Genopnå fuld sundhed og slippe af med smerter med magnetiske skosåler\n4. øjensundhed. Alle fortjener et godt syn. Det er ikke alle, der har det. Men det betyder ikke, at de ikke kan få det! Vi kender til flere effektive produkter, og vigtigst af alt, baseret på gammel viden om synet. Tjek, hvilken der er den rigtige for dig.\nNoprevidin Innovativt øjentræningsprodukt – forbedrer dit syn på en sikker måde\n5. slank figur. Alle, uanset køn, ønsker at se sunde ud og føle sig sunde. Vi har nogle gennemprøvede metoder til et sundt vægttab. Naturlig, sund, sikker og frem for alt med hurtige og synlige resultater.\nPurosalin Ekstremt effektive slankepiller\n6 Sund hud. I dette afsnit præsenterer vi cremer og olier til huden. Uanset om du ønsker at forbedre din huds generelle tilstand, få et mere ungdommeligt udseende eller hjælpe dig selv med hudlidelser som akne, eksem eller andet, har vi svaret.\nDermolios Olie til at hjælpe med at helbrede hudtilstande, give næring og genoprette sundheden\n7. god hørelse. Du vil blive overrasket over, hvor mange mennesker der har problemer med deres hørelse eller med at opretholde ørehygiejne. Høretelefoner, vatpinde, huer af uigennemtrængelige materialer… Der er mange grunde til det. Heldigvis findes der flere naturlige produkter, som du nemt kan hjælpe dig selv med.\nHedrapure En enkel måde at passe på dine ører og sikre en perfekt hørelse.\n8. lider du af hjerte-kar-problemer? Du bør ikke ignorere dem. Hvis du er ramt, er det vigtigste at få en passende behandling. Men det er lige så vigtigt at støtte din krop med naturlige stoffer – også forebyggende.\nRemi Bloston Et supplement til at forbedre blodgennemstrømningen i kroppen og beskytte mod alvorlige sygdomme\n9. kroppens kraft og vitalitet. Der er kræfter, der kan arbejde til din fordel og dermed sikre din fulde fitness og sundhed. En af disse er magnetisk påvirkning. Korrekt tilberedte produkter påvirker kroppens magnetfelt. Resultatet er, at kroppen bliver passende indstillet, hvilket igen påvirker dens arbejde.\nMagnicharm Bracelet Helbredende og elegant armbånd med magneter\n10. sundt hår. Du skal ikke bryde sammen, hvis dit hår falder for meget ud, bliver skaldet eller bliver så tyndt, at du føler, at der ikke er noget tilbage på dit hoved. Forskerne fokuserer også på disse problemer. Skaldethed, alopecia areata eller endda en kløende hovedbund? De er ikke længere håbløse situationer.\n11. yderligere produkter, som du hurtigt vil udvikle dine færdigheder med.\nOg glem ikke de andre artikler, hvor vi giver tips om, hvordan du holder dig sund.\nSøvn. Hvad du skal huske for at få mest energi og regenerering ved at drømme\nAlternativ medicin, ayurveda, urtemedicin…\nYoga. Sport, der vil hjælpe dig med at genvinde dit fulde helbred.\nHud. Forebyggelse og behandling af hudsygdomme.


Sådan fjernes Hsmvem.com Vis underretninger - Trojan Killer\nSådan fjernes Hsmvem.com Vis underretninger\nThe Hsmvem.com will display a “Bekræft underretninger” besked, beder dig om at abonnere på advarsler fra denne ressource. Hvis du klikker på “Give lov til” knap, then you will begin seeing annoying pop-up ads from Hsmvem.com on your screen even when your internet browser is closed.\nDu bør ikke accepterer at klikke på “Give lov til” because the Hsmvem.com website will spam your internet browser with unwanted advertisements. If you have permitted the Hsmvem.com website to send alerts in your browser, så vil du kræve at slette disse annoyingauthorizations.\nThese Hsmvem.com pop-up advertisement windows are caused either by annoying ads on the websites you check out or some adware. Denne manual blev oprettet for at hjælpe dig med at slippe af med malware fra dit system.\nNår det kommer til adware, disse skadelige programmer er bundtet med andre sandsynligvis gratis software program, som du downloader fra internettet. Desværre, nogle gratis downloads ikke korrekt afsløre, at i andre programmer, vil også blive installeret, og du kan opleve, at du faktisk har installeret adware uden din forståelse. Når en destruktiv program er sat op, når du vil søge på internettet, undesirable advertisements from Hsmvem.com will show windows.\nHsmvem.com is getting on the nerves of many users, så du er ikke dens eneste offer.\nFolk spørger, hvordan du løser problemet effektivt. At komme af med infektionen manuelt, kan være en langvarig virksomhed og kan skade andre vigtige systemfiler. Scan your PC with GridinSoft Anti-Malware to detect and delete Hsmvem.com in the right way.\nTRIN 6. Kør programmet. Vent scanningen er afsluttet, og alle malware forbundet med “Hsmvem.com” registreres.\nTRIN 7. Klik på “ren nu” for remove Hsmvem.com.\nIn order to get rid of Hsmvem.com from your system, lokalisere “Fjern et program” funktion i din pc, afhængigt af den version af Windows-operativsystemet:\nTil Windows 8/10: Højreklik på Start – Hurtig adgang Menu – Kontrolpanel – Fjern et program. Du kan tjekke listen over programmer og hjælpeprogrammer installeret på din pc. Find suspicious software that may cause Hsmvem.com problem, højreklik på den og vælg “Afinstaller“.\nTil Windows 7: Klik på Start – Kontrolpanel – Fjern et program. Check the list of programs and software available in your PC that might cause Hsmvem.com problem, tryk derefter på “Afinstaller“.\nI Windows XP: Klik på Start – Kontrolpanel – Tilføj / fjern programmer. Du vil finde en liste over tilgængelige programmer i din PC. Right-click on suspicious software that may cause Hsmvem.com problem and select “Afinstaller“.


Øresundsmetro i relation til turisme og kultur samt i relation til Øresundsudviklingen - PDF\nDownload "Øresundsmetro i relation til turisme og kultur samt i relation til Øresundsudviklingen"\n1 16. Januar 2013 Lise Lyck Mellemvejsudkast til drøftelse 18. Januar 2013 (viser den igangværende proces pr.16/1 2013) Øresundsmetro i relation til turisme og kultur samt i relation til Øresundsudviklingen Baggrund I 2011 blev det meddelt, at EU vil give match-finansiering til en forundersøgelse af mulige samfundsmæssige konsekvenser af en etablering af en Øresundsmetro, det vil sige EU vil matche finansieringen fra Københavns Kommune og Malmø Stad. Forundersøgelsen omfatter en række delrapporter med relation til Visionsrapporten: Øresundsmetro mellem København og Malmö en shuttle, der gør København og Malmö til bydele i samme by (Palludan fremtidsforskning, 2012). Visionsrapporten skal ses i sammenhæng med den vækstdagsorden, der er blevet præsenteret i Københavns Kommuneplan og Malmøs oversigtplan, hvor intentionen er, at København og Malmø skal blive en sammenhængende metropol, hvor vækst og livskvalitet går hånd i hånd (Københavns kommuneplan og Malmø oversigtplan, 2012), og hvor København og Malmøs målsætning er et godt hverdagsliv, grøn vækst samt en økonomisk udvikling baseret på viden og erhverv. En etablering af en Øresundsmetro tænkes besluttet omkring 2025 og klar til anvendelse Der er med andre ord tale om et projekt, der ligger et stykke ud i fremtiden og om et projekt, hvortil der knytter sig en række usikkerhedsfaktorer. Visionsrapporten opererer derfor med scenarier, da der ikke meningsfuldt kan skønnes en udvikling, der kan baseres på ekstrapolation. De valgte scenarier tager udgangspunkt i to hovedvariable: 1) en økonomisk vækst med Øresundsintegration og en økonomisk lavvækst med desintegration. 2) en udvikling med og uden en Øresundsmetro. I Visionsrapporten er der på den baggrund beskrevet fire scenarier: Scenarie 1: Grøn højvækst og Øresundsintegration uden metro Scenarie 2: Stagnation og desintegration uden metro Scenarie 3: Grøn højvækst og Øresundsintegration med metro 1\n2 Scenarie 4: Stagnation og desintegration med metro Scenarie 1 og 2 udgør et todimensionalt nulalternativ men med en kraftig forøget pendling i scenarie 1. I scenarie 3 og 4 indgår bygningen af en Øresundsmetro, men Øresundsmetroen har en forskellig funktion i de to scenarier. I scenarie 3 er Øresundsmetroen et integreret led i integrationsprocessen, men i scenarie 4 er Øresundsmetroen set som en strategisk driver, der kan selvstændigt kan fremme integration og økonomisk grøn vækst. Der er skitseret forskellige anlægsforudsætninger, hvor det centrale er: En kraftig reduktion af transporttiden til en rejsetid på 15 minutter fra downtown København til downtown Malmø En frekvens på 10 minutter En samlet strækning på 20 kilometer Pris for passagerer svarende til den danske metrotakst Anlægsomkostninger mellem 13 og 20 milliarder danske kroner I Visionsrapporten er anført en række positive perspektiver som kan skabes gennem sammenhæftningen af København og Malmø til et fælles byområde. Der skal dog udtrykkeligt gøres opmærksom på, at Visionsrapporten anfører en lang række forhold, som der ikke er taget direkte stilling til og som kræver videre undersøgelse. Forbeholdende drejer sig især om: Usikkerhed med hensyn til langtidsvækst, som følge af økonomi og finanskrise Usikkerhed om udviklingen i regionaliseringsprocessen Usikkerhed om adfærd hos Øresundsboere og turister i Øresundsregionen Nærværende undersøgelse har følgende hovedformål: at analysere, hvordan en Øresundsmetro kan forventes at påvirke Øresundsintegrationen i relation til turisme og kultur samt i relation til udviklingen i regionen, hvor ovennævnte forhold adresseres. En belysning af disse spørgsmål kræver først en begrebsafklaring i relation til turisme og kultur og dernæst en analyse baseret på ny primær data samt på foreliggende sekundære data, der relaterer sig til problemstillingen. Begrebsafklaring: Turisme, kultur, integration og assimilation. Turisme 2\n3 Begrebet skifter over tid tæt knyttet til transportudviklingen og tilgængelighedsdimensionen. Et centralt spørgsmål bliver, hvor langt man kan komme på hvor kort tid. Herved kommer også logistik til at få en central rolle, herunder hvor mange forskellige ting kan nås således at pakning af forskellige oplevelsesmuligheder får stor betydning. Det afgørende i turismebegrebet har været overnatning, bespisning og attraktioner samt en tidsmæssig dimension. Der gik derfor mange år, før endagsturisme blev en del af turismebegrebet. Siden 1993 afgrænses turismebegrebet (UNWTO) som rejseaktiviteter uden for vante omgivelser af mindre end et års varighed, hvad enten det drejer sig om fritidsturisme eller erhvervsturisme. Pendling, skolegang og militærtjeneste er ikke inkluderet i turismebegrebet. I forbindelse med tilgængelighed indgår priser og tid samt logistik i almindelighed. Efterhånden som anvendelse af Tourism Satellite Account er blevet udbredt, er det blevet almindeligt, at det ikke mere er tilstrækkeligt alene at se på de direkte virkninger, men også de indirekte og afledede virkninger skal inddrages. Det indebærer, at turisme indebærer overnatning, bespisning, attraktioner inkl. events og sport, shopping samt transport både for fritidsrejsende og for business turisme inkl. møder mv, og området mødeturisme er et selvstændigt og vigtigt område i relation til Øresundsturisme. Det udvidede turismebegreb indebærer normalt, at turismens andel i relation til bruttonationalproduktet bliver dobbelt så stor som målt i relation til det snævre turismebegreb. Det er det udvidede turismebegreb, der anvendes i EU Lisboa traktaten paragraf 195, 2008, og det er også dette begreb G20 landene har brugt, da de for første gang juli 2012 inddrog turisme som middel til at skabe økonomisk vækst, skabe flere job og som instrument i recovery politikken for at komme ud af den finansielle og økonomiske krise efter september Kultur Kultur skal forstås i bred forstand, ikke blot som finkultur, men omfattende sport, events og dagligdagens brug af kultur i form af biblioteker, kulturhuse, film, TV og musik etc. Under sport indgår også fitness, da det for mange er et alternativ til sport. Anvendelse af det her præsenterede kulturbegreb vinder mere og mere frem nationalt og internationalt. Det er en følge af den fortsatte demokratisering af kulturområdet, hvor smagsdommerbegrebet ofte diskuteres, og hvor willingness to pay problematikken spiller en stadig mere central rolle. Armslængdeproblematikken mellem det politiske niveau og bevilling af penge til kultur spiller også stadig en rolle, men demokratiseringsdimensionen og betalingsvilligheden har fået afgørende betydning i de fleste tilfælde. Konkret betyder det, at områder som borgere tillægger stor vægt prioriteres, mens smalle kulturområder bliver vanskeligere at finansiere og markedsføre. 3\n4 Integration og assimilation Integration kan ske på varemarkedet, tjenestemarkedet, det finansielle marked, boligmarkedet og arbejdsmarkedet og kulturområdet mv. Integration indebærer, at der opstår noget nyt ved sammensætning og udvikling af elementer fra forhold i de involverede lande. Der er med andre ord ikke tale om assimilation, hvor systemet i et land indføres i de andre lande. Inden for arbejdsmarkedet mellem Danmark og Sverige er ønsket klart integration, hvor styrkerne på det danske og svenske arbejdsmarked kan smelte sammen. Der er altså ikke tale om assimilation, sådan som det kendes på hotelområdet, hvor personale fra Filippinerne eller Malaysia IKKE skal ændre adfærd, men hvor de tværtimod skal fungere, som de plejer, hvor de kommer fra (selektivt) på Øresundsarbejdsmarkedet. Integration, hvor der sker en sammensmeltning til noget nyt er ofte et mål for regionalisering. Nyskabelserne kan føre til innovationer, og skalaeffekten kan også bidrage til større konkurrenceevne gennem en sænkning af omkostningsniveauet som følge af større arbejdsdeling. Sammenfatning vedr. begreber i relation til nærværende undersøgelse Der er i udgangsanalysen tale om det brede kulturbegreb i relation til dagliglivets integration og de traditionelle UNWTO definerede turismebegreber. Turisme omfatter her endagsturisme for personer i regionen samt turisme af folk uden for regionen, der gæster regionen, dvs. internationale ankomster og besøg fra andre dele af Sverige og Danmark. På sigt kan der forekomme forandringer i form af befolkningsudvikling og regionalisering, hvilket kan betyde, at arbejdsmarkederne på begge sider af Øresund bliver mere integrerede. Herved vil endagsturismen såvel som turisme i form af væsentligst folk uden for regionen skifte. Derved vil brugen af Øresundsmetroen blive påvirket af regionaliseringen, befolkningsudviklingen samt af ændringerne i turismen. Disse dynamiske effekter er en hovedårsag til at bruge scenarie metoden, se nærmere herom nedenfor. På et sparringsmøde med udvalget for Øresundsmetroen drøftedes metoder for undersøgelsen, og udvalget blev anmodet om at præsentere relevante erfaringer fra deres arbejde med inden for kultur, turisme og regionaliseringsområdet, som kunne indgå i rapporten. Det har ført til 1) forslag til inddragelse af konkrete attraktioner/events i Øresundsområdet, 2) en udbudsanalyse i form af interview med udbydere af attraktioner og events i Øresundsområdet, hvor udbyderne er blevet spurgt om deres forventninger til effekten af en etablering af en Øresundsmetro. 3) inddragelse af mulige erfaringer i Danmark inden for kultur og turisme området i forbindelse med metroetableringen i København. Her er 4\n5 relevante udbydere med før-efter metro erfaringer i København blevet identificeret og interviewet med henblik på en vurdering af tidsbesparelsen ved etableringen af en metro. 4) En omfattende gennemgang af eksisterende undersøgelser af relevans for problemstillingen, herunder omfattende langtids undersøgelser som det danske kulturministeriums omfattende undersøgelse af kulturområdets udvikling i Danmark og den svenske langtids undersøgelse af kulturområdets udvikling. 5) Ny data er fremskaffet i form af semi-strukturede interviews med personer i Københavnsområdet med henblik på at identificere deres rejseadfærd til Sverige og deres præferencer med henblik på ændringer i adfærd ved etableringen af en Øresundsmetro. 6) En datafremskaffelse gennem semi-strukturede interviews er også blevet gennemført i Malmø med henblik på at finde frem til rejseadfærd mellem Malmø og København og mulige påvirkning heraf ved etablering af en Øresundsmetro. 7) Øresundsbroen er kontaktet og interviewet for at finde ud af, hvilke temaer, der har været de stærkeste drivkræfter til turisme på begge sider af sundet. Dette er sket ud fra en vurdering af, at prioriteringen af temaer for bilister også kan implicere turismepræferencer generelt. 8) Endvidere er der gennemført en egentlig spørgeskemaundersøgelse til afdækning af effekten af en Øresundsmetro i relation til turisme og kultur anvendelse. Hver af de otte nævnte undersøgelser er udført og analyseret, og resultaterne heraf fremgår af analysedelen i denne undersøgelse. Herudover er befolkningsudviklingen i Øresundsregionen de kommende år vurderet på baggrund af diverse foreliggende kilder. Dette er sket af hensyn til scenariekonstruktionen til vurdering af konsekvenserne af en Øresundsmetro. Scenarier har den fordel, at de kan inddrage væsentlige samfundsmæssige ændringer, således at fremtiden kan forudses, før den indtræffer, baseret på forskellige sandsynligheder. Det er et fremtidsværktøj, som blev introduceret af Shell for ca. 40 år siden. Det skabes et mulighedsrum, således at endimensionale fremskrivninger f eks. ved hjælp af extrapolation undgås. Scenarier rammer selvfølgelig ikke altid præcist, men deres fordel er, at tendenser, udviklinger og holdningsændringer ofte har en stor træfsikkerhed. Scenarier omfatter som regel de to mest usikre faktorer, hvilket resulterer i 4 scenarier, sådan som det ses af Visionsrapporten. Efter opstilling af scenarierne vurderes sandsynligheden for scenarierne og, hvordan sandsynligheden kan påvirkes, og dette udgør rapportens konklusion. Herefter analyseres government/governance-problematikken i Øresundsregionen, således som den har fungeret fra broens bygning og frem til i dag. Ud fra analysedelen vurderes turisme- og kulturområdets integrationsvirkning for den samlede Øresundsregionalisering. 5\n6 Resultaterne af analysedelen vurderes, og instrumenter til styrkelse af regionaliseringsudviklingen i relation til præsenteres. Det fører til en afsluttende scenariepræsentation med intensiv regionalisering og med uændret regionalisering. Disse to scenarier for turisme, kultur og integrationsområdet sættes i relation til visionsrapportens scenarier 3 og 4, jf. side 1. På baggrund heraf fremkommer en samlet konklusion baseret på undersøgelsens resultater. Analysedelen Den nuværende situation for kultur, turisme og regionaludvikling i Øresundsområdet Øresundsbron har transportmæssigt været en stor succes, se venligst hovedtal herfor i tabel 1. (INDSÆTTES) Også på det regionaliseringsmæssige område og inden for turismen og kulturen er der sket en del, men det er karakteristisk, at der stadig er store potentialer for skabelse af positive virkninger, hvilket bl.a. er baggrunden for etablering af en Øresundsmetro. Den største drivkraft for bevægelser over Øresund har ubetinget været prisforskelle inkl. valutakurs. Det gælder prisforskelle på varer, service, arbejdskraft og boliger. For varernes vedkommende foregår transaktionerne let og gennemsigtigt, uden store transaktionsomkostninger og usikkerheder/risici. Der var derfor tale om et vældigt ryk ind af danske endagsturister især i Malmø i den tid, hvor den danske valuta var stærk i forhold til den svenske, se f eks. L Lyck (2006), For serviceydelser gælder, at de ikke er materielle, hvorfor tillid spiller en væsentlig rolle. Udover lavere priser skal en tillidsfaktor etableres, og ydelserne er som sådan mindre gennemsigtige. Det har derfor vist sig, at selv på områder, hvor der er betydelige prisforskelle (f.eks. tandlæge ydelser og bilservice) har det været vanskeligt at etablere en tillidsfaktor til serviceydelsens kvalitet, om end der har været tale om en vis vækst, se f. eks. L Lyck (2006). For arbejdskraft bliver barriererne særligt tydelige, fordi arbejdsmarkederne er så forskelligt indrettet i Danmark og Sverige. Det gælder barselsregler, pensionsforhold, aftaler om løn- og arbejdsforhold, skatteforhold etc. Fra 2000 til nu har det væsentligst været svenskere som havde et incitament til at arbejde i Danmark pga. af højere lønninger i Danmark. Barriererne har betydet, at det især har været yngre svenskere uden børn, der har benyttet sig af muligheden. 6\n7 Selv om unge svenskere i nogle tilfælde har taget uddannelse i Danmark og herefter fundet beskæftigelse, har den manglende regularitet og de mange forsinkelser i Øresundstogene været en idel kilde til problemer, og ganske mange klarer ikke presset i det lange løb, se f.eks. Job Ø Magt, Oktober 2012, side 8-9, hvor en frisøruddannet fortæller sin historie om arbejdsmarkedserfaringer igennem 10 år. Eksemplet er meget illustrativt mht. problemet vedrørende forsinkelser i transporttid som vanskeliggør varetagelse af job. På boligområdet har det især været danskere, der under boligprisernes himmelflugt i Danmark flyttede til Sverige, købte bil i Sverige og fortsatte med at arbejde i Danmark. Disse tider er forbi, og flere vender tilbage til Danmark. Det kan konkluderes, at prisforskelle har været en afgørende drivkraft, og at konjunkturfølsomheden i de grænseoverskridende aktiviteter har været større end i de nationale aktiviteter, se Job Ø Magt, oktober 2012, side 6-7. Prisforskelle fremover må forventes at spille en mindre rolle for Øresundsregionaliseringen, eftersom de skandinaviske kroneværdier (DKK, SVK, NK) har nærmet sig hinanden, og der ikke ses faktorer, der skulle få store prisforskelle til at opstå de kommende år. Udviklingen af et fælles arbejdsmarked rummer positive muligheder, men det kræver, at barriererne nedbrydes, se nærmere herom i afsnittet om government og governance. Udover de nævnte stærke drivkraftfaktorer gælder, at der er en række motivationsfaktorer, der er styret af nysgerrighed og interesser med rod i turisme og kultur. Det er i høj grad disse faktorer, der fører til endagsturisme af spontan karakter og til gentagne besøg i forbindelse med udvikling af interessefællesskab. Turisme og pendling Endagsturismeudviklingen i Øresundsregionen fremgår af tabel 2. Pendlingen vises i tabel 3. (TABEL 2 og 3 INDSÆTTES). Med hensyn til tabel 2 er der uoverensstemmelse i tallene. Analysedel 1: De attraktioner og events i Øresundsområdet der indgår. Input vedrørende Malmø fra Anna Wittgren og Marie Holmberg (Malmö Turisme). 7\n8 1. Aquakul 2. Malmø Opera 3. VisitSkåne 4. Visit Lund 5. Handelsstandsforeningen i Malmø 6. Kunsthallen i Malmø 7. Garaget i Malmø (Bibliotek) 8. Hovedbiblioteket i Malmø 9. Malmömässan 10. Malmö Arena 11. Malmö Konserthus 12. Stadionmässan 13. Nöjesteatern 14. Slagthuset 15. Malmø Museer 16. Malmø Festivalen 17. Casino Cosmopol 18. Jägersro Travet 19. European Song Contest 20. Malmö Turisme Danmark Input baseret på ønsker fra Rasmus Møller fra Københavns Kommune, Kultur- og Fritidsforvaltningen samt på attraktionslisten fra København (del af VisitDenmarks Attraktionsliste, jf. VisitDenmark 2012a. 21. Tivoli 22. Zoo 23. Glyptoteket 24. Statens Museum for Kunst 25. Louisiana 26. ARKEN Museum for moderne kunst 27. City-Center (Københavns handelsstadsforening) 28. WOCO 29. Biblioteket i Nordvest 8\n9 30. Hovedbiblioteket 31. Grøndal Multicenter 32. Det Kongelige Bibliotek 33. Københavns museum 34. Østerbro Stadion 35. Chr. Havns bibliotek Analysedel 2: Udbudsanalyse i form af interview af attraktioner og events i Øresundsområdet De fra analysedel 1 listede er blevet anmodet om interview. På nuværende tidspunkt foreligger der interview fra 2-8, 11, 14, 15, 20 fra Sverige og fra Danmark 23, 26, 27, 29, 30, og 35. De resterende er i en proces for opnåelse af data. Analysedel 3: Metroerfaringer fra attraktioner i København beliggende tæt på ny metrostationer (Efter ide fra Andreas Egense, Metroselskabet) Analysen omfatter to attraktioner, Forum og Det Kongelige Teater. På nuværende tidspunkt er Forum interviewet og Det Kongelige Teater er i interviewfasen. Analysedel 4: Gennemgang af sekundære data i form af diverse publikationer, se liste På nuværende tidspunkt henvises til litteraturlisten. Al litteratur er gennemgået, men sammenskrivningen er ikke færdig. Stor vægt på langtidsvirkninger på basis af kapitel 27 i Kulturministeriets rapport om danskernes kulturvaner samt på Kulturvanor i Sverige Analysedel 5: Ny data i form af semi-strukturede interview af personer i Københavnområdet 150 interviews er foretaget med henblik på at identificere rejseadfærd til Sverige og præferencer samt forventet adfærdsændringer ved etablering af en Øresundsbro. Materialet er under behandling. På baggrund af spørgerammen i oversigt 1 er der udformet et spørgeskema, der har været anvendt ved de semi-strukturede interviews. 9\n10 Oversigt 1: Spørgeramme for semi-strukturede interviews: Navn (frivilligt) Køn Alder Malmø eller København-området? Hvor mange gange har du været i Sverige/Danmark 2012? Hvor mange af disse gange var i Malmø/København-området? Har du været oftere i Danmark/Sverige i 2012 end tidligere? Hvorfor har du været Danmark/Sverige? - Shopping? - Events og attraktioner? - Arbejde? - Andet? Er der særlig kulturbegivenheder, der for dig til at rejse til den anden side? - Sport - Teater - Festival - Museumsbesøg - Shopping - Andet En Øresundsmetro vil betyde, at du kan komme fra det centrale København til det centrale Malmø på 15 minutter og at der vil være en frekvens på 10 minutter mellem afgangene. Vil det betyde, at du vil tage oftere over på den anden side? Ja / Nej / Ved ikke Kunne du tænke dig at arbejde på den anden side? Analysedel 6: Ny data i form af semi-strukturede interview af personer i Malmømrådet Der er blevet gennemført 43 interviews i Malmøområdet (Ekonomihøgskolan og Centralstationen). Disse interviews er baseret samme spørgeramme som i Analysedel 5. Analysedelen er under bearbejdning. Analysedel 7: Interview og data fra Øresundsbroen Øresundsbroen er kontaktet og interviewet for at finde ud af hvilke temaer, der har været de stærkeste drivkræfter på begge sider af sundet. Heri indgår bl.a. interview med Karsten Längerich (Head of Consumers Market, Øresundsbroen). De tilsendte data indeholder fortrolige data, og en bearbejdning af materialet, som skal godkendes af Karsten Längerich, er i gang. Analysedel 8: Spørgeskemaundersøgelse, internetbaseret For at få flere data er en internetbaseret spørgeskemaundersøgelse igangsat. Områdemæssigt dækker den samme område som analysedel 5 og 6, men her i form af en ren spørgeskemaundersøgelse. 10\n11 Befolkningsudviklingen En vurdering på baggrund af data fra Danmarks Statistik, Københavns Kommune og Statistiska Centralbyrån viser entydigt en befolkningstilvækst i Øresundsregionen med koncentration omkring storbyområdet. I København forventes en årlig befolkningstilvækst på personer, og der forventes også en befolkningstilvækst i Malmøområdet. Det leder til en befolkning på 2,5 millioner i Københavnsområdet og 1,2 millioner i Malmøområdet, svarende til en samlet storbybefolkning 3,7 millioner. I den forbindelse må det forventes, at logistik og transportproblematikken bliver central, hvilket vil skabe en betydelig efterspørgsel i transport over Øresund og formentlig også i en højhusbygning nær de centrale trafikmuligheder. Såfremt Øresundsintegrationen kan styrkes vil en Øresundsmetro være en vældig fordel til løsning af det kommende transportbehov. I de foreliggende beregninger er passagertallet på Øresundsmetroen skønnet til Den resterende del af undersøgelsen omfatter de nedenfor nævnte områder. Disse dele kan først skrives, når den øvrige del af undersøgelsen er færdigudarbejdet. Government og governance i Øresundsudviklingen (Nærværende afsnit er kun skitsemæssigt udformet). Problematikken er grundigt behandlet i Government og governance i Øresundsintegrationen (Lyck og Nielsen, 2006) og endvidere i Grænseoverskridende kommunalt samarbejde i Øresundsregionen (Levring og Lyck red, 2005). I korthed kan anføres, at perioden op til beslutningen af Øresundsbroen samt de kommende følgende år var domineret af government processer med staten som den stærke drivkræft. Efterfølgende er meget sket inden for Øresundskomiteens rammer som et mellemkommunalt samarbejde i form af governance processer. Den seneste udvikling er en ny form for styring gennem governance netværk, men hvor ledelsen både på den svenske og danske side har erfaringer fra statsadministrationen i henholdsvis Sverige og Danmark. Et betydeligt problem har igennem de sidste 10 år været, hvordan de mange barrierer for integration mellem Sverige og Danmark har kunnet mindskes. Først blev det forsøgt gennem nordisk ministerråd via tidligere statsministers Poul Schlüters indsats i Nordisk Råd både under dansk formandskab og efterfølgende gennem islandsk formandskab, og herved kom en del barrierer væk. Senest har den ny netværksmodel med direktør Finn Lauritzen, som direktør for Øresundskomiteen, og Johan Tiedemann, som ny Senior Advisor for Øresundskomiteen, præsenteret et prætentiøst program for fjernelse af barriererne. Scenarier Turisme 11\n12 Her indgår de forskellige former for turisme og deres påvirkning af en Øresundsmetro under henholdsvis uændret øresundsintegration og intensiv øresundsintegration. Kultur Kulturpåvirkningen af en Øresundsmetro under henholdsvis uændret øresundsintegration og intensiv øresundsintegration. Pendling Pendlingens udvikling af en Øresundsmetro under henholdsvis uændret øresundsintegration og intensiv øresundsintegration. Scenariernes relation til visionsrapportens scenarie 3 og 4 Konklusion Litteraturliste 12\n13 Marianne Levinsen og Jesper Bo Jensen, 2001: Kapitel 2. Familien det faste holdepunkt forandres, i Midt i en mellemtid, Institut for fremtidsforskning Als, 2011: Byudvikling, baner og trafik, Per Als, Center for Bydudvikling, Københavns Kommune, August 2011 Bilstrup, Lasse og Markussen, Mille, 2012: OEC resultater fra borgersurvey, WoCo, 2012 Catinét, 2009: Tilbud og faciliteter i Københavns Kommune, Kultur- og Fritidsforvaltning, Københavns Kommune, 2009, Panelundersøgelse Epinion og Pless Leadership, 2012: Danskerne Kulturvaner, 2012, Kulturministeriet Förening Øresund, 2007: Öresund Social Innovation Zone? Foreningsliv, frivilligkraft och innovativ regional utveckling, Förening Øresund, støttet af Interreg III A Øresundsregionen Handelskammaren, 2011: Den kreativa potentialen kring Öresundsregionen, Handelskammaren, Docent Charlotta Mellander, Maj 2011 Helsingør Dagblad, 2012: Billedet af Øresundsregionen i Dansk og Svenske meider, Forskningsrapport vedrørende svenske og danske mediers rapportering om Øresundsregionen, Media Research Øresund, Interreg IVA, 2012: Øresundsmetro forbedret skinnekapacitet på tværs af Øresundsregionens centrum, Interreg IVA Öks, Klas Nydahl, 2012 Job Ø Magt, Oktober 2012: Øresundsinstituttet gjenmem Øi Service AB Job Ø Magt, September 2012: Øresundsinstituttet gjenmem Øi Service AB Julius Production, 2012: Danskarna gillar Tutankhamun-utställningen i Malmö, pressemeddelse, 2012 Kulturstyrelsen, 2012: Danske museer i tal baseret på oplysninger fra 2010, 2012 Københavns Kommune, 2012: Cityringen Metro til Nordhavn, Hvidbog 1, Københavns Kommune, sagsnr , dokumentnr Københavns kommuneplan, 2012 Levring, Peter og Lyck, Lise (red.) 2005: Grænseoverskridende kommunalt samarbejde i Øresundsregionen, Øresundsinstituttet, delvist finansieret af Interreg IIIA Lyck, Lise og Nielsen, Jens, 2006: Government og governance i Øresundsintegrationen, Frederiksberg Bogtrykkeri, København 13\n14 Lyck, Lise, 2006: Øresundshandel og service, Copenhagen Business School, Frederiksberg Bogtrykkeri, København Malmø oversigtplan, 2012: Malmö Turism, 2011: Utveckling av turismnäringen i Malmø 2011, Malmö 2011, Malmö Turism MalmöLäget, 2012: Årsrapport MalmöLäget Statistik och fakta om näringslivet i Malmö, Malmö stad, 2012 Nillson, Åsa, 2011: Kulturvanor i Sverige Palludan Fremtidsforskning, 2012: Visionsrapporten: Øresundsmetro mellem København og Malmö en shuttle, der gør København og Malmö til bydele i samme by Skåne Analysen, 2012: Förandringar i pendlingen över Öresund, En kort analys om Skånes tillväxt och utveckling, oktober Strategi2020, 2010; Nationell strategi för svensk besöksnäring hållbar tllväxt för företag och distinationer, Svensk Turism, November Sydsvenskan, 2011: Förstudie: Metro under Sundet utreds, Sydsvenskan Styrelsen for biblioteker og medier, 2010: Folkebibliotekerne i vidensamfundet, rapport om folkebibliotekerne i vidensamfundet, VisitDenmark, 2012: Attraktionslisten 2011, maj 2012, ISBN VisitDenmark, 2012: Internationalt kenskab til danske attraktioner og seværdigheder sammenfattende rapport, februar 2011, ISBN: Wonderful Copenhagen, 2000: Copenhagen Eventures Oplevelsesregnskab og pejlemærker for København, 2000 Øresund Event Center, 2012: Foranalyse 2012 Öresundsbrev, 2012: Öresundsbrev, september 2012, Øresundskomiteen, Nørregade 7B, 1165 Kbh K. Øresundsbron Priser, 2013: Øresundsbron Smuttur,2013: Øresundsbron, 2010: Derfor rejser vi over Øresund, April 2010, Øresundsbro Konsortiet Øresundsbron, 2011: BroPas undersøgelse efterår\n15 Øresundskomiteen, 2010: Tendens Øresund 2010, Øresundskomiteen m.f. Øresundskomiteen, 2012a: Øresundskomiteens kulturundersøgelse, 2012 Øresundskomiteen, 2012b: Kultur Öresund, Örus, 2010: Örus ÖresundsRegional Udviklingsstrategi/UtvecklingsStrategi, Öresundskomiteen 15\nKØBENHAVN MALMÖ EFFEKTER PÅ KULTUR OG TURISME COPENHAGEN BUSINESS SCHOOL\nKØBENHAVN MALMÖ EFFEKTER PÅ KULTUR OG TURISME COPENHAGEN BUSINESS SCHOOL ØRESUNDSMETRO KØBENHAVN MALMØ 2013 Turisme (besöksnäring) og kultur i Øresundsregionen ved bygning af en Øresundsmetro i perspektiv\nKØBENHAVN MALMÖ AFLEDTE ØKONOMISKE EFFEKTER DAMVAD ØRESUNDSMETRO KØBENHAVN MALMØ 2013 April 2013 Øresundsmetro fase II Analyse af afledte økonomiske effekter For information on obtaining additional copies,


Santana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld fra\nForside / Santana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld\nSantana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld\nVarenummer (SKU): 9321\nSantana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld Varefakta\nNavn: Santana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld\nMange leder efter den billigste Santana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Santana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld for kun kr. 318.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nSantana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld fra kategorien\nSantana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld er klar til dig her i shoppen. Du finder den i den altid eftertragtede varekategori . Din pakke kommer hjem til dig med hele 30 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Santana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld i den kendte webshop DanGuitar.dk, der altid har et stort udvalg af populære varer. Blandt alle varerne i shoppen finder du noget for alle, og der er det oplagte valg det produkt på denne side. Når du handler online sparer du penge- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nSantana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld kun kr. 318.00\nKøber du varer online, giver de dig lidt bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere og nogle giver endda et helt års returret. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, som gør det let at sammenligne priser, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Du kan oven i købet gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køen er der slet ikke, når du handler online, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n39 anmeldelser af Santana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld\nVær den første til at anmelde “Santana SKG371GD mekanikker til western-western, 3+3 guld” Annuller svar


Kære Jarlov, forhold dig til København anno 2013 - politiken.dk\nstormoske. Når vi ønsker en ny stormoske i byen, er det ikke af pligt, men fordi vi mener, det sender et klart signal om, at København anerkender danske muslimers plads og rolle og bidrager til at skabe en udgave af islam, der er en integreret del af dansk kultur, skriver Anna Mee Allerslev. Her billede fra opførelsen af et bønnetårn i Rovsingsgade på Nørrebro.\nstormoske. Når vi ønsker en ny stormoske i byen, er det ikke af pligt, men fordi vi mener, det sender et klart signal om, at København anerkender danske muslimers plads og rolle og bidrager til at skabe en udgave af islam, der er en integreret del af dansk kultur, skriver Anna Mee Allerslev. Her billede fra opførelsen af et bønnetårn i Rovsingsgade på Nørrebro. Foto: JENS DRESLING (arkiv)\nDebatindlæg 14. okt. 2013 kl. 22.43\nKære Jarlov, forhold dig til København anno 2013\nEn stormoske skal bygge bro, skriver Anna Mee Allerslev i replik til konservativ lokalformand.\nRasmus Jarlov skriver på sin blog på Politiken, at vi ikke er forpligtede til at opføre store monumenter for fremmede religioner.


Tang Mad Fra Hav: maj 2012\nJeg har stillet i udsigt, jeg ville komme hjem med dansk Søl tang fra min nylige høst ved Djursland. Hmmm... Der var ingen ting, andet end den stump der er at se til venstre på billedet. Jeg skal ej kunne udelukke at ha' bedre held en anden gang, der måtte komme. Men lige nu har jeg ingen dansk Søl tang.\nHvad så? Zoe og Sven fra Fremtidensmat i Norge har excellent Søl tang fra Island at levere:\nTil eget forbrug har jeg købt noget af det og har lavet en lille video om det:\nJeg kan kun anbefale Sven og Zoe's islandske Søl tang :-)\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 12.45 Links til dette indlæg\nEtiketter: Søl tang, Søl tang fra Island, www.fremtidensmat.no\nNordisk Tang har fået sin egen hjemmeside i løbet af pinsen. Jeg lavede den færdig mandag aften. Det er nok verdens allermest enkle hjemmeside. Ik' synderlig fancy, men der står lige nøjagtig det der skal stå og ik' en lyd mere :-) Og det er nemt for mig at opdatere siden når det er fornødent.\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 09.25 Links til dette indlæg\nEtiketter: Fingertang, Langfrugtet klørtang, Lav klørtang, nordisk-tang.dk, Savtang, Tang\nI artiklen jeg linker til her har jeg 5 madeksperimenter omtalt, der hver for sig påviser umami-indvirkning på smagene fra de forskellige, brugte ingredienser, fremkommen ved hjælp af tørret, ristet og kværnet Langfrugtet klørtang:\nDet er først i år jeg rigtig har interesseret mig for dens "lillebror" Lav klørtang:\nDet er en meget kompakt lille vækst, det tager flere dage om at luft- og soltørre. Ved indtørring skrumper det 90% i vægt, bliver knaldsort og nærmest lidt eventyragtigt at se på:\nMica og jeg ristede noget af det under høsten, kværnede det til pulver i stenmorteren og fik smilende æg hver morgen, hvor pulveret af Lav klørtang blev brugt:\nDet gjorde noget særdeles interessant ved smagen af det blødkogte æg og smager forøvrigt rigtig godt i sig selv som alternativ til salt, hvilket tangarten også bruges til i England.\nDet indledende billede er også et eksperiment, der opstod under tanghøsten. Det var Mica der havde købt fedtfattig youghurt med jordbær. Jeg kom en spsk kværnet Lav klørtang i pr. liter.\nAllerede efter et kvarters opblødning af tangen og blanden sig kemisk med ingredienserne i youghurten gjorde det noget helt forunderligt ved smagen.\nJeg ved ik' om læseren husker smagen af æggesnaps vi fik som børn, hvor man rører 2-3 rå æggeblommer i en kop med noget sukker og lidt kakao, indtil det bliver skummende. Jeg selv betragtede det som særdeles lækkert. Denne smag fremkommer tendensiøst når man som beskrevet har tilsat den smule kværnede Lav klørtang til youghurten. Det pudsige er, at jordbærsmagen samtidig næsten forsvinder, omend man kan fornemme den stadigvæk er der. Så er der selvfølgelig også et smagsindtryk der ingen kendt referenceramme har for smagsløgene, med mindre man er inkarneret bruger af tang i sin mad :-)\nHovedindtrykket er en lækker cremet mundfølelse, lige som den traditionelle æggesnaps ;-)\nDet skal blive spændende at se, hvad der ellers kommer ud af at eksperimentere med Lav klørtang som smagsophøjer og -forandrer.\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 23.08 Links til dette indlæg\nEtiketter: glutamat, Langfrugtet klørtang, Lav klørtang, umami, umamismag\nPå hjemmesiden for Fugle og Natur:\nbliver arterne af tang der har blærer omtalt som Klørtang familien. Det kommer af det latinske Fucaceae, refererende til et stamtræ i Planteriget, hvilket nok ikke er korrekt længere, da makroalgerne er erkendt som værende et selvstændigt rige:\nThe Kingdom of Algae, jævnfør Professor Ole G. Mouritsen\nJeg har oplevet, det virker forvirrende at bruge begrebet Klørtang familien.\nHvad snakker manden om???, synes de fleste at tænke.\nMåske skulle man hellere kalde det Blæretang familien, da vi allesammen er på det rene med hvad Blæretang er?\nNår man vil høste af dem for at bruge dem i sin mad, er det godt at være klar over hvordan de hver for sig ser ud.\nBilledet viser hvad vi i almindelighed tænker på, når vi siger Blæretang. Karakteriseret ved runde blærer og at der er mange af dem.\nEn af familiens medlemmer er meget lille. Den hedder Lav klørtang selv om den ingen klør har. Den er karakteriseret ved at have en blære i toppen af sin vækst.\nDen Lave klørtang på billedet er helt indtørret. De små, hvide knopper på blæren er sporer. Når vandet bliver koldere i eftersommeren og efteråret frigives de og søger sig en ny sten eller andet velegnet at hæfte sig på, for at blive til en ny vækst.\nPå denne høstlokation er det Lav klørtang der er det første der bliver blotlagt når tidevandet under optimale omstændigheder trækker sig tilbage. Her er det allerede i gang med at tørre i den bagende sol.\nDet er først i år jeg har lært Lav klørtang rigtig godt at kende. Blærerne har en delikat saltsmag i en salat og i ristet og pulveriseret form er hele væksten, bortset fra rodfæstningen, særdeles lækkert at anvende. Se f.eks. denne opskrift:\n"Storebroderen" til Lav klørtang hedder Langfrugtet klørtang. Den er den næste tang der ligger frit tilgængelig, når tidevandet optimalt har trukket sig tilbage. Der er modstand på at det er hele to ord, men når man ser nærmere efter på tangen er det helt oplagt hvorfor den hedder noget med en lang frugt:\nMåske er det endnu tydeligere her, hvor den lange frugt er i focus:\nI indtørret tilstand ser Langfrugtet klørtang således ud:\nDet er langsomt tørrende da tangen er så kompakt. Man skal sådan set bare lade det hænge på dets tørrested indtil det er knastørt. Det bliver det før eller siden :-)\nDet er sjovt den tang bliver knaldsort, når det er helt tørt. Jeg klipper stænglen fra lige der hvor den begynder at forgrene sig.\nLangfrugtet klørtang indgår i mange af mine opskrifter. Den er særdeles delikat at bruge i maden ;-)\nAt Savtang hører med i Blæretang familien kan være en smule forvirrende. Det er sjældent at se blærer på den. Sporerne er de "små hvide fimrehår" der sidder på bladene og småknopper der kan være at se i spidsen af dem.\nI indtørret tilstand ser Savtang således ud:\nMan kan fornemme der er "savtakker" i kanten af bladene. Deraf navnet :-)\nI tørret tilstand, letristet og pulveriseret er Savtang ligeledes meget delikat at anvende, f.eks. bagt ind i boller.\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 08.41 Links til dette indlæg\nEtiketter: Blæretang, Blæretangsfamilien, Familien Fucus, Fucusslægten, Klørtang, Klørtangsfamilien, Langfrugtet klørtang, Lav klørtang, Savtang, Tang\nIt's known The Weed From The Sea was an everyday little part of daily diet among my ancestors, the Vikings to whom I owe the spelling of my very name.\nDoubt have been formulated it should actually be pure truth seaweed actually was a well integrated part of everyday food for as long back to the time of our earliest ancestors living in the time before the last Iceage up in Europe untill the end of the time of the Vikings a thousandth of years ago.\nHow can One measure these realities or if they arn't?\nIt's all a matter of physical and psychological wellbeing :-)\nLiving like that becoming more than a hundred years old\nwas actually Heaven at Earth for Mankind :-)\nUnfortunately it's impossible to be aware of the inner content of the truth I'm talking about, thinking seaweed is nothing but disgusting, poor mans food only to be consumed when absolutely nothing else is available.\nThus the mind have no access at all to grap the very idea and the whole concept of it :-(\nThese days my ancestors are mostly thought of as extremely violent and brutal beasts, better dead than alive.\nSome have worshipped them for this but this is not my aim with this article.\nForgotten it is my ancestors were the very creators of a worldwide trading Impire based on peaceful coexcistence based on the best of the good old virtues.\nDK is still today upholding this tradition with ships carrying load all over the oceans of the entire world.\nEven more forgotten it is what it's like to be in heaven at earth thanks to mostly seaweed in the dayli meals. Today in DK it's such an disaster of human diseases folks even thinking of it as something natural that has to be like this...\nHmmm... All of you people suffering for good on purpose.\nI'm inviting all of you to come back to the very state it is experiencing fullgrown vitality psycholigically and organical wellbeing.\nAll it takes is to reintegrate seaweed in your daily diet nor what so ever you prefere to eat!\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 16.30 Links til dette indlæg\nEtiketter: Seaweed, Strength of a Viking, vitality, wellbeing\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 10.48 Links til dette indlæg\nI sig selv er blærerne på blæretangsfamilien nok noget af det mest delikate, men der er ingen god grund til at smide resten af tangen væk.\nI dette tilfælde er det designeren Jette Flemming fra Ebeltoft der har haft blærerne mellem sine hænder. Det er smukt, fordi man tydeligt ser at blærerne fra de forskellige i familien Blæretang er karakteristisk forskellige. Nogle er lange, nogle er meget "gnuflede" og nogen er mange og små, helt runde. Familiemedlemmet Savtang kan også godt have blærer.\nJette har simpelthen klippet de tørrede blærer fint af, smurt lidt madolie mellem håndfladerne og så forsigtigt gnubbet lidt chilipulver ind i blærerne. Det forbavsende er chipsen er sprød også selv om den ej har været ristet.\nDet er en særdeles delikat chips til at nyde kun små mængder af om dagen.\nVoldæder man af dem bliver man træt af det på en led måde ;-)\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 20.39 Links til dette indlæg\nEtiketter: Blæretang, Langfrugtet klørtang, Lav klørtang, Savtang, Tangkunst\nI år undlod jeg at annoncere efter deltagere i min tanghøst. Dé, der har været med for at blive klogere på det, har alle henvendt sig helt af sig selv, alene på baggrund af at følge med i mine skriverier om tang på nettet og egen trang til at tage initiativ. Det er således kunstnersjælene og det iøvrigt naturelskende folk, jeg er kommet i kontakt med :-) Det har ikke været mange, men det engagement der er blevet lagt for dagen har i den grad bjergtaget mig ;-)\nHistorien om billedet er sådan set meget sigende for hvad jeg taler om. Det er lille klørtang, jeg forærede til Ellen og Henrik Wilhjelm som tak for et ypperligt nordisk aftensmåltid, bestående af hjemmelavet spinat af egen avl, supermørt renkød fra Grønland og en pragtfuld, syrnet salat. Tangen hænger her den næste dag til tørre i Henrik og Ellens udendørs soveværelse. De sover om natten på god, gammel vikingemanér, med uld over sig og under sig, i frisk luft, beskyttet mod regn og vind, omend rummet er fuldkomment åbent ud til det fri i deres have ved Femmøller, Ebeltoft. Tænk sig at have arbejdet et helt erhvervsliv i Grønland og stadigvæk have sit sommerhus dér.\nEllen har i flere år med stor entusiasme fulgt Ole G. Mouritsens passion for tang. Hun har blot været i tvivl om, hvordan hun skulle gribe an at høste det, tørre det, bearbejde det til opbevaring og bruge det i hverdagsmaden.\nDen tvivl er nu blevet til vished for hvordan det kan gribes an, nemt og behændigt. Og jeg har fået mig en hjælper og samarbejdspartner, der rækker langt ind i fremtiden.\nEllen og kunstneren Jette Flemming, Ebeltoft, kommer i eftermiddag og hjælper mig med at færdigklippe mit tørrede tang. Så får de også noget begreb om hvordan det kan gøres :-) og jeg runder af med ny nordisk aftensmad til dem bl.a. med tang i efter Oles gastrofysiske forslag. Det føles som om det bliver rigtig meget hyggeligt ;-)\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 05.29 Links til dette indlæg\nEtiketter: Lav klørtang, Tanghøst, tangtørring\nJeg har skrevet der ingen smådyr er i tangen, når man høster det tidligt på året som nu. I år passer det ej. Måske i det hele taget ej heller. Mens jeg har hængt tang til tørre, taget det ned og klippet det op for at pakke det væk har min bedstemor talt til mig. Hun sagde: Tag i det mindste vare på det små folk der også har en ret til at være levende!\nJa. Men Bedstemor. Hvordan?\nJeg har jo så travlt med at klippe og pakke!\nBrug en spand sagde hun.\nMed havvand og lidt tang i bunden.\nPut dem der ned i, sagde hun, når du støder på dem\nmens du hænger tangen til tørre\nog tag spanden med til havet næste gang du høster\nog sæt dem fri igen!\nSe det på YouTube: http://www.youtube.com/watch?v=SgCI9jYkdEM&feature=g-upl\nJeg er glad for at jeg har en Bedstemor Hav der er så omsorgsfuld.\nJeg tager spanden med ud til havet hver gang og sætter de små folk fri igen :-)\nPå billedet ses to havbænkebiddere og en minisnegl der måtte lade livet fordi jeg var uopmærksom på dem. Det kan endda forekomme de findes i tangen, jeg har pakket og sælger, selv om jeg gør hvad jeg kan for at tjekke det grundigt mens jeg klipper og pakker. Derfor: Tjek it good out and remove.\nNogenlunde lige som man fjerner jorden fra sine grønsager før man spiser dem...\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 02.14 Links til dette indlæg\nEtiketter: Smådyr i tang, tangrensning\nSeaweed Professor Ole G. Mouritsen has been kind to send me link to this very cute seaweed broadcast from BBC Radio 4:\nOle is participating himself talking about seaweed and the umami taste ;-)\nAt the picture are the seaweedharvesters Ellen Brinch Jørgensen and Mica Kerkdijk :-) carrying heavy load of seaweed harvest.\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 12.21 Links til dette indlæg\nEtiketter: danish seaweed harvesters, Seaweed, seaweed harvesting, umami taste\nDa jeg høstede Langfrugtet klørtang her i maj sidste år, kunne det kun lade sig gøre iklædt waders. Her den 3. maj 2012 omkring klokken 14 er lavvandet så lavt, at det lige frem lader sig gøre at plukke tangen direkte fra den lave havbund.\nKvinden på billedet er Mica Kerkdijk fra Holland. Hun er her i 6 dage for at få et godt og grundigt indblik i hele processen det er, at høste tangen, tørre det og bearbejde det til at kunne blive opbevaret.\nMica er særdeles aktiv på tangfeltet i Holland. Hun er f.eks. webmaster for følgende website: http://www.oceanvegetables.com/\nJeg må sige, det er en fornøjelse at arbejde sammen med hende.\nDet giver mig anledning til at overveje, om ik' tanghøst altid bør være en social aktivitet, om man vil gøre det i en lidt større målestok. På de to næste billeder ses høsten hænge til tørre, vi tilsammen fik bragt til huse:\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 12.40 Links til dette indlæg\nEtiketter: Langfrugtet klørtang, Mica Kerkdijk, sankning, Tang, Tanghøst, tørre tang, www.oceanvegetables.com\nDen 1. maj var Jette, Joanna og jeg på jagt efter Sukkertang, Fingertang og Søl tang ved Djurslands kyst, Fornæs. Disse arter vokser på det lidt dybere vand. Håbet var at finde noget, revet løs af storm.\nDet var rigtig meget lavvande op til klokken 13 og vi var der fra klokken 11. På billedet hvor jeg står er der ofte en vanddybde på over en meter. Jette var den første til at opdage, at der rent faktisk også vokser Sukkertang og Fingertang på denne meget lave dybde. Hun er godt bekendt med Sukkertang, da hun har fridykket efter det ved Bretagne.\nMin umiddelbare reaktion var: Det ka' bar' ik' pas!!!\nMen det gør det:\nØverst i billedet her kan man se rodfæstninger af Fingertang der ligger helt oppe i vandoverfladen. Det står der ingen ting om i biologibogen...\nHer ses Jette med en af hendes pragtfulde fund:\nJeg har også lavet en lille video, hvor man ser Jette plukke den meget store samling af Sukkertang det lykkedes hende at få øje på:\nIndsendt af Tang Thorkil kl. 09.56 Links til dette indlæg\nEtiketter: Fingertang, lavvande, Sukkertang, Tang


Inspirationsdag d. 21. oktober | Naturkommunen\nListe over kommunale deltagere på inspirationsdagen\nMed støtte fra 15. Juni Fonden prøver vi at få hele Danmark til at blomstre vildt. Det sker i et samarbejde med alle kommunerne i Danmark.\nDen 21. oktober 2020 var 77 af landets 98 kommuner samlet til vores online inspirationsdag. Her på siden kan du se eller gense dette online møde, ligesom du finder en liste over hvem der deltog i det online møde, og nedenfor finder præsentationer fra dagens indlæg.\nEndelig har ,vi på baggrund af deltagernes opfordring, forsøgt at samle materiale fra alle kommunerne. Denne liste vil løbende blive blive udvidet, og ligger du inde med et bilag til vores samling af manualer, så håber vi du vil sende det til naturkommunen@hjoerring.dk. Find samlingen af manualer hér.\nGense mødet her:\nPowerpoints fra inspirationsdagen for kommuner\nKl. 09.40-09.50 – Hilsen fra miljøminister Lea Wermelin\nKl. 09.50-10.10 – Morten DD, Naturhistorisk Museum Aarhus Universitet – Det virker!\nKl. 10.10-10.30 – Jens Pedersen, Hjørring Kommune – Naturkommunen blomstrer vildt – hvad er baggrunden?\nKl. 10.40-11.00 – Katrine Callesen, Aabenraa Kommune og Katrine Turner, Haveekspert – Borgerdrevet biodiversitet\nKl. 11.00-11.20 – Catrine Grønberg Jensen, Aalborg Kommune – Fra strategi til praksis\nKl. 11.20-11.40 – Katrine Turner og Lilli Gruwier, Haveeksperter – Haver, udfordringer og muligheder\nKl. 11.40-12.00 – Peter Søgaard, Aarhus Kommune – Mere biodiversitet, når vi nu alligevel kommer forbi\nKl. 13.15-13.35 – Lone Andersen, Landbrug & Fødevarer – Hvad skal der til for at få skabt mere plads og biodiversitet i landbrugslandet?\nKl. 13.55-14.15 – Jesper Blom, Naturstyrelsen – Hvad gør Naturstyrelsen?


En del online shops tilbyder til alt held alverdens fragtformer. En favorit er i øjeblikket at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv afhenter varerne på et selvvalgt tidspunkt. Løsningen er altså særligt bekvem, samt typisk desuden den mest betalelige form for fragt ved køb af .\nDu bør også foretrække at få varerne sendt til din bolig eller til dit arbejdes adresse. Fragtmuligheden viser sig godt nok en kende mere omkostningsfuld, men til gengæld i høj grad hensigtsmæssig. Den mest letkøbte leveringsmodel er utvivlsomt selv at hente ordren, men den løsning beroer på at du bor lige ved internet selskabets arbejdslager.\nFragttiden på er naturligvis rigtig vigtig om man behøver din ordre fluks, så derfor er det naturligvis vigtigt at du dobbelttjekker det anslåede leveringstidspunkt på den vedkommende vare.\nEn hel del online outlets yder levering på næstkommende hverdag på mange varer, eksempelvis , men vær vagtsom da det tager udgangspunkt i at ordren aflægges inden et fastsat tidspunkt, således at de har en chance for at nå at få produkterne afsendt forinden de lageransatte drager hjemad.\nEn hel del internet webshops tilbyder levering uden betaling, men i reglen stiller det krav om at man shopper for en fastsat sum. Som alternativ bør du gribe den billigste leveringsløsning, der typisk – uanset om man opholder sig nær Herning, Svendborg eller Gilleleje – er at få leveret dine produkter til en pakkeshop.\nDet er i dag virkelig simpelt for enhver at finde information om priser på tværs af netbutikker, og så har adskillige e-handler ikke kunne slippe for at sænke prisniveauet på en række af deres produkter – til juniorer, og desuden også til damer og herrer – markant, og endda nogle gange love fragtfri levering.\nDog kan det imidlertid blive fordelagtigt at eftergå en række internet foretagender efter rabatkoder på forinden du færdiggør din shopping, så man ikke er i tvivl om at opnå den bedste pris.\nDu må imidlertid ikke glemme, at såfremt en forhandler på nettet markedsfører produkter til salg for en pris som kan virke kolossalt favorabel, bør det for det meste være en varsel om en snydagtig internet virksomhed. Betalinger med kort er på den anden side en del af et reglement, som begunstiger kunden overfor svindlende internet varehuse.\nVi anbefaler kortbetalinger eller MobilePay. Som alternativ bør du anvende en afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du higer efter at godtgøre pengene over flere uger.\nForud for at nogen handler på en butik på nettet kan de principielt tyde shoppens vilkår, dog er det naturligvis ikke videre spændende.\nEn nem løsning kunne være at kontrollere hvorvidt internet forretningen er e-mærket medlem, siden det typisk er en tryghed om at internet forretningen opretholder de gældende danske regler, samt at online butikken undertiden efterses af fagfolk der kender til reglementet på området. Dette er desuden en god mulighed for opbakning, ifald du udsættes for problemstillinger med din bestilling.\nTilsvarende er det klogt at man er omhyggelig omkring de grundlæggende vedtægter der kan influere på handlen, f.eks. den byttepolitik internet selskabet kører med. I den relation er det også afgørende, at man til enhver tid opbevarer ens ordrekvittering, således man til enhver tid vil kunne vidne om handlen af , om man skal købe til en voksen eller et barn.\nTrustpilot yder i højeste grad stabile muligheder for at læse ret mange tidligere køberes synspunkter og derfor er det prisværdigt, at du udforsker e-forretningens kritik af før du handler.\nFacebook byder på ligeledes evigt pæne løsninger til at få et kig ind i online butikkens pålidelighed. Desuden ses en række online forretninger hvor det er muligt at tilkendegive en omtale af deres købsoplevelse, hvilket lige så vel må benyttes til at bedømme hvor glade kunderne er.\nVores hjemmeside er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har samarbejder med mange webshops i form af at vi markedsfører forretningernes produkter, og får betaling ifald de personer vi sender videre laver et indkøb.\nVejledning om tilbud og e-forretninger opdateres jævnligt, men vi tager ikke ansvar for korrektioner der kan være foretaget efter at vi sidst opdaterede hjemmesidens informationer.