Bæredygtig biogasproduktion. Håndbog for økologiske landmænd - PDF\nBæredygtig biogasproduktion. Håndbog for økologiske landmænd\nDownload "Bæredygtig biogasproduktion. Håndbog for økologiske landmænd"\nAdam Harald Mølgaard\n1 Bæredygtig biogasproduktion Håndbog for økologiske landmænd\n2 Forfattere Florian Gerlach, Beatrice Grieb, Uli Zerger (FiBL) Med bidrag fra Wolfgang Baaske, Mirosław Baściuk, Liliana Gamba, Fernando García, Martin Geisthardt, Carlos Hasenpusch, Anja Haupt, Frank Hofmann, Volker Jaensch, Antje Kölling, Lone Klit Malm, María José Pérez Gay, Agnieszka Puzio, Borislav Sandov, Albena Simenova, Michael Tersbøl, Steven Trogisch, Ulf Weddige, Anna Wilińska Redaktion Julia Meier, Frank Wörner (FiBL) Publiseret af FiBL Projekte GmbH, Postfach , Frankfurt am Main, Tyskland Phone: , Fax: , Rettighederne tilhører projektet. Ingen dele af denne bog må gengives i nogen som helst form, til kommercielt brug, uden skriftlig tilladelse fra udgiveren. Redaktionen garanterer ikke, at indholdet i håndbogen er korrekt eller komplet. Denne håndbog er udarbejdet som en del af SUSTAINGAS-projektet. Den engelske version af håndbogen blev oversat til bulgarsk, dansk, fransk, tysk, polsk og spansk. For hver sprogudgave er kapitel 8 yderligere information tilpasset dette land. Trykte versioner af denne publikation kan erhverves uden omkostninger hos de enkelte partnerinstitutioner (se indersiden af omslaget bagerst i bogen). Elektroniske versioner af håndbogen kan downloades som PDF-fil på from November 2013\n3 Indhold 3 Indhold 1 Økologisk biogas overvej det! 4 2 Generelt om biogasproduktion 5 3 Hvad er økologisk biogas? 8 Beskrivelse af økologisk biogas 8 Hvad mener landmændene? 8 Biogasregler i det økologiske landbrug 9 Biogaskoncepter i økologisk landbrug 12 4 Økologisk biogasproduktion i EU 14 5 Hvorfor økologisk biogas? 17 Flere fødevarer med økologisk biogas? 17 Bedre økonomi med økologisk biogas? 20 Økologisk biogas bedre for miljøet? 22 6 Bedste praksis 28 7 At komme igang 32 Første trin 32 Biomasseforsyning 38 Biogasproduktion 42 Brug af biogas 43 Brug af afgasset gylle 46 Effektivitet 47 8 Yderligere information 49\n4 4 Økologisk biogas overvej det! 1 Økologisk biogas overvej det! Passer biogasproduktion sammen med ideen om økologisk Landbrug og med principperne om naturlig recirkuleringsøkonomi? Kan økologisk landbrug og biogasproduktion forenes og skabe mere bæredygtighed og mere succes? Dette hæfte giver nogle svar på komplekse emner, samt information til landmænd og andre, der er interesseret i økologisk biogas. Økologisk Landbrug og vedvarende energiproduktion på baggrund af biomasser fra landbruget er i udvikling både politisk, og på grund af bæredygtigheden. Økologisk biogasproduktion, baseret på landbrugsjord, kombinerer begge koncepter, og det kan have en supplerende positiv synergieffekt. Figure 1: Integration af biogasproduktion i det økologiske landbrug. Kilde: Tersbøl M., og Malm L. (2013): Financial Performance of Organic Biogas Production. SUSTAINGAS Report D 3.1, online på For at vise hvorfor biogasproduktion på økologiske bedrifter er værd at overveje for landmænd, politikere og de der er interesseret i bæredygtighed, er her en liste, der giver et indtryk af fordelene: Vedvarende energiproduktion Klimabeskyttelse Konkurrerer ikke med fødevarer, når der anvendes bælgplanter, efterafgrøder, afklip fra naturpleje, rester og biprodukter som biomasse Lukket næringsstofcyklus Forbedret sædskifte og sædskiftesystem Biogasgylle som en mobil og fleksibel gødning Øget høstudbytte og forbedret kvalitet Alternativ indkomstkilde Selvforsynende med energi Denne håndbog fokuserer specielt på biogasproduktion, som er integreret med økologisk landbrug. Anaerob fermentering og basisteknologien er den samme for alle typer biogasproduktion, dog vil biomassen, der anvendes ofte være anderledes. Derfor er der behov for anderledes metoder både i bearbejdningen af biomassen og i biogasteknologien for økologisk biogasproduktion. Derudover har biogasproduktion meget større betydning for dyrkning af afgrøder i det økologiske landbrug end i konventionelt landbrug, hvilket betyder en anderledes tilgang til økonomien, som for økologer omfatter hele bedriften. Efter at have gennemgået nogle mere generelle spørgsmål i de første fem kapitler, vil denne guide om økologisk biogasproduktion give konkrete eksempler og praktiske anvisninger. Efter denne introduktion (kapitel 1), beskrives den grundlæggende viden om biogasproduktion helt generelt i kapitel 2. Kapitel 3 forklarer, hvad der gør biogasproduktion i det økologiske landbrug forskellig fra andre systemer, hvorimod kapitel 4 skitserer situationen i nogle europæiske lande. Hvorfor økologisk biogas er værdifuld for både miljøet og for landmanden forklares i kapitel 5, efterfulgt af eksempler på, hvordan andre har etableret biogasproduktion på deres økologiske bedrift i kapitel 6. Kapitel 7 gennemgår, hvordan man etablerer et biogasanlæg. To servicesider i kapitel 8 giver links til kilder og kontakter med yderligere information. Økologisk biogasproduktion kombinerer vedvarende energiproduktion med økologisk landbrug. Begge dele er vigtige koncepter i forhold til en bæredygtig udvikling. Fremme af bæredygtig biogasproduktion\n5 Generelt om biogasproduktion 5 2 Generelt om biogasproduktion Dette kapitel skitserer nogle grundlæggende ting omkring landbrugsmæssig biogasproduktion. Teksten hjælper læseren med at forstå de særlige forhold omkring biogasproduktion i det økologiske landbrug, der beskrives i de efterfølgende kapitler. 1 Indholdet i biogas Biogas er en brændbar blanding af gasser produceret ved en naturlig forgæring af våd biomasse under iltfri forhold (anaerob nedbrydning/ fermentering). Den vigtigste brændbare komponent metan udgør omkring 50 til 75 volumen procent (Vol.-%). Andre stoffer, der er tilstede i biogassen er kuldioxid, svovlbrinte, ilt og vanddamp (Tabel 1). Biogasdannelse sker naturligt i vådområder, når organisk materiale nedbrydes af anaerobe mikroorganismer til den såkaldte sumpgas. Tabel 1: Indholdet i biogas (gennemsnitlige tal) Stof Formel Koncentration Metan CH Vol.-% Kuldioxid CO Vol.-% Vanddamp H 2 O 2-7 Vol.-% Svovlbrinte H 2 S 0,002-2 Vol.-% Nitrogen N 2 < 2 Vol.-% Ammoniak NH 3 < 1 Vol.-% Hydrogen H 2 < 1 Vol.-% Sporgasser < 2 Vol.-% Kilde: Fachagentur Nachwachsende Rohstoffe e.v. (FNR) (2009): Basisdaten Bioenergie Deutschland. FNR, Gülzow- Prüzen, s. 35. Processen For at danne biogas skal forskellige mikroorganismer, med forskellige krav til det miljø de lever i, være aktive i fire på hinanden følgende stadier: Hydrolyse: Mikroorganismer udskiller enzymer til nedbrydning af organisk materiale som f.eks. kulhydrater, fedtstoffer og nucleinsyrer til mindre enheder som glykose, glycerol, puriner og pyridiner. Syredannelse: Forgæringsbakterier nedbryder produkterne fra hydrolysen yderligere til acetat, kuldioxid, brint og flygtige fedtsyrer. Acetatdannelse: Flygtige fedtsyrer og alkoholer oxideres til acetat, brint og kuldioxid, før der dannes metan. Denne proces er tæt forbundet med metandannelsen. Metandannelse: Specialiserede encellede mikoorganismer (archaea) producerer metan ud fra acetat, brint og kuldioxid. Dette er det langsomste trin i processen og påvirkes i høj grad af driftsbetingelser som biomasse, indfødningshastighed, temperatur og ph. Biomassen I princippet kan mange forskellige typer biomasse bruges til biogasproduktion. i landbrugsrelaterede biogasanlæg kan inputmaterialet eller biomassen, der anvendes være: Frisk eller ensileret plantemateriale (f.eks. majs, græs, korn, sukkerroer eller kløvergræs) Husdyrgødning (f.eks. gylle eller dybstrøelse) Rester fra landbrugs- eller fødevareproduktion (f.eks. foderrester, kornrester, valle, glycerin, halm 2 ) Affald (f.eks. organisk husholdningsaffald) Den teknologiske og mikrobiologiske kapacitet for anlægget, tilgængeligheden af biomasser, 1 For en mere omfattende introduktion til biogas i landbruget, se litteraturen, der er nævnt i kapitlet Yderligere information. 2 Halm har et højt biogaspotentiale men bruges sjældent som biogassubstrat, da det kræver tilstrækkelig forbehandling/nedbrydning for at opnå effektiv forgæring. i økologisk landbrug\n6 6 Generelt om biogasproduktion lovgivningsmæssige forhold og driftslederens strategi har betydning for valget af biomasse. Teknologien Afhængig af biomassetypen, indfødes det i anlægget ved at pumpe flydende eller pumpbar biomasse, og/eller ved at indføre det med eksempelvis en indfødningsenhed, der indeholder en snekke. De fleste biogasanlæg kører som en næsten kontinuerlig proces. Flere gange om dagen indføres biomasse i reaktortanken, og en tilsvarende mængde forgasset biomasse forlader anlægget i den anden ende. Som det ses af figur 2, er den centrale del af biogasanlægget en eller to gastætte reaktorer, som kaldes fermenter eller reaktortank. Her bliver biomasse opvarmet og omrørt i flere uger, ved 37 C eller mere, for at skabe den mikrobiologiske aktivitet, der er nødvendig for biogasproduktion. Alle delreaktioner af biogasdannelsen sker som regel i den samme reaktor, nogle anlæg giver dog ekstra plads til hydrolysen. Figur 2: Gerald Schulz (til højre) driver et 650 ha økologisk landbrug i Stahlbrode/Tyskland. På trods af afbrydelser i starten af hans biogasanlægs produktion, er han overbevist om effekten af Walter Danner's (til venstre) konstruktion med separat hydrolyse ved høje temperaturer. Foto: F. Gerlach, FiBL. Den biogas, der er udviklet i fermenteringsprocessen, stiger op til overfladen af biomassen hjulpet på vej af regelmæssig omrøring og/eller opblanding. Biogassen samler sig over biomassen. Den lagres i fleksible lavtryks gaslagre i toppen af reaktortanken eller i et eksternt gaslager. Efter en opholdstid på adskillige uger fra mindre end 20 dage for specialiserede gylleanlæg til mere end 100 dage for fuldstændig omdannelse af materialer, der er rige på lignin er biomassen blevet omdannet til forgæret biomasse, en smattet, brun blanding med et tørstofindhold, der er betragteligt lavere end den oprindelige biomasse. Den afgassede gylle pumpes i lagertanke, indtil det skal bruges som gødning. Til udbringning bruger landmændene de maskiner, der kendes fra gylleudbringning. Det forgærede biomasse indeholder næsten alle de næringsstoffer, der var i det oprindelige input materiale. Kun en lille mængde svovl og kvælstof bliver til komponenter i biogassen eller mistes til emission. Der er plantetilgængeligt kvælstof i den afgassede gylle, med et højt indhold af ammonium. Biogassen renses normalt skal sulfider og fugtfjernes og pumpes hen, hvor det skal bruges. De fleste biogasanlæg bruger biogas til produktion af elektricitet til det offentlige elnet og varme til lokal brug i en kombineret kraftvarmeenhed ( Combined Heat and Power (CHP) units). Det er gasmotorer, der ligner skibsmotorer med en generator, der omdanner motorens mekaniske kraft til elektricitet. Den brugbare del af varmeenergien, der producers ved processen, svarer til eller er større end mængden af elektrisk energi. Omkring 5 til 15 % af den dannede elektricitet og 10 til 20 % af varmen kan ikke udnyttes, da den er nødvendig for processen i og driften af biogasanlægget. Der eksisterer et stor antal variationer og tilføjelser til standardprocessen, som tages i brug ved specielle biomasser og andre særlige omstændigheder. F.eks. kan reaktortanken have form som en garage, der fyldes direkte med en læsser eller traktor i batches, en såkaldt tørfermentering, når der anvendes faste, stabelbare biomasser. For biomasser, der er rige på lignocellulose, som f.eks. græs, halm eller bælgplanter, er der specielt nyttige tilføjelser til vådfermenteringssystemet, som er metoder til at nedbryde biomassen også kaldet forbehandling dels for at øge hastigheden af de mikrobiologiske Fremme af bæredygtig biogasproduktion\n7 Generelt om biogasproduktion 7 processer og dels for at øge biogasudbyttet. For meget ligninholdige materialer som halm, er det kun muligt at opnå et tilstrækkeligt biogasudbytte med forbehandling af biomassen. Figure 3: Principperne for funktion af et biogassystem. Illustration: RENAC. i økologisk landbrug\n8 8 Hvad er økologisk biogas? 3 Hvad er økologisk biogas? Ved første øjekast er biogasproduktion i det økologiske Landbrug ikke meget anderledes end anden biogasproduktion i landbruget. Biomasse forgæres for at producere energi; afgasset gylle bruges som økologisk gødning på markerne. Ved nærmere eftersyn viser det sig dog, at økologisk biogasproduktion har et højere potentiale i forhold til bæredygtighed og synergier med processer i det økologiske landbrugssystem. Imens effekterne svinger meget i forskellige projekter viser sammenhængene, strukturerne og effekterne af økologisk biogasproduktion generelt en stærk synergieffekt og samspil med økologisk planteavl og husdyrbrug. Beskrivelse af økologisk biogas På baggrund af litteraturstudier og samtaler med økologiske landmænd samt andre eksperter har SUSTAINGAS teamet udledt nogle væsentlige punkter, der beskriver økologisk biogas: Biomasse, der bruges til biogasdannelse, stammer hovedsagligt fra økologisk landbrug, økologisk fødevareproduktion og materiale fra naturpleje. Biomasse fra det konventionelle landbrug er begrænset. Biomassetyperne omfatter hovedsagligt efterafgrøder, rester fra husdyrproduktion eller fra produktion af afgrøder, materiale fra beskyttede områder og/eller ikke forurenede biologiske rester fra fødevareproduktion eller husholdningsaffald (dvs. fri for GMO og problematiske niveauer af tungmetaller). Afgasset gylle bruges som en økologisk gødning i økologiske bedrifters egen næringsstofcyklus. Økologisk biogasproduktion ønsker at øge frugtbarheden af jorden i det økologiske landbrugssystem. En sikker og effektiv proces med en lav emission, specielt hvad angår metan, er yderst vigtig for bæredygtigheden. Det forventes, at der er positiv effekt på vandkvalitet, naturbevarelse og biodiversitet. Hvad mener landmændene? I en SUSTAINGAS-undersøgelse blev økologiske landmænd, med og uden biogasanlæg, spurgt, hvad de mener er vigtigt for, at et biogasanlæg på en økologisk bedrift er bæredygtigt. For de fleste landmænd var følgende aspekter afgørende: Opretholdelse af jordkvalitet, undgå metanudslip, sammensætningen af inputmaterialer og økonomisk rentabilitet. Andre vigtige emner omfattede fair play for alle involverede parter, sikkerheds- og sundhedsspørgsmål, og effektiviteten af gasproduktionen (se Figur 4). Mens alle disse emner uden tvivl er relevante for en bæredygtig biogasproduktion, er der nogle aspekter som oprindelsen og arten af biomasserne der er tæt forbundet til landbrugssystemet (økologisk eller konventionelt), hvorimod for andre faktorer - f.eks. sikkerheds- og sundhedsaspekter er typen af landbrugssystem mindre relevant. Brugen af energiafgrøder som biomasse er begrænset, eftersom økologisk biogas sigter efter at have positiv indflydelse på fødevareproduktion ved at undgå konkurrence om landbrugsjorden. Fremme af bæredygtig biogasproduktion\n9 Hvad er økologisk biogas? 9 Hvad er vigtigt for et biogasanlæg på en økologisk bedrift for, at det er bæredygtigt? Nødvendigt Opretholdelse af jordkvalitet Undgå metanemission Sammensætning af inputmaterialer generelt Økonomisk rentabilitet på økologiske biogasanlæg Vigtigt Retfærdighed for alle involverede partnere Transportafstande for inputmaterialer Grad af effektivitet i gasproduktionen Sikkerhed og sundhed på biogasanlægget som arbejdsplads Brug af varme på eller udenfor bedriften Kvælsstofcyklus på bedriften, der øger udbyttet Også vigtigt Mængde inputmateriale fra konventionelle bedrifter Bidrag til den lokale energiforsyning Accept af biogasanlæg i lokalområdet Undgå konkurrence med fødevare- og foderproduktion Accept af biogasanlæg blandt økologiske forbrugere Meget vigtigt Vigtigt Ikke så vigtigt Ikke vigtigt Intet svar Figur 4: Spørgsmål omkring bæredygtig økologisk biogasproduktion. Resultater fra samtaler med 40 økologiske landmænd med biogasanlæg eller med planer om et anlæg i seks EU-lande. Efter: Baaske W., og Lancaster B. (2013): Produktbeskrivelse af bæredygtig økologisk biogas. SUSTAINGAS Rapport D2.1, online på Biogasregler i det økologiske landbrug Hvad er minimumskravene til biogas i økologisk Landbrug? Mens indirekte EU-regler gælder mht. oprindelsen af den anvendte biomasse, har nogle organisationer for økologiske landmænd udviklet specielle regler for deres medlemmer. EU-reglerne om økologisk landbrug de grundlæggende regler for alle økologiske landmænd i den Europæiske Union giver nogle indirekte kriterier for biogasproduktion på økologiske bedrifter med forpligtigelse til at minimere brugen af ikke-fornybare ressourcer og en liste over substanser, det er tilladt at bruge som gødning. EU-gruppen the International Federation of Organic Agriculture Movements (IFOAM) som er paraplyorganisation for nationale foreninger af økologiske landmænd, tester i øjeblikket hos sine medlemmer en testversion af SUSTAINGASstandarder for bæredygtig biogasproduktion i økologisk landbrug. Teststandarderne omfatter følgende anbefalinger: i økologisk landbrug\n10 10 Hvad er økologisk biogas? Målsætninger: Biogasproduktion skal give indkomstmuligheder for bedriften og passe til bedriftens socio-økonomiske sammenhæng. Det skal bidrage til den samlede bæredygtighed på bedriften og til principperne om retfærdighed, sundhed, økologi og omtanke. Det skal forbedre næringsstofgenanvendelse og reducere emission af drivhusgasser. Det må ikke have en negative effect på landskabet og biodiversiteten. repræsenterer den økologiske sektor i Europa. SUSTAINGAS-guidelines for bæredygtig biogas i det økologiske landbrug bliver offentliggjort i Se flere informationer om beskrivelsen af bæredygtig biogas fra økologiske bedrifter og SUSTAINGAS-prøvestandarderne på Biomassekilder: Konkurrence med fødevareproduktion skal undgås; størstedelen af biomasseinput er rester fra landbrugsproduktionen og plantemateriale fra naturpleje. Brugen af biomasse fra det konventionelle landbrug bør være begrænset og fremadrettet mindskes. Der bør bruges biomasse fra lokalområdet. Reglerne omkring gødning og de input bedriften modtager som fastsat i de økologiske regler (Forordning (EF) Nr. 834/2007 and (EF) Nr. 889/2008) skal følges. Forgæringsrest som gødning: Der er fokus på bæredygtig jordfrugtbarhed i det økologiske landbrug, derfor skal afgasset gylle primært bruges på egen bedrift. Hvis der importeres biomasse til bedriften udefra, kan denne regel ændres i forhold til dette. EU og national lovgivning (f.eks. gødningsbestemmelser, hygiejneregler, nitratdirektiver) anvendes. Energieffektivitet og drivhusgasser: Metanudslip skal undgås (holdes langt under 5 %) vha. gastætte beholdere og overdækkede lagertanke. Energieffektiviteten skal optimeres, f.eks. ved at bruge overskudsvarmen. Figur 5: Intet certifikat uden papirarbejde. Foto: F. Gerlach, MEP. Nogle af de økologiske landmænds organisationer har allerede introduceret strammere krav, specielt omkring brugen af konventionelle input. Som et eksempel sammenligner tabel 2 kravene til økologisk biogasproduktion (EU-reglerne) for økologisk landbrug med retningslinjerne fra to nationale landbrugsorganisationer. Planlægning og byggeri: Allerede i planlægningsfasen skal de miljømæssige egenskaber overvejes systematisk: transportafstande skal minimeres til det absolut nødvendige, der skal sigtes efter den maksimale energieffektivitet og udslip af drivhusgasser skal undgås. SUSTAINGAS-projektet har udviklet mere detaljerede prøvestandarder, som er blevet diskuteret af IFOAM EU medlemmer, som Fremme af bæredygtig biogasproduktion\n11 Hvad er økologisk biogas? 11 Tabel 2: Sammenligning af EU regler for økologisk landbrug og retningslinjer fra forskellige landbrugsorganisationer i forhold til krav til biogasproduktion Emne Generelt Andel af konventionelt inputmateriale Overgangsregler for eksisterende anlæg Restriktioner på kvaliteten af inputmaterialet Tilladt næringsstofimport (kg N/ha pr. år) Import and eksport af biogasgylle til og fra økologiske bedrifter EU regler for økologisk landbrug EU reglerne om økologisk landbrug gælder som beskrevet nedenfor Bioland (Tyskland) Bio Austria (Østrig) EU regler for økologisk Landbrug gælder. Derud over skal følgende restriktioner følges af bedrifter, der er certificeret af de respektive organisationer. Ingen begrænsninger Maximum: 30 % Mål for 2020: 0 % GMO-frit materiale, ingen husdyrgødning fra industrielle landbrug 170 kg N/ha pr. år hvis der kan eftervises et næringsbehov Ingen import af afgasset gylle fra industriel husdyrproduktion Næringsstofeksport er tilladt til biomasseleverandører 6 Anlæg bygget før kan tillades mere end 30 % konventionel biomasse i overgangsperioden Konventionelt møg kun fra kvæg, får, geder, heste Kun konventionel majs produceret uden brug af Neonicotinoid 0 % Anlæg med byggetilladelse før : Brug af afgasset gylle er tilladt, hvis økologiske landmænd er deltagere eller driver anlægget. Restriktioner: Ingen gylle, ingen gødning fra konventionelle svin og fjerkræ. Fra 2020 skal andelen af økologisk biomasse i disse anlæg være 70% eller mere. Konventionelt møg kun fra kvæg, får, geder, heste Ingen begrænsninger for græsensilage og biomasse i henhold til miljøprogrammer 3 40 kg N/ha pr. år 4 25 kg N jw /ha pr. år 5 Import fra helt konventionelle anlæg er ikke tilladt Import er tilladt, hvis kun tilladt biomasse (se restriktioner af kvalitet ) har været brugt i 6 måneder Import fra blandede biogasanlæg (konventionel/økologisk) er tilladt, hvis bedriften, der bruger den afgassede gylle leverer biomasse til anlægget og dyrker mindst 20% bælgplanter i sædskiftet Kilder: EU rådets forordning (EF) Nr 834/2007 fra og EU rådets forordning (EF) Nr 889/2008 fra , Bioland: Erzeugerrichtlinien fra , BioAustria: Produktionsrichtlinien, Revision Programmet Verzicht auf ertragssteigernde Betriebsmittel auf Ackerflächen eller Verzicht auf ertragssteigernde Betriebsmittel auf Ackerfutter- und Grünlandflächen i henhold til ÖPUL (Austrian Agri-environmental Programme). 4 Bioland retningslinjerne 0,5 DE/ha (1 DE has 80 kg N). 5 Njw: Effektiv årligt kvælstof i henhold til ÖPUL (Austrian Agri-environmental Programme) Den består af tab ved anvendelse og en substratspecifik faktor. 6 Eksport af afgasset gylle, der indeholder forgæret gylle/møg fra økologiske bedrifter til konventionelle bedrifter anses for ulovligt i nogle lande. i økologisk landbrug\n12 12 Hvad er økologisk biogas? Biogaskoncepter i økologisk landbrug Mens biogasanlæg i det konventionelle landbrug stort set er baseret på energiafgrøder, gylle og i nogle lande på industriaffald, er økologiske biogaskoncepter tættere forbundet med landbrugssystemet og har stor gensidig effekt. Fokusset i biogasproduktionen vil derfor ændre sig afhængig af hvor fokus er i bedriftens aktiviteter. Økologisk intensivering Husdyrløse bedrifter, og bedrifter med et lille dyrehold, har problemer med at bruge biomassen fra efterafgrøder som græs på en rentabel måde. Oftest bliver kløvergræs og andre efterafgrøder nedmuldet. Som et resultat af dette vil rhizobiumbakterien ved plantens rødder, som er ansvarlig for binding af kvælstof fra luften, i stedet bruge kvælstoffet, der er tilgængeligt i jorden. Dette mindsker effektiviteten af deres kvælstoffiksering. Når materialet i stedet høstes til biogas, vil bakteriernes ydelse og dermed kvælstoffikseringen stige. På samme tid mindskes kvælstoftabene, fordi afgasset gylle, der er et resultat af biogasproduktionen, kan spredes på produktive marker, når behovet er der, og planter kan udnytte det. Uudnyttede eller underudnyttede græsarealer kan tages i brug til biogasbrug og bidrage til et ekstra næringsstofinput. Mens en produktiv brug af græs fra efterårsslet vil komme græsmarkerne til gavn for en malkekvægsbedrift, vil biogas fra ekstensive græsarealer give flere næringsstoffer til dyrkede marker og derved gøre brug af ellers ubrugt materiale fra naturpleje. Figur 6: Effekt af biogas på husdyrløse landbrug. Illustration: FiBL. Fremme af bæredygtig biogasproduktion\n13 Hvad er økologisk biogas? 13 Figur 7: Efterafgrøde eller salgsafgrøde? Med biogas kan det være begge dele! Foto: V. Jaensch, RENAC. Energi fra husdyrgødning og en bonus for klimaet Husdyrbrug konventionelle så vel som økologiske øger deres drivhusgasbalance betydeligt ved at bruge husdyrgødning til biogasproduktion. Drivhusgassen metan, der afgives fra husdyrgødning og gylle, bruges nu til at producere energi og afgives ikke længere til luften. Derudover fører dannelsen af energi til en ekstra indtægt uden at reducere gødningens gødningsevner. Systemer baseret på fast gødning bliver ofte foretrukket frem for gyllebaserede systemer på økologiske bedrifter. På økologiske bedrifter foretrækkes der ofte stalde med dybstrøelse i stedet for gyllebaserede systemer. Sammenlignet med den direkte brug af fast gødning, er afgasset gylle, der er til rådighed efter biogasproduktionen af denne biomasse, mere ensartet, fleksibel og lettere at udsprede med moderne maskineri. Næringsstofproduktion er altafgørende For alle biogaskoncepter på økologiske bedrifter er det at gøde med forgæringssresten et centralt emne. For at vurdere bæredygtigheden af biogasproduktion vil en økologisk landmand sammenligne forgæringssresten med de andre økologiske gødningsstoffer, der er tilgængelig for ham. Selv om der kan kobles nogle økonomiske sammenligninger på kvaliteten af de næringsstoffer, der er tilgængelige i afgasset gylle, er de andre kvaliteterne af gødningen, som f.eks. en langtidsopbyggende humuseffekt, sværere at vurdere. Når materialer, som fast gødning eller foderrester, omdannes til let tilgængelig gødning ved hjælp af biogasproduktionsprocessen, giver det en øget fleksibilitet i håndteringen af næringsstoffer og muliggør udspredning på græsmarker eller planter i vækst. Næringsstoftilgængeligheden for planterne øges og når passende teknologi anvendes til udspredningen reduceres emissionerne også. Samarbejde er nøglen Økologiske landmænd bruger normalt hovedsagligt rester og overskudsplantemateriale, f.eks. fra efterafgrøder som biomasse. På husdyrløse brug afsættes omkring 20-30% af arealet til efterafgrøder/bælgplanter. På landbrug med dyr vil dyreholdet bruge en del af bælgplanterne som foder, så der vil være en mindre mængde bælgplanter, men gylle og gødning er til rådighed. I modsætning til en konventionel bedrift, vil økologiske bedrifter, der producerer biogas fra overskudsmaterialer, kun tillade, at en del af afgrødearealet bruges til produktion af biogassubstrat. For at opnå en økonomisk rentable størrelse på biogasanlægget, vil økologiske bedrifter ofte have brug for at hente biomasse fra flere bedrifter. Dette er især muligt i områder med stor tæthed af økologiske landbrug. Eftersom forsyningen af biomasse skal være sikker i mange år frem, er et tillidsfuldt samarbejde med økologiske kolleger vigtigt. Succesfulde eksempler viser, at en samarbejdstilgang til økologisk biogas kan blive en win-win-situation for de landmænd, der deltager. De specifikke fordele ved biogas for økologisk landbrug gælder overalt, men velegnede løsninger vil altid tage højde for bedriftens størrelse og opbygning, natur forhold, lovgivningen på området og forholdet mellem indtægter og udgifter. Se mere om biogaskoncepter på side 38 (Biomasse forsyning) og side 46 (Brug af forgæringsrest). i økologisk landbrug\n14 14 Økologisk biogasproduktion i EU 4 Økologisk biogasproduktion i EU Som det kan ses i EU-landene, der er repræsenteret i SUSTAINGAS-projektet, øges biogasproduktionen specielt i lande med favorable vilkår for både biogas og økologisk landbrug. Hidtil har lovgivningen, med dens stærke indflydelse på økonomisk støtte, priser og krav, en meget større indflydelse på udviklingen af biogas i det økologiske landbrug end lokale forskelle i naturforholdene eller i landbrugsstrukturerne. I nogle lande, som f.eks. Tyskland og Østrig, med en lang tradition for en økologisk bevægelse og et politisk fokus på økologisk landbrug og vedvarende energi, drives der allerede et antal biogasanlæg på økologiske bedrifter. Nogle tyske landmænd har brugt biogas i flere årtier. For dem hænger konceptet om biogasproduktion, fra gylle og andre rester fra landbruget, godt sammen med den økologiske tankegang om et lukket næringsstofkredsløb på gården og interessen for at være selvforsynende med energi. Inden for de sidste 10 år har lovgivningsmæssige privilegier for biogasproduktion, som f.eks. fastlåste priser og garanti for nettilslutning, gjort elproduktion fra biogasanlæg økonomisk attraktivt. Det har givet økologiske landmænd ekstra incitament til at bygge videre på pionerernes arbejde. F.eks. drives der i Tyskland omkring 180 biogasanlæg med en elektrisk effekt på 30 megawatt (MW el ). De fleste af dem på foderproducerende landbrug, heraf et stigende antal på husdyrløse brug. I Østrig er der omkring 100 økologiske landbrug, der leverer biomasse til biogasanlæg, men indtil nu er der kun to anlæg, der drives fra økologiske bedrifter. Imidlertid har begge lande oplevet ugunstige ændringer i tarifferne for el fra biogas i de sidste år. Dette har taget modet fra en realisering af flere biogasanlæg, også på økologiske bedrifter. Bio Austria, Bioland og Naturland, de tre største økologiske landbrugsorganisationer i henholdsvis Østrig og Tyskland, har alle fastlagt retningslinjer for produktion, der overgår EUreguleringen for økologisk landbrug (se tabel 2 på side 11). En stærk tradition Figur 8: Gerhard Übleis driver et biogasanlæg i Schwanenstadt/Upper Austria med en blanding af økologisk og konventionelt input. Varmen bruges til tørring af træflis til brændsel. Foto: F. Gerlach, FiBL. Det fremtidige potentiale I nogle områder drives der endnu ingen eller næsten ingen økologiske biogasanlæg, men der er et stigende potentiale for en fremtidig udvikling. For nogle af disse lande er den økologiske sektor ret ny, og der eksisterer ikke mange økologiske bedrifter. I Bulgarien er de første økologiske bedrifter f.eks. først blevet certificerede økologer i 2000, og i dag drives kun 0,8% af den dyrkede jord økologisk. Biogassektoren er også ny for landet. Eftersom både økologisk landbrug og biogasenergi støttes politisk i Bulgarien, kan biogasproduktion på økologiske bedrifter meget vel udvikle sig i de kommende år. Danmark har som modsætning en veletableret økologisk landbrugssektor og omkring 60 etablerede gårdbiogasanlæg, men det er først for nyligt, at det politiske fokus har flyttet sig til biogas i landbruget igen. Den danske regering ønsker, at 50% af husdyrgødningen skal behandles i biogasanlæg I 2020 og har øget feed-in-tariffen og etableringsstøtten til el fra biogasanlæg. Fremme af bæredygtig biogasproduktion\n15 Økologisk biogasproduktion i EU 15 I den samme periode efterstræber Danmark, at mere end fordoble det økologisk drevne areal fra 7 til 15 %, og økologisk landbrug i Danmark planlægger at udfase importen af konventionel gødning inden I dag er der kun ét økologisk biogasanlæg, men med bedre vilkår er interessen for biogasproduktion stigende blandt økologiske landmænd. Bedre vilkår er nødvendige Ander lande har et rimeligt antal økologiske landbrug, men landbrugenes størrelse og/eller utilstrækkelige incitamenter for landbrugsmæssig biogasproduktion baseret på biomasse fra afgrøder begrænser potentialet for økologisk biogasproduktion. Polen har f.eks. omkring autoriserede økologiske bedrifter, men næsten ingen af dem samarbejder med et biogasanlæg. Selv om de med 25 hektar (ha) for den gennemsnitlige økologiske bedrift er større end gennemsnittet for det samlede landbrug, så er det en for lille enhed til opstart af et biogasprojekt. Desuden er landbrugsmæssig biogasproduktion i Polen hovedsagelig muligt i store anlæg, der håndterer gylle. For øjeblikket drives der 11 anlæg i Polen, men kun to af dem har en kapacitet på under 0.5 MW el. Der eksisterer kun et enkelt biogasanlæg (30 kilowatt elektrisk energi (kw el )) på en lille bedrift. en stigning i biogasproduktionen på økologiske bedrifter i EU. Men det kræver lovgivningsmæssige og økonomiske betingelser, der tillader økologiske landmænd et langsigtet engagement i biogasproduktion, som er et komplekst nyt forretningsområde med store investeringer. Både biogasproduktion og økologisk landbrug har højere omkostninger end almindelig naturgas og konventionelle landbrugssystemer. Netop derfor er den politiske støtte nødvendig for at kunne udvikle denne fremadrettede kombination. Figur 9: Den største malkekvægsbesætning i Spanien driver et af de kun 32 landbrugs biogasanlæg i landet, med gylle fra køer. Afgasset gylle tørres og sælges som gødning til økologiske landbrug. Foto: STUDIA. I Spanien er den agro-industrielle biogasproduktion på nuværende tidspunkt hovedsagligt baseret på gylle. Der er kun enkelte landbrugs biogasanlæg I drift (10 MW el. i 2010). Produktionen af energiafgrøder er begrænset også af de naturlige dyrkningsbetingelser. Selv om der dyrkes mere end 1,6 million ha økologisk, er biogasproduktion fra økologisk dyrket biomasse næsten ikke eksisterende. Politisk opbakning er nødvendig I alle de europæiske lande, der er kigget på, er det tekniske potentiale for biogas på økologiske bedrifter mange gange højere end antallet af økologiske bedrifter, der allerede ejer eller bidrager til et biogasanlæg. Der er en betydelig mulighed for i økologisk landbrug\n16 16 Økologisk biogasproduktion i EU Tabel 3: Landbrugs- og biogassektoren i udvalgte europæiske lande. Land Antal økologiske landbrug Økologisk landbrugsareal (ha) Andel af total landbrugsareal (%) Antal biogasanlæg Antal økologiske biogasanlæg Andel økologiske biogasanlæg af samlede antal anlæg (%) Østrig , ,9 Bulgarien , Danmark , ,2 Tyskland , ,3 Spanien , ,1 Polen , Kilder: Antal økologiske landbrug og økologisk landbrugsareal fra Willer H., Lernoud L., og Kilcher L. (Eds.) (2012): The World of Organic Agriculture Statistics and Emerging Trends FiBL/IFOAM, Frick og Bonn; Data på biogasanlæg fra egne data (SUSTAINGAS) og som følger: Østrig: Energie-Control Austria (2013): Entwicklung anerkannter sonstiger Ökostromanlagen , online på Energie-Control Austria (2012): Ökostrombericht 2012, Energie-Control Austria, Wien. Bulgarien: egne data. Danmark: egne data. Tyskland: Fachverband Biogas (2013): Branchenzahlen 2012 und Prognose der Branchenentwicklung 2013, Fachverband Biogas, Freising; Anspach V., Gerlach F., Graß R., Herrle J., Heß J., Siegmeier T., Paulsen H., Szerencsits M., Wehde G., Wiggert M., Wilbois K., Zeller H., og Zerger, U. (2011): Bioenergieerzeugung und Energiepflanzennutzung im ökologischen Landbau. TA- Projekt Ökologischer Landbau und Biomasse, Themenfeld 3, Stiftung Ökologie und Landbau (SÖL), Bad Dürkheim. Polen: Agricultural Market Agency (2013): Rejestr przedsiębiorstw energetycznych zajmujących się wytwarzaniem biogazu rolniczego, online på Spanien: European Biogas Association (2012): Biogas in Europe 2011, online på Fremme af bæredygtig biogasproduktion\n17 Hvorfor økologisk biogas? 17 5 Hvorfor økologisk biogas? Økologiske landmænd og biogasproducenter i det konventionelle landbrug vil stille det samme spørgsmål: Hvorfor skal vi kombinere økologisk landbrug og biogasproduktion? Det er der flere gode grunde til. Lige fra en positiv indvirkning på økologisk fødevareproduktion og bedriftsøkonomi, til en god præstation, når det kommer til miljømæssig bæredygtighed. Inddragelse af biogas i bedriftens cyklus er interessant for økologiske landmænd, fordi det resulterer i god gødningsværdi og et højere økonomisk udbytte. I et bredere perspektiv kan det også betyde, at hele den økologiske landbrugssektor kan bliver mere selvforsynende med plantenæringsstoffer samt forbedre klimapåvirkningen med mindre udledning af drivhusgasser. Flere fødevarer med økologisk biogas? Det følgende kapitel omhandler spørgsmålet om den potentielle konkurrence mellem afgrøder og energiproduktion, samt udbytte og kvalitet af afgrødeproduktion i det økologiske landbrugssystem med biogasproduktion. Fødevarer vs. energi ikke med økologisk biogas Fødevareproduktion og energiafgrøder konkurrerer om landbrugsjorden og andre knappe ressourcer så som vand. Muligheden for at reducere denne konkurrence inkluderer brug af uudnyttede arealer, øget produktivitet på landbrugsjorden (udbytter) og brugen af restprodukter. Økologisk biogas finder i høj grad sine inputmaterialer i rest- og biprodukter. Når der anvendes energi afgrøder, bliver det areal de optager enten helt eller delvist opvejet af det øgede udbytte, der opnås med biogas systemet.. Biogas på økologiske bedrifter har som ideal kun at bruge overskydende materialer og ikke konkurrere med fødevareproduktion. For at opnå en balanceret føde til bakterierne i reaktortanken eller for at opnå en økonomisk rentabel størrelse af biogasanlægget, kan det ikke altid undgås at bruge energiafgrøder. Men generelt er andelen af energiafgrøder meget lavere end i konventionelle biogasanlæg. Den følgende tabel viser, hvordan brugen af forskelligt materiale til biogassubstrat kan påvirke fødevareproduktionen. Dette vil blive kommenteret yderligere nedenfor. Tabel 4: Potentielle effekter på fødevareproduktionen ved brug af materialer som biogassubstrat; (-) negativt; (+) positivt Biomasser Effekt på fødevareproduktion Energiafgrøder - Efterafgrøder (f.eks. kløvergræs + på husdyrløse bedrifter) Husdyrgødning + Organisk affald -/+ Energiafgrøder: At konvertere jord fra fødevareproduktion til biomasseproduktion forårsager en nedgang i den producerede fødevaremængde. Sammenlignet med konventionel biogasproduktion er andelen af energiafgrøder normalt lavere på økologiske biogasanlæg. Én af årsagerne er merprisen for økologiske produkter på markedet. Hvis det bruges som biomasse til biogas, giver energimarkedet ingen merpris for de økologiske produkter. Derfor er det at bruge energiafgrøder til biogasproduktion second choice. Desuden har nogle økologiske organisationer begrænset andelen af energiafgrøder, der må bruges i økologiske biogasanlæg. i økologisk landbrug\n18 18 Hvorfor økologisk biogas? Efterafgrøder: At høste efterafgrøder, som kløvergræs, i stedet for at nedmulde det, kan øge udbyttet. Eftersom efterafgrøder ikke konkurrerer med fødevareproduktion, og høsten af det øger næringsstoftilgængeligheden i sædskiftet, kan brugen i biogasproduktion være en hjælp til at øge fødevareproduktionen. Specielt på husdyrløse bedrifter, hvor det ikke alternativt ville kunne bruges som foder. Selv om efterafgrøder allerede er mere normalt i økologisk end i konventionel drift, kan brugen af dem øges betydeligt set fra et landbrugsmæssigt og økonomisk perspektiv. Husdyrgødning: Brugen af husdyrgødning I biogasprocessen har en positiv effekt på fødevareproduktionen, da tilgængeligheden af næringsstoffer til planterne er øget efter biogasprocessen. Organisk affald: Biprodukter fra fødevareproduktion, fra høst såvel som fra ikkesalgbare produkter, kan bruges i biogasanlægget. Såfremt disse produkter alligevel ikke kunne bruges som fødevarer eller foder, vil anvendelsen af dem ikke reducere fødevareproduktionen, men bidrage til næringsstofforsyningen til afgrøder, når afgasset gylle anvendes som gødning. Valg af biomasse Biogas på økologiske bedrifter stræber efter at bruge non-food materialer; energiafgrøder er second choice. Der er præference for overskuds biomasse som husdyrgødning, efterafgrøder og rester fra høst og forarbejdning, såvel som fra organisk affald. Derfor er økologisk biogasproduktion mindre i konflikt med fødevareproduktion end konventionel biogasproduktion fra energiafgrøder. af biogas på deres bedrift. 40 % af landmændene rapporterede om højere udbytte på omkring %, og 18% af de økologiske landmænd oplevede et endnu højere udbytte (se Figur 10). Landmændene oplever store udbyttestigninger i de afgrøder, som generelt kræver et stort næringsstoftilskud. Majs rapporteret med en udbyttestigning på 29% og græsmarker (24%) er kendt for at reagere godt på organisk gødning. Hvede, som den mest krævende kornart, har med en udbyttestigning på 22% også en betydelig fordel af det. For afgrøder med et lavere næringsstofbehov som rug eller kartofler, rapporteres der en stigning på mindre end 15%. Denne variation mellem afgrøderne illustrerer også vigtigheden af de økologiske landmænds praksis med hovedsagligt at tilføre den tilgængelige gødning til de mest krævende afgrøder. Selvom disse data stammer fra landmændenes subjektive vurdering, viser de en positiv effekt af biogasproduktionen på bedriftens udbytter. Men det er ikke bare udbyttet, der stiger. Også kvaliteten af produktet kan forbedres, eftersom biogasgyllen er en yderst værdifuld og fleksibel gødning. I den ovenfor nævnte undersøgelse rapporterede 39% af landmændene om kvalitetsforbedringer. Det mest nævnte var en stigning i indholdet af protein i korn, hvilket gav en højere bagekvalitet og dermed også en højere markedspris. Der blev også rapporteret kvalitetsforbedringer for kartofler og græs. Højere udbytte og kvalitet med biogas I 2010, blev økologiske landmænd, der enten drev eller samarbejdede med et biogasanlæg i Tyskland, spurgt om deres erfaringer med effekten Fremme af bæredygtig biogasproduktion\n19 Hvorfor økologisk biogas? 19 A ,1 40, , , % % % > 30 % B , ,3 24, ,9 19,0 12,0 13,8 16,3 15, Korn (uden majs) Majs Hvede Spelt Rug Kartofler Græsarealer Kløvergræs Alle afgrøder (gennemsnit) Figur 10: Udbyttestigninger rapporteret af økologiske landmænd. (A) Procentdel af gennemsnitlig udbyttestigning efter gødskning med biogasgylle (n=51), (B) Procentdel af gennemsnitlig udbyttestigning efter gødskning med biogasgylle, for afgrødetyper (n=51). Efter: Anspach V., Siegmeier T., og Möller D. (2010): Biogaserzeugung im Ökologischen Landbau Strukturen und Perspektiven. Kassel University Press, Kassel. i økologisk landbrug\n20 20 Hvorfor økologisk biogas? Biogas tjener afgrøderne At dyrke grøngødning til biogasproduktion tillader et mere naturligt og produktivt sædskifte Kvælstoffikseringen i kløvergræs eller lucerne stiger med de rigtige sletstrategier. At høste grøn biomasse til biogasproduktion støtter et dobbelt dyrkningssystem med to høste pr. år. Biogasproduktion fremmer dyrkningen af foderafgrøder og mellemafgrøder. Dette kan mindske rodukrudtet. Brug af restmateriale som foderrester, gødning, frugt eller grøntsagsrester eller endda overskudshalm som biogassubstrat fremmer næringsstofcyklussen på bedriften og giver en positive humusbalance, hvis afgasset gylle bruges som gødning. Kvælstof i kvæggødning gøres mere tilgængelig gennem biogasprocessen en bonus for gødskningen, når det bruges med omhu. Anaerob forgæring dræber bestemte bakterier, parasitter og ukrudtsfrø, som ellers ville have en negativ effekt på produktionen af afgrøder. Økologisk biogasproduktion resulterer i en øget økologisk fødevareproduktion. Bedre økonomi med økologisk biogas? Økologisk biogas kan bestemt forbedre økonomien på en økologisk bedrift hvis forholdene er rigtige og anlægget kører som planlagt. Det der har størst indflydelse på rentabiliteten er omkostningerne til biomasse og indtægterne for den producerede energi. I økonomien for landbrugsbiogasanlæg generelt er proceseffektiviteten, inputomkostninger og produktpriser yderst relevante parameter. Dette gælder også for økologiske produktion. Men i økologiske systemer kan biogasproduktion påvirke økonomien i produktionen af afgrøder langt mere fundamental, specielt i systemer med et lille dyrehold eller på husdyrløse bedrifter. Spørgsmålet om sædskifte og gødningsstyring er den primære grund til dette. Kløver, den nye salgsafgrøde: For at kunne tildele andre afgrøder kvælstof, dyrkes bælgplanter som kløvergræs i dele af sædskiftet. Bedrifter uden dyr har oftest ingen yderligere anvendelse for det og vil blot bruge planterne som grøngødning. Når det bliver høstet og brugt som biogassubstrat, kan kløver bidrage til bedriftens indkomst som salgsafgrøde. Naturlig gødning, når du har brug for det: Systemet med at gøde jorden med grøngødning, der nedbrydes på marken understøttes med de økologiske biogasrester. Afgasset gylle, der produceres i biogasanlægget, kan udbringes præcis når og hvor, der er behov. Det indeholder allerede tilgængeligt kvælstof og næsten alle andre næringsstoffer fra den oprindelige biomasse. Når man tænker på den ofte begrænsede mulighed for at få gødning, restriktioner og høje priser for passende gødningsmidler, så vil biogasrester i den økologiske planteavl ikke alene skåne budgettet, men også gøre det muligt at opnå en højere indkomst, eftersom udbyttet og produktkvaliteten stiger (se side 18). Energiafgrøder: I et mindre omfang kan profitten for planteproduktionen øges ved at dyrke energiafgrøder som supplement til biogasanlæggets foderplan. Et passende valg af afgrøder eller dyrkningsmetode kan give den ekstra fleksibilitet, planteavleren har brug for i sit sædskifte. Dette kan evt. bruges som et grønt plantedække om vinteren, eller som specifikke efterafgrøder til reduktion af sygdomme. Hvor landbrugsbiomasse og andre passende restmaterialer bruges til afgasning, ligger værdien for planteavlen også i kvaliteten af den afgassede gylle. Landmandens syn: En SUSTAINGASundersøgelse blandt 696 økologiske landmænd i 6 EU-lande samt en workshop med eksperter har påvist en positiv indflydelse af biogasproduktion på bedriftsøkonomien. 68 % af de interviewede landmænd forventede et stigende afkast fra høsten, Fremme af bæredygtig biogasproduktion\n21 Hvorfor økologisk biogas? 21 eller mente i hvert tilfælde, at der var mulighed for det. Desuden forventede de en reduktion i omkostninger til gødning og jordforbedringsmidler. Også spredning af den økonomiske risiko ved diversificering og øget selvforsyning blev nævnt som økonomiske årsager til økologisk biogasproduktion. biogas, med sin leverance af økologisk gødning, kan således tilskynde flere landmænd til at lægge om til økologisk drift. Regn det ud! Vil din bedrift have gavn af at levere biomasse til et økologisk biogasanlæg? Kan etableringen af et biogasprojekt være et skridt i den rigtige retning for dit landbrugssystem? Figur 11: Brunt guld: Afgasset gylle giver en alsidig organisk gødning. Den afgassede gylle på fotoet er fiberdelen efter separation. Foto: F. Gerlach, FiBL. For detaljerede resultater af SUSTAINGASundersøgelsen se SUSTAINGAS-rapport D3.1: Financial Performance of Organic Biogas Production på Biogas kan hjælpe den økologiske sektor Den økologiske sektor i EU er vokset fra 3,7 millioner ha i 1999 til 10,6 millioner ha i Med et stadig voksende økologisk fødevaremarked, har økologisk landbrugsproduktion et vækstpotentiale. En undersøgelse fra Danmark 8 viser, at manglen på gødning spiller en afgørende rolle i landmandens valg af ikke at have økologisk drift, specielt i de dele af landet, hvor der er lav dyretæthed. Økologisk 7 Willer H., Lernoud L., and Kilcher L. (Eds.) (2012): The World of Organic Agriculture Statistics and Emerging Trends FiBL/IFOAM, Frick and Bonn. 8 Tersbøl M., and Malm L. (2013): Financial performance of biogas production. SUSTAINGAS Report D3.1, p. 27. Online: Vi kan ikke vide det. Men med SUSTAINGASberegneren ECO PLAN BIOGAS kan du få et overslag på effekten af biogas på din bedrift. ECO PLAN BIOGAS er helt speciel, fordi den går videre end bare at beregne omkostninger og indtægter for biogasproduktionen. Den beskriver også det økonomiske samspil mellem biogasproduktion og driftssystemet. Dette er især relevant for økologiske bedrifter, eftersom den store gevinst af biogasproduktion ofte ikke kommer fra selve biogasanlægget, men fra de økonomiske effekter det har på planteavlssystemet. Vi anbefaler, at du bruger ECO PLAN BIOGAS med dine egne tal alene eller i samarbejde med din planteavlskonsulent. For at vise nogle resultater, der er beregnet med ECO PLAN BIOGAS, har SUSTAINGAS lavet en caseberegning. Der regnes på et husdyriøst økologisk landbrug i Tyskland med 70 ha jord. Kornproduktionen er suppleret med nogle bælgplanter og en del med permanent græs. Med 28% kløvergræs til grøngødning og 7% bælgplanter, har vores caselandbrug allerede en god del bælgplanter i sædskiftet. Næringsstofimporten er begrænset til 100 ton (t) fast gødning. ECO PLAN BIOGAS beregnede et vejledende resultat for dækningsbidraget for planteavlen som den er og fortsatte derefter med en beregning af den mulige effekt af biogasanlægget på sædskiftet, udbytter, omkostninger og indtægter. Desuden er omkostninger og indtægter fra biogasanlægget estimeret. Eftersom bedriften er for lille til selv at drive et biogasanlæg, behandler anlægget i casen biomasse fra flere andre gårde. Den andel af overskuddet, der er tildelt bedriften i Tabel 5 svarer i økologisk landbrug\n22 22 Hvorfor økologisk biogas? til mængden af biogassubstrat, der kommer fra bedriften. Tabel 5: Økonomisk beregning med ECO PLAN BIOGAS: Resultater fra caseberegningen (husdyrløs tysk planteavlsbedrift) Kløvergræs (grøngødning) Kløvergræs (biogas) Uden biogas Med biogas Areal (ha) Kroner Areal (ha) Kroner Korn Permanent græs Bælgplanter Indtjening (bedrift) Omkostning (bedrift) Profit (bedrift) Profit (biogas) Stigning i resultat (bedrift & biogas) biogasproduktion: I Tyskland kan elektricitet fra biogas sælges til specielle priser, desuden har den kløvergræs, der har været produceret indtil nu ikke haft nogen handelsværdi og kornpriser var rimelig høje, hvilket resulterer i en betydelig stigning i indkomsten, når udbyttet øges. Kun en beregning, der er baseret på data, der er relevante for din bedrift, kan give en indikation af rentabiliteten med biogas på din bedrift. Betingelser og resultater på din bedrift vil være anderledes tjek selv med ECO PLAN BIOGAS på 9 Økologisk biogas bedre for miljøet? Da økologisk landbrug har ønske om at beskytte naturen, er miljøeffekterne ved biogas på økologiske bedrifter yderst vigtig. Dette kapitel viser relevansen af biogassubstraterne i denne henseende og diskuterer effekterne på vand, biodiversitet og på klimaet. Det rigtige biomasse basis for bæredygtig biogasproduktion For at sikre bæredygtigheden af biogasproduktion, er valget af biomasser af afgørende betydning. Eftersom vores bedrift får noget overskud fra selve biogasproduktionen, ville selv et moderat tab på biogasproduktionen være acceptabelt, når man ser på den betydelige effekt det har på afgrødeudbytterne. Hovedårsagen til den positive indflydelse fra biogas på planteavlens rentabilitet er: Muligheden for at sælge kløvergræs i stedet for at nedmulde det. Øget udbytte på salgsafgrøder forårsaget af den tilførte forgæringsrest. Denne beregning er baseret på en eksisterende bedrift. Den afspejler betingelser, der er gunstige for Den stigende dyrkning af energiafgrøder i det konventionelle landbrug giver anledning til adskillige bekymringer bl.a. ændringer i arealanvendelsen, udbredelsen af monokulturer og konflikt mellem fødevare- og energiproduktion. Derfor er brugen af energiafgrøder i økologisk biogasproduktion sædvanligvis begrænset. Hvis energiafgrøder anvendes, bør der vælges økologisk producerede afgrøder. Et bevidst valg af plantearter og dyrkningsmetoder kan gavne sædskiftet f.eks. når 9 ECO PLAN BIOGAS kan downloades fra og er gratis at bruge. For at beregningerne virker efter hensigten er det nødvendigt med MS Excel eller compatible software. Fremme af bæredygtig biogasproduktion\nBiogas. Vidundermiddel eller mere svineri? NOAHs Forlag\nBiogas Vidundermiddel eller mere svineri? Vi producerer mange svin i Danmark. Cirka 25 millioner årligt. De afleverer hvert år millioner af ton gylle, som bliver spredt ud over marker i hele Danmark. Men\nØkologisk biogas: produktion af grøn energi i vores Regioner.\nØkologisk biogas: produktion af grøn energi i vores Regioner. Fordelene ved økologisk biogasproduktion på økologiske bedrifter blev præsenteret på den afsluttende begivenhed af SUSTAINGAS projektet:»økologisk\nRetningslinjer for bæredygtig biogasproduktion på økologiske landbrug\nRetningslinjer for bæredygtig biogasproduktion på økologiske landbrug Kontakt: IFOM EU, +32(0)2280 1223 info@ifoam-eu.org 1 Introduktion... 1 2 Bæredygtig biogas fra økologiske Landbrug - definition...


Velkommen til vores Hacienda i Green Valley, AZ\njet pack til wifi med 5G af data, Keramisk top komfur, Køkkenredskaber, rengøringsmidler leverede produkter, omvendt osmose vand til at drikke, hele huset blødt vand system. Ny gas bar-b-que grill, 2 garage, Lokal telefon og gratis langdistance opkald med US\nPubliceret 9. maj 2012\nUdforsk Kit Peak og Whipple Observatory, San Xavier Mission, Tucson Desert Museum, Titan Missile Museum og Kartchner Caverns, Tubac Art Village og farverige Nogales Mexico. Authenic western by Tombstone er en dejlig dagstur.


Københavns Diplomatarium VIII nr.995\nSti: Forside > Emneindeks > KD > Bind VIII > nr.995\nOm Kanalernes Rensning.\nHavne commissionens tilforordnede.\nF. 4. Vor synderlig gunst tilforn. Eftersom for os allerunderdanigst er bleven andraget, hvorledes canalerne i vores etc. Kiøbenhavn, formedelst at de nu paa sexten aars tiid ikke ere blevne rensede, skal være saa med mudder opfylte, at de uforbigiengelig behøves at vorde opmudret og renset, og til samme arbeids fortsettelse foruden dend mudder mølle, som havne commissonen allereede til den ende haver ladet bekoste, endnu nødvendig een af nye ville opbygges, til hvilken at lade forfærdige havne commissionens ordinaire intrader aldeeles ikke skal være tilstrekkelige, saasom samme intrader aarligen alleene til omtrent 2600 rixdr. sig bedrager, og slig een mudder mølles bekostning med behørige sex pramme skal udkræve een 5 à 6000 rixdaler, foruden at omkostningerne ved tvende mudder møllers drift ville blive store og hver dag til samme at holde i gang med heste, arbeidsfolk og andre betiente komme at koste 24 rixdr., som beløber aarlig, naar tvende møller udi 200 dage bruges, 4800 rixdaler, saa give vi eder hermed allernaadigst tilkiende, at som bemelte canalers reenselse er een stor nytte og gavn for dend heele stad og geraader til det almindelige beste, hvorfore det gandske publicum og saa dertil bør concurrere, vi da allernaadigst have funden for got til dette verks begyndelse og fortsettelse een havne skat over heele byen for een eeneste gang og ei viidere ved een allernaadigste forordning at lade paabyde, hvilken skat efter dend nye grund taxtes beregning paa alle\nhuuse og gaarde der udi staden med 1 1/2 pro cento skal lignes og betales, hvorfra ingen af jndvaanerne skulle være forskaanede, i hvad frihed og privilegium dennem end allernaadigst kunde være forundt, dog uden nogen consequence for fremtiden, og hvoraf dend første termin skal erlegges til førstkommende paaske 1725, den anden til nest paafølgende iunii maanets udgang. Af hvilke penge da og een nye mølle kunde anskaffes og bekostes og resten forblive til opmuddringens fuldførelse i følgende aar. Og have vi til den ende af denne dags dato allernaadigst anbefalet os elskelige vores tilforordnede udi jndqvarteerings commissionen strax for sig at tage dend nye grund taxt herover staden og Christianshavn og da proportionaliter at ligne og legge forskrevne havne skat, nemlig 1 1/2 pro centum paa huuse og gaarde samt alle bebygte og indheignede platzer efter samme grund taxt og derpaa bemelte ligning og taxation at tilstille os elskelige præsident etc. i bemelte Kiøbenhavn, som vi allernaadigst haver befalet ikke alleeneste samme skat ved byens rodemestere efter sædvanlig maade at lade indkræve, mens end og, at de imellem sig selv skal udnævne een borgemester, een raadmand, saa og tvende af de 32 mænd, som pengene kunde ind cassere og igien til fornødenhed udgive samt have indseende med dette verks betiente og øvrigt drage omsorg for, at alting vel, som det sig bør, bliver forrettet. Til hvilken ende vi og allernaadigst ville, at disze af magistraten committerede skal, saalænge opmuddringen paastaar, være eder udi havne commissionen adjungeret, dog paa den maade, at de altiid skal have een separat cassa, som ikke nogen gemeenskab med havne commissionens maa have, og over hvilken cassa bemelte committerede fuldkommeligen skal disponere uden at være underkast ringeste dependance af havne commissionen, ikke heller at bebyrdes med nogen anden havne commissionen vedkommende forretning, men alleene at have opsigt med, hvis denne opmuddring angaar, og naar samme engang er til endebragt og canalerne rensede, da for alt at aflegge vedbørlig regnskab for magistraten og byen og derefter igien at træde fra havne commissionen og intet viidere dermed have at bestille. Paa det og havne commissionen kand komme i desto bedre stand saavel til canalernes renselse som andre udgifter, have vi allernaadigst fundet for got ved een forordning at paabyde, at een vis afgift paa det hvide strand sand eller saa kaldede strøe eller gulf sand, som her i staden indføres, skal legges, nemlig af hver stor baad med sand 1 rixdr., af een liden baad 3 Mk. og af et læs af ditto sand, som paa vogne i staden indbringes, 1 Mk. Og formeene vi saa allernaadigst, at naar havne commissionen\npaa forberørte maade samt med fornævnte 1 1/2 pro cento paabuds penge vorder hiulpen dertil og kand benøtte sig af de revenuer, som allereede kand være indløben, dend da ei alleene kand have kræfter nok til at fuldføre strax tilstundende aar canalernes, saaviit byen vedkommer, deris renselse, mens end og fremdeeles samme ved mudder møllernes drift af de aarlige indkomster ved lige holde.\nHvad sig ellers vore egne til hørende fortoge sammesteds angaar, da ville vi allernaadigst lade giøre dend anstalt, at opmudringen paa slige stæder paa vores egen bekostning af vores ved Holmen havende mudder møller skal vorde forrettet. Og paa det at over det heele opmudrings verk og saa kand være een lighed og inddeeling, hvorviit samme kunde tilfalde Holmens mudder møller, og hvad stadens eller havne commissionens publiqve møller skulle antage, saa have vi allernaadigst approberet, at det paa efterfølgende maade skal vorde indrettet.\n1. Fra Christianshavns broe forbi Bremmerholm og dends kirke paa den eene og forbi den nye Børs samt den store Børs og Slots pladsen paa den anden side lige indtil Holmens eller Slots broe og siden derfra langs canalen ved Holmen ud til Kongens torv saavelsom dend liden canal bag Børsen, der løber op til hendes mayts. dronningens gaard, ville vi allernaadigt, at Holmens mudder møller skal oprense, i hvorvel der i sær ved dend ny Børs findes nogle faa particulaire fortoge, hvis rensning ellers byen kunde vedkomme, da\n2. derimod igien stadens publique mudder mølle paatager sig paa begge sider at opmudre alt, hvad som strekker sig fra Holmens eller Slots broe indtil dend saa kaldet Princens broe paa Friderichsholm, uanseet at eendeel af vore fortoge derunder findes, fornemmelig saaviit Slots pladsen og ober hof marschalchens iboende gaard paa Slotsholmen, item haugen bag Ridebanen og Riidehuuset er angaaende.\n3. Fra Prindsens broe ud til strømmen forbi staldhuusene, bryggerset paa dend eene og material gaarden paa dend anden side, deszen fortoger os alleene er tilhørende, ville vi allernaadigst at skal ved Holmens mølle opmudres. Ligesaa ud forbi Tøyhuuset og Proviant gaarden indtil Christianshavns broe, saa fremt det der ogsaa skulle fornøden giøres.\n4. Dend Nye havn eller canal ved Charlottenborg anlangende, da siden hans prinselige høyheds prince Charles fortog strekker sig paa dend eene side og vi selv lader giøre bekostning paa vore fortoges opmudring, saa kommer hans priucelige høyhed vel og saa byen\ntil hielp, for saaviit printzens slottes grund taxt sig kand beløbe, hvorimod stadens publique mudder-mølle bemelte Nye Havn opmudrer.\n5. De tvende smaa canaler, dend eene, som er imellem qvæsthuusets hauge og de nye tømmer pladser, saa og dend anden, som er ude imod toldboden, tilkommer stadens mudder mølle og pramme. Og ville vi herhos allernaadigst, at denne jnddeeling skal herefter være een regul og rettesnor, hvorefter canalernes renselse hvert aar af eenhvers mølle og pramme skal vedligeholdes.\nSaa ville vi og allernaadigst være betænkt paa at beordre os elskelige voris tilforordnede i ober admiralitetet at udsee og anordne visze og beqvemme stæder, hvor dend opmaalte mudder tid efter anden skal henføres samt prammene med magelighed baade kand ind og udkomme, desligeste at hvad mudder, der bliver oplagt, ikke igien skal udfalde eller og af strømmen medtages. Og ihvorvel vi allernaadigst have befalet, at Holmens broe paa nye af havne commissionens cassa skulde vorde opbygt, og vi nu allernaadigst have fornummen, at j ingen anden udveye eller middel dertil skal viide, helst deszen forfærdigelse sig til 6000 rixdr. skal ville beløbe, uden det forslag, j haver giort til de fire af havne commissionens tømmer pladsers bortselgning for deraf een capital til dette brug at formere, saa ville vi dog nu havne commissionen for de udgifter til Holmens broes opbyggelse allernaadigst have forskaanet og selv være betænkt paa middel dertil, hvorimod vi ingenlunde ville, at j de forberørte fire tømmer pladser maa selge, efterdi havne commissionen alt saa bliver mindre formuende til opmuddringens fortsettelse og vedligeholdelse. Derefter j etc. Befalendes etc. Friderichsberg slot dend 15 decembris. anno 1724.\nSæl. Tegn. LXV. 428-80.\nOpdateret: tir dec 16 20:06:47 CET 2003


TESE TALK: Teknologi - Reformationsjubilæet 2017\nTESE TALK: Teknologi\nTidspunkt:\t17:00\t- 17:45\nI 2017 fylder smartphonen rundt - en lille størrelse på bare 10 år. Allerede inden den er blevet teenager, har den dog været med til grundlæggende at forandre den måde, vi kommunikerer på. Og din smartphone er langtfra den eneste teknologi, der forandrer hverdagen i disse år.\nLektor i interaktionsdesign Peter Dalsgaard mener, at udviklingen kræver fokus på vores ’digitale dannelse’ som både individer og samfund. Tidligere vært på P1’s Harddisken Anders Høeg Nissen mener, at fx kunstig intelligens kan have positive gevinster: Vi kan vinde tid til os selv og hinanden med teknologiske løsninger på hverdagslivets problemer. Men det kræver, at vi tager ansvar – både for udviklingen af ny teknologi og den måde, vi bruger den på.\nYderligere information: reformation.fuau.dk/program/31-10/tese-talk-teknologi-1721-563.aspx


MajesticAurelia livejasmin EmmaGreyBBAnastasiaTyler livejasmin VishenkalrDADYLENK livejasmin VishenkalrMyAssIsUrs livejasmin MarcusMojoSubmissiveSSlave livejasmin CelesteDommeKellyMatthews livejasmin arizonalover\nxKYMORAx livejasmin NNATALLIAMikeGuard livejasmin AdanSweetSinJefreyMorgan livejasmin ScarlettBroundCelesteDomme livejasmin VeliaSassyNNATALLIA livejasmin NewbieCoedPARISKEANE livejasmin BlondeYummyBodyx\nandreafrancisco . PARISKEANE. VeliaSassy. LovableKitten.\nSubmissiveSSlaveAudreyPierceBgJullienMikeGuard .ClaireMorganninfomanagirlStanupStretchMatureX .KarolineCUMrifagopicraving4TScockVeliaSassy .SinNyeXpeludocbesLESBINICECPLPolinaSexySmile .LeslieTestAmiraDollyHeillynekeicydream .PolinaSexySmileSakuraShinigamxKYMORAxxKYMORAx .Mario129BgJullienAudreyPiercespoiledlady .NNATALLIAPamelaBloomMILANYASexyKhaleesi .BadLittlePornyHottMarianaMyAssIsUrsTimmyFord .Dar1ingNikkiNewbieCoedAnellysXViviagnLuxx .rifagopiXIMEWAYHollyAmberXXFetishNatasha .\nMyAssIsUrs VideoDar1ingNikki VideoClaireMorgan VideoMATTNDEIV2 VideoFetishNatasha VideoHornyAlana Video\nMyAssIsUrs VideoLoraLove777 Videokrutyshkaa VideoKeshaAndYasmyne VideoJAKEDIX VideoMyPlayXRoom Video\nLucyTailorcraving4TScockEastMysteryAudreyPierce .LeslieTestshemalelisakrutyshkaapeludocbes .XIMEWAYtotalslavexxDar1ingNikkitotalslavexx .AkokumaNat4liaNE0NJAKEDIX .StanupNat4liaStarAnettaNewbieCoed .rifagopiDADYLENKGoddessKaylinGinta .Juanitasweet10MyAssIsUrserostherockkeicydream .THEfoxshemalelisaLUCYLATEJacklineFox .CelesteDommeDar1ingNikkiPamelaBloomMajesticAurelia .keicydreamMajesticAureliaNat4liaXMARLYNlovesYOUX .DADYLENKKellyMatthewsLucyTailorGRENYER .


Hvad er kirsebærbladsplads: Sådan behandles et kirsebærtræ med bladplet - Sanne Haver\nHvad er kirsebærbladsplads: Sådan behandles et kirsebærtræ med bladplet\nHvis du har et kirsebærtræ med blade pebret med små cirkulære røde til lilla pletter, har du muligvis et problem med kirsebærblad. Hvad er kirsebærblad stedet? Klik her for at finde ud af, hvordan du identificerer et kirsebærtræ med bladplet, og hvad du skal gøre, hvis du har bladpletter på kirsebær.\nHvis du har et kirsebærtræ med blade pebret med små cirkulære rød til lilla pletter, har du muligvis et kirsebærblad pletproblem. Hvad er kirsebærblad stedet? Læs videre for at finde ud af, hvordan du identificerer et kirsebærtræ med bladplet, og hvad du skal gøre, hvis du har bladpletter på kirsebær.\nHvad er kirsebærbladsplads?\nBladpletter på kirsebær er forårsaget af svampen Blumeriella jaapi. Sygdommen er også kendt som ”gul blad” eller ”skudhul” sygdom og påvirker også blommer. Engelsk morello kirsebærtræer er oftest ramt af bladplet, og sygdommen betragtes som alvorlig i Mellemvesten, New England og i Canada. Sygdommen er så udbredt, at det er blevet estimeret at inficere 80% af de østlige Amerikas frugtplantager. Sygdommen skal kontrolleres årligt, for at den ikke kan fange frugtplantagen, hvilket kan reducere udbyttet med næsten 100%.\nSymptomer på et kirsebærtræ med bladplet\nSvampen overvintrer i døde blade og derefter i foråret udvikler apotecia. Disse læsioner er små, runde, røde til lilla til at starte, og efterhånden som sygdommen skrider frem, smelter de sammen og bliver brune. Læsionens centre kan falde ud og give bladet det karakteristiske “skudhul” -udseende. Udseendet af “skudhul” er mere almindeligt på sure kirsebær end søde sorter.\nÆldre blade gule, inden de falder fra træet, og stærkt inficerede træer kan blive afløst i midten af sommeren. Sporer produceres på undersiden af bladlæsioner og ligner en hvid til lyserød masse i midten af læsionen. Sporer kastes derefter ud under regnhændelser, der begynder ved kronbladet.\nSådan administreres Cherry Leaf Spot-problemer\nHvis kirsebærbladspot får lov til at gå ukontrolleret, vil det resultere i flere negative effekter. Frugt har tendens til at være dværgformet i størrelse og modnes ujævnt. Træet vil være mere modtageligt for vinterskade, tab af frugtsporer, små frugtknopper, nedsat frugtstørrelse og udbytte og til sidst forekommer træets død. Træer, der bliver inficeret tidligt nok i foråret, sætter frugt, der ikke modnes. Frugten vil være lys i farve, blød og lav i sukker.\nPå grund af de skadelige langtidsvirkninger af sygdommen er det ekstremt vigtigt at få et håndtag i håndteringen af bladpletten. Håndtering foregår gennem påføring af fungicider fra kronblad falder til midten af sommeren. Fjern og ødelæg også faldne blade for at udrydde så meget af de iøjnefaldende sporbærende strukturer som muligt. For yderligere at reducere infektionshastigheden skal du tilføje et lag halm mulch til jorden, når alle bladene er raket op.\nHvis et fungicid er i orden, skal du begynde at anvende to uger efter blomstring, når bladene er helt åbne . Gentag i henhold til producentens instruktioner i hele vækstsæsonen inklusive en applikation efter høst. Se efter fungicider med den aktive ingrediens i myclobutanil eller captan.\nSvampemiddelresistens kan udvikle sig, hvis fungicidet anvendes for ofte; skift mellem myclobutanil og captan for at forhindre resistens. Også fungicider med den aktive ingrediens kobber kan udvise en vis effektivitet mod bladplet.\nBrug af jord i haver: Forskel mellem jord og jord\nOverskydende kvælstof i jord – hvordan man ændrer for meget kvælstof i jorden\nStaghorn Fern Care – Hvordan man dyrker en Staghorn Fern indendørs og i haven


Overgangsstik Schnepp ÜS 4020 rt Stik 4 mm Tilslutning 2 mm Rød 1 stk - Sikkerhedsbøsning - 4 mm - Komponenter - Conrad Elektronik\nOvergangsstik Schnepp ÜS 4020 rt Stik 4 mm Tilslutning 2 mm Rød 1 stk\nFri fragt ved køb over 599,- Bil Komponenter Computer & Kontor Energi Hobby Hus & Have Multimedie & HiFi Værktøj HjemKomponenterElektriske stikLaboratoriestikSikkerhedsbøsning - 4 mm Overgangsstik Schnepp ÜS 4020 rt Stik 4 mm Tilslutning 2 mm Rød 1 stk\nArt. nr.: 734241 SKU: ÜS 4020 rt | EAN: 2050000657603\nFarveRødForbindelsestype A (eller indgange)Stik 4 mmIndhold1 stkIsoleringsmaterialePVCIsoleringstypeDelvist isoleretKontaktmaterialeMessing forsølvetMål, Ø4 mmNominel spænding60 V/DC, 30 V/ACNominel strøm25 AProduc.-delnr.ÜS 4020 rtStift-diameter4 mm, 2 mmStik-type (kategorisering)OvergangsstikStikforbindelse-konstruktionAdapter, ligeTilslutningstype B (eller udgange)Tilslutning 2 mmType (producenttype)ÜS 4020 rt\nTeknisk informationBUESCHELSTECKER 4 MM ROT Ver. 1\nAnmeldelser af produktet Overgangsstik Schnepp ÜS 4020 rt Stik 4 mm Tilslutning 2 mm Rød 1 stk


Vi gør din virksomhed synlig på nettet – Google adwords - CMS - Søgeoptimering - WebShop / NetButik | MediaDirekt.dk - Nye dæk\nMarkedsføring Online » Søgemaskineoptimering » Nye dæk\nNye dæk - SEO\nSå ligger vi nr. 5 på Google.\nSå er vi tilbage på Google, nu som nr. 8 ud af 572.000 sider.\n- se resultatet her\nI dag kunne siden ikke findes på Google!\nI dag har Google "fundet" vores underside "Nye dæk" og vi har allerede en placering som nr. 10 ud af 101.000 sider (vi har ikke talt underresultaterne med).\nI dag har vi oprettet denne underside Nye dæk og lagt den ind i vores SEO Plus modul.\nBeskrivelse af Nye Dæk\nHer vil vi forsøge at vise idéen med vores plus modul og hvad det kan gøre for fx. "nye dæk".\nDet er tid til at købe nye dæk, når de gamle dæk er slidt og er slidt ned, til under de lovmæssige 1,6 mm.\nNye dæk finder du også på nettet. Her skaber du dig hurtigt et overblik over priser og muligheder på de forskellige dæktyper.\nEt link vi her kan anbefale er b1d.dk\nPå denne sider er der information om nye dæk, koderne på dækkene og alt hvad der ellers er vigtigt at vide, når man skal have nye dæk på bilen.\nSkal du også købe fælge til de nye dæk, kan det hele foregå via nettet. Dæk og fælge kan bestilles og kommer afbalanceret og klar til montering på bilen.\nEr det kun nye dæk det drejer sig om, kan du også købe det via nettet. Dog skal du så bagefter ud til det lokale værksted, for at få dem monteret. Det koster typisk kr. 125 / pr. hjul.\nAfhængig af hvilke nye dæk du har på bilen, kan det have en stor påvirkning på bilens benzinforbrug.\nEt dæk har en vis rullemodstand / gnidning på asfalten og denne modstand varierer fra dæk til dæk, alt efter hvilket formål dækket har? Det drejer sig om faktorer som vejgreb, bredde, støj, holdbarhed, kørekomfort og meget mere.\nPrisen på nye dæk!\nPriserne på nye dæk er lige så forskellige som alt andet på nettet, men en god regel er, at du altid kan finde de billigste dæk på nettet, da forhandleren ikke har samme udgifter, som hvis han skulle sælge de nye dæk i butikken.


Katrine Axholm | Om utroskab, hvorfor, hvordan og hvad gør I\n19 feb Om utroskab, hvorfor, hvordan og hvad gør I\nPosted at 16:49h in Alle blogindlæg, Hverdagsliv, Jeg keder mig i mit parforhold, Krise i parforholdet, Parforhold, Sex, Utroskab\tby\tKatrine Axholm 1 Comment\nDen måde vi indretter familier og parforhold på i dag, efterlader ikke meget tid til at mærke efter og passe på os selv og vores individuelle behov. Vi halser efter karrieren, det lækre hus, vores venner og interesser og en høj levestandard. Vi sidder fast i hverdags trummerum med forældremøder, madpakker og lange arbejdsdage. De fleste af os har lært, at tage mere hensyn til andre end til os selv og derfor ”taber” vi os selv i tosomheden, familielivet og vores egne høje forventninger.\nSom årene går har vi lyttet mindre og mindre til os selv. Måske har vi været bevidste om, at der var noget vi manglede, måske foregår savnet ubevidst. Vi har mere fokus på det vores partner skal give os, end vi har på vores egen andel.\nNår vi lever i et velfungerende, nærende, tæt og givende ægteskab, hvor vi får dækket vores behov, er tro mod os selv, så at sige, så er vi ikke utro. Problemet er at vi er for dårlige til at skaffe os det vi har brug for og at sætte vores grænser og derfor ender vi frustrerede og utilfredse og så ender vi i kassen med en anden.\nNår vi møder alt det dejlige, levende, passionerede, flirtende og spændende personificeret i en kollega, gammel skolekammerat eller på et kursus, så bliver vi den tørstende i ørkenen, som endelig finder vand. Vi tror vi finder lykken eller vi er så sultne efter eventyr og har lyst til at mærke livet igen, at vi bliver fristet til en affære eller springer på en kollega, når alkoholen går ind til en julefrokost.\nMange har oplevelsen af at mærke livet igen. Ingen forpligtelser, ingen sure miner og bebrejdelser, bare lethed, liderlighed og fis og ballade. Og når først vi har mærket livet rulle i årene, så er vi hooked og vil ikke undvære det længere.\nDet kan blive som et sus af ungdom og et liv uden forpligtelser. Fornuften ved måske godt, at det ingenting har med virkeligheden at gøre, men følelserne tager over.\nHvis man er forelsket vil forelskelsen tale med så store bogstaver, at man vil kunne forsvare overfor sig selv, at man er utro. Det vil føles som om man har fundet sin sjæleven og alt det man har savnet i sit parforhold hos en anden. Det vil trække hårdt i én, for at gå efter at få mere.\nHvis utroskaben blot handler om sex, vil mange have moralske tømmermænd dagen efter. De fleste mennesker har en holdning til, at deres partner er dem utro og derfor vil den svigtende part måske være bange for at blive forladt. Hvis man elsker sin partner vil man være ked af, at gøre sin elskede ondt og de fleste ved, at det tager lang tid at opbygge tilliden igen, hvis utroskaben bliver opdaget.\nMan vil være i tvivl om man skal fortælle sin partner om utroskaben. Nogle vil ikke kunne rumme at holde hemmeligheden for sig selv og kryber til korset, for at få lettet sit hjerte og gør det dermed mest for deres egen skyld. Andre vælger at sige det, fordi de tror på ærligheden og andre igen fordi utroskaben har været symbol på noget, som ikke har fungeret i forholdet og nu skal ”svesken på disken”.\nKan kærligheden reddes?\nSom beskrevet handler utroskab i langt de fleste tilfælde om, at der mangler noget i parforholdet. Utroskaben kan derfor være krisen, som får begge til at tage forholdet op til revision og måske finde en ny og bedre vej sammen. Svigtet og den krise den har udløst, gør dem klogere på sig selv og hinanden og de finder sammen et nyt og bedre sted. Ofte med hjælp fra en terapeut.\nMange som stålfast har troet på, at de ville gå, hvis deres partner var dem utro, trækker nu i land, når de står overfor valget mellem at miste deres elskede og måske familie og at holde fast i deres principper.\nUtroskab er hårdt for parforholdet og for tilliden. Det ryster selve kærlighedens fundament. Når ens partner er utro, deler han eller hun noget intimt, som hører parforholdet til, med en anden og det er dybt sårende. Man er ikke længere nummer et.\nNår tilliden skal bygges op igen, skal der være fuld åbenhed. Den svigefulde part skal gøre hvad han siger og sige, hvad han gør, indtil den svigtede igen tør tror på, at de to hører sammen. At der ikke foregår noget udenfor parforholdet. Det tager tid, men det kan lykkes.\nHar I brug for hjælp til at komme over utroskab, så kan I kontakte mig lige HER.\nLæs også: Fortryder du din affære (eller var den vidunderlig)?


20. september, 2021 - Kl. 11.00\nSelvom veteranindsatsen har udviklet sig meget de seneste 10 år, er der stadig områder, som fortsat skal styrkes og forbedres. Derfor har et bredt flertal i Folketinget sidste år blandt andet vedtaget en styrkelse af veteranindsatsen med 50 mio. kroner, ligesom der blev etableret en familieenhed under Veterancentret til støtte for veteranfamilier og en wildcard-ordning til PTSD-ramte veteraner på førtidspension. Prisen som ”Årets Veterankommune” er ligeledes et vigtigt led i den styrkede veteranindsats.\nForsvarsministeren afslører skulpturen til ”Årets Veterankommune” Intern side\nForsvarsministeren lancerer pris som ”Årets Veterankommune” Intern side


Drew Barrymore skal skilles for tredje gang\nSøndag, 3. april 2016 - 9:58\nÆgteskabet mellem Will Kopelman og Drew Barrymore holdt ikke.\nSkuespilleren Drew Barrymore bekræfter, at hun skal skilles fra Will Kopelman\nDet ser ud til, at der nærmest er gået inflation i skilsmisser i Hollywood for tiden - bare det sidste stykke tid, er f.eks. både Ben og Casey Affleck blevet skilt fra deres bedre halvdele, og nu er det altså Drew Barrymores tur til at se singetilværelsen i øjnene.\nDet var ikke alle gode gange tre for 41-årige Drew Barrymore, der altså skal skilles for tredje gang nu. Ægteskabet med Will Kopelman holdt i fire år, og det nu snart tidligere ægtepar har døtrene Olive på tre år og Frankie på knap to år sammen.\n- Desværre går vi fra hinanden, men det betyder ikke, at vi stadig er en familie, lyder et i en officiel meddelelse til People fra Drew Barrymore og Will Kopelman, som insisterer på, at de vil prioritere børnene først.\n- En skilsmisse kan føles som en fiasko. Men man finder noget godt i det, og livet går videre. Vores børn er hele vores verden, og vi ser frem til at tilbringe resten af vores liv med dem som vores topprioritet.\nDrew Barrymore færdig med Hollywood!\nDrew Barrymore: Min mand feder mig op\nDrew Barrymore: Endelig ramte jeg den rigtige alder\nAllerede da Drew Barrymore blev gift med Will i 2012, indrømmede hun, at det ikke var kærlighed ved første blik.\n- Det var aldrig kærlighed ved første blik. Han var altid en, jeg kunne snakke med i telefonen. Et godt menneske - en som har det ”blueprint”, der skal til for at stifte familie, som jeg ikke har, har Drew Barrymore sagt.\nDrew Barrymore har tidligere været gift med Jeremy Thomas i 1994 - et ægteskab, der varede mindre end to måneder. Og hun var gift med Tom Green i 2001 - det varede kun fem måneder.


Torsdag D. 9. NOVEMBER 2017 KL. 04:49\nAngiveligt vil samtlige af Kevin Spaceys scener i Ridley Scotts nye film, All the Money in the World, blive genindspillet med Christopher Plummer foran kameraet. Reuters/Mark Blinch/arkiv\nLos Angeles. Den amerikanske skuespiller Kevin Spacey bliver klippet ud af den britiske instruktør Ridley Scotts nyeste film, "All the Money in the World", og erstattet af Christopher Plummer.\nIfølge kilderne tæt på produktionen fastholder Ridley Scott filmens premieredato 22. december.\nI første omgang var "All the Money in the World" planlagt til at skulle have verdenspremiere i Los Angeles 16. november, men tidligere i denne uge blev premieren udskudt som følge af beskyldninger mod Spacey om sexchikane.\nSpacey har de seneste år portrætteret den korrupte politiker Frank Underwood i én af Netflix' største succeser, serien "House of Cards".


Piedestal Paris 3 dele | Lineabolig.dk\n501171 Piedestal Paris 3 dele https://www.lineabolig.dk/product/gidn/501171 https://itcm-ama.shimmercat.cloud/501171/filter/501171_a_x_001_a.jpg InStock 749 749 DKK NO_SALE Product 501171-0000 Piedestal Paris 3 dele 749 749 https://www.lineabolig.dk/product/gidn/501171 https://itcm-ama.shimmercat.cloud/501171/filter/501171_a_x_001_a.jpg InStock /bord /udemøbler Form Living Romantiskte piedestaler i metal. Str. 30x69,5 + 25x59,5 + 20x49,5 cm. Mat sort.\nMøbler > Kategori > Bord > Piedestal Paris 3 dele\nArt. nr: 501171\nPiedestal Paris 3 dele\nRomantiskte piedestaler i metal. Str. 30x69,5 + 25x59,5 + 20x49,5 cm. Mat sort.


Gratis virtuelle Græsk tastaturlayout online | Loderi.com\nVirtuelle Græsk tastatur online\nVirtuelle Græsk tastatur online gratis\nHvis du har brug for at bånd noget i Græsk, men på en computer eller bærbar computer engelsk layout - du har brug for et virtuelt Græsk tastatur på din computerskærm. Det er nemt at bruge og bekvemt. Hvis på stedet er noget du ikke kan lide eller noget ikke virker eller ikke er sandt - så lad os det vide. Det er meget vigtigt for os. På Loderi.com ved hjælp af Græsk virtuelle tastatur, kan du helt gratis og online: • skrive på favorit Græsk sprog online; • sende beskeder til venner direkte fra vores hjemmeside; • søgning i Google og YouTube i 1 klik (åbner i nyt vindue) • oversat ved hjælp af Google-oversætter i ét klik (åbner i nyt vindue) • lave et indlæg på Facebook og tweet i Twitter; • Gem dine noter til at fortsætte med at skrive senere (du skal logge ind); • downloade og udskrive dine dokumenter.\nSkrive på et virtuelt tastatur Græsk - det er gratis og enkle\nVi har testet i lang tid webstedet interface og Græsk tastaturlayout for din bekvemmelighed. Og nu er vi sikker på din komfort, når du skriver på vores Græsk tastatur online på skærmen på din skærm. Her kan du bruge online sædvanlig Græsk tastatur (qwerty), fonetisk tastatur og en anden. Snart vil vi tilføje Græsk tastatur i form af alfabetet. Det er meget nemt at tape breve, oversætte dem, udskrive og gemme, til at holde kontakten med venner med Facebook og Twitter. Og selvfølgelig - hvad er internettet uden Google-søgning og video på YouTube? Alle disse tiltag er udført på vores hjemmeside i et klik - prøv det! Også, kan du gemme dine udskrevne dokumenter (du skal logge ind med Facebook, Twitter eller Google), der senere skulle fortsætte dem.\nSådan får og bruger den virtuelle Græsk tastatur på dit websted?\nDu kan også installere på din hjemmeside vores link, knap, eller hele online virtuelle Græsk tastatur - for dette skal du kopiere og indsætte koden fra her til din hjemmeside eller blog. Vi er også åbne for forslag til funktioner, du har brug for - bare skriv til os og beskrive, hvad der mangler (den mere detaljeret - jo bedre) - vi vil gøre, hvad du har brug for!\nOversættelse fra Græsk til engelsk tastatur online\nAt oversætte teksten tapede på Græsk tastatur online, skal du blot klikke Oversæt og et nyt vindue åbnes mest populære verdensomspændende online oversætter af Google. Som sædvanlig, den engelske oversættelse fra Græsk, men du kan vælge en hvilken som helst anden efter eget skøn.


Occo buko med kartoffelmos - opskrift - Alletiders Kogebog\nOcco buko med kartoffelmos\nOcco buko med kartoffelmos, Opskrift, Alletiders, Kogebog Alletiders Kogebog\n4 skiver kalve eller okse ossobuco 4 skiver kalve eller okse ossobuco\nmargarine til stegning margarine til stegning\n2 tsk. paprika 2 tsk. paprika\nlidt merian lidt merian\n5 dl. bouillon 5 dl. bouillon\n1 ds. tomater 1 ds. tomater\n70 g. tomatpure koncentreret70 g. tomatpure koncentreret\n3.2 (120 stemmer)\nOpskriften er vist 282318 gange,\nog udskrevet 17068 gange.\nRene Agergaard - 2019-10-26 18:05:15\nPrøv med øl i stedet for rødvin virkelg lækkert\n- 2016-04-15 16:54:32\nMerian og Oregano er ikke helt det samme - slå det gerne op på google\ntynd skid - 2016-03-05 21:29:24\nLise Olesen - 2014-10-10 18:11:36\nHejsa, ville bare lige sige til jer der i tvivl, at merian er det samme som oregano .. Forstår ikke hvorfor de skriver det her i stedet for, det forvirrer mere end det gavner.\nMette G. P. - 2013-09-15 00:40:51\nBlev anbefalet at prøve retten i dag, men nok lidt dyr for mig på KH, men en eller anden dag skal den prøves, for det ser dælme godt nok lækkert ud! - Ville være en smags oplevelse værd! - trænger til nogle nye oplevelser, frem for de "kedelige" og sædvanlige pasta/lasagne retter osv...!\nSusan - 2012-01-21 13:51:13\n5 dl. oksebouillon er jo også en slags vand Thomas. Nu prøver jeg retten, men uden bouillon, idet jeg mener kødet i vand må give smag nok.\nThomas - 2011-09-02 18:02:01\nEr du helt blank.. Hvis det skal stå og småsimre så længe skal der VAND i\ntina - 2011-02-26 10:04:56\nden er bare super lækker den ret, men jeg bruner i olivenolie, hvilket giver den lidt af det italienske strøg\n000 000 000 - 2009-03-25 10:37:54\nRigtig god, brugte hvidvin i stedet for rødvin, og brugte smør i stedet for margarine\nsiljam - 2007-03-05 09:53:29\nkender godt opskriften, men jeg plejer at skærer kartoflerne i tern og lade dem koge med i væden. derefter jævner jeg ikke væden men servere retten som en slags suppe med fyld. Men nu prøver vi at gøre det på denne måde.\n- 2007-02-16 16:26:11\n- 2006-12-25 07:17:18\nLidt forlang stege tid\nSTM - 0000-00-00 00:00:00\nBrun IKKE i margerine. Brugte hvidvin og lidt ekstra fløde. Lavede bare en standart kartoffelmos med folvakartofler. = 8 tal herfra.. Jo længere det simrer jo bedre.\nleomor - 0000-00-00 00:00:00\nDen glæder mig til at smage, men vi skal have nye kartofter til.\nTina Andresen - 0000-00-00 00:00:00\nDenne ret er bare en af de bedste retter jeg har smagt, får virkelig bragt en af de gammle kød traditioner helt op to date :0)


Kogning Af Bulgur | Sådan Koger Man Bulgur - Altmad.dk\nKogning Af Bulgur | Sådan Koger Man Bulgur\nHer finder du en nem og lækker guide til kogning af bulgur. Det er faktisk ganske simpelt at koge bulgur, om det så er fine eller grove. Efter bulguren er skyllet, er forholdet til vand og bulgur i kogningen cirka 1 del bulgur til 2 dele vand.\nDog er der nogle ting du skal vide inden du kaster dig i krig med at lave de helt perfekte bulgur. Herunder finder du derfor en række tips og gode råd til kogning af bulgur.\nBulgur er utroligt sundt og udgør noget fantastisk tilbehør til mad – eller som en del af hovedretten i en salat. Det er ihvertfald et noget sundere alternativ end brød opskrifter, trods du her på siden finder noget fantastisk keto brød, som også kan bruges til den sunde livsstil.\n1 Bulgur Kogetid\n2 Skylning Af Bulgur\n3 Grov Eller Fin Bulgur?\n4 Kogning af Bulgur – Nemt\nI modsætning til andre lignede fødevarer, som quinoa og bønner, er det faktisk meget nemt og hurtigt at koge bulgur. Men hvor lang tid skal bulgur egentlig koge?\nKogetiden på bulgur er normalvis 12-15 minutter, hvilket giver det bedste resultat. Det afhænger dog lidt af om du lader dem dampe efterfølgende. Såfremt du lader dem dampe i mindst 10 minutter skulle 12 minutters kogning være tilstrækkeligt.\nHar du derimod ikke tid til at lade dem trække, eller dampe, kan du give dem tættere på 15 minutter. Sådan bliver de hurtigere færdige, men det bedste resultat efter min mening er helt klart 13 minutters kogning og 5-10 minutters dampning. Dog afhænger dette af hvor blødt du foretrækker dem.\nSkylning Af Bulgur\nDet er vigtigt at du husker at skylle dine bulgur før de koges. Nogen mener ikke det er nødvendigt, men det afhænger af hvilke bulgur, og fra hvilket mærke. Derfor anbefaler jeg at du altid vasker dem, for at være på den sikre side.\nNår du først putter bulgur i vand og skyller bliver vandet hvidt, og nogle små skaller, samt andet, kommer til overfladen. Det kan ses nedenfor.\nDette skal skylles væk, men er heldigvis ganske hurtigt klaret. Du skal blot skylle dine bulgur 3-4 gange med koldt vand. Efterfølgende vil vandet blive helt klart, og dine bulgur er klar til at blive kogt.\nHerover ser du at vandet er blevet helt gennemsigtet. Det er resultatet vi leder efter når vi forbereder vores bulgur til kogning. Ikke kun er vandet nu rent, men vi har også fået fjernet de små urenheder der måtte forekomme. Ting som skaller eller små efterladenskaber fra produktionen.\nGrov Eller Fin Bulgur?\nDer findes flere forskellige typer bulgur. Der er den grove fuldkornsbulgur og den helt fine, hvilket er de mest normale. Dertil findes der også nogle andre variationer, men disse er grundlæggende de mest anvendte typer bulgur.\nMan skulle tro at kogningen af fin og grov bulgur var anderledes. Dog har dette i min erfaring ikke noget at sige i henhold til kogetid, eller tilberedning. Du kan sagtens lave dem på præcis samme måde.\nDog er der nogle fordele ved at vælge fuldkorn, da de har flere fibre. Så kan du jo passende bruge dem til en tabouleh med granatæbler, eller blot en anden salat med en lækker olie-eddike dressing.\nKogning af Bulgur – Nemt\nHer er den bedste måde at koge dine bulgur. Denne bulgur kogning giver den perfekte konsistens og en lækker smag af bouillon.\nTags: bulgur, kogning\n1/2-1 stk Bouillonterning Det er i princippet ikke nødvendigt, men gør dem meget lækrere.\nBulgur skylles grundigt i en skål. Gør dette 2-4 gange indtil vandet er helt rent.\nEn lille gryde bringes i kog, og bouillonterningen opløses heri.\nNår bouillonen er opløst hældes dine bulgur i, og koges i 14 minutter, under låg.\nEfter de 14 minutter fjerner du låget og rører rundt i bulguren. Sæt efterfølgende låget på igen, og lad dem dampe videre i 5-10 minutter.\nDette er en utrolig nem og lækker måde at tilberede dine bulgur. De kan bruges til diverse andre retter og salater, eller spises alene. Bouillonterningen giver dem nemlig rigeligt med smag. Dog skal de gerne spises indenfor et kort tidsperiode, da de ellers kan blive lidt kedelige.\n1 kommentar til “Kogning Af Bulgur | Sådan Koger Man Bulgur”\n1. april 2020 kl. 20:57\nPerfekt! De bliver mega gode med bouillon


Sommerens mange baneprojekter er i fuld gang | Banedanmark\nSommerens mange baneprojekter er i fuld gang\nDer er historisk stor anlægsaktivitet på jernbanen i disse år, og 2021 er ingen undtagelse. Denne sommer bliver der især arbejdet intensivt med flere store projekter på Sjælland og Falster.\nArbejdet med at bygge en helt ny, attraktiv og grøn jernbane er i fuld gang over hele landet i disse år, hvor Banedanmark bl.a. opgraderer eksisterende strækninger, bygger en helt ny togkorridor til Europa, udruller nye signaler og elektrificerer jernbanen.\nDenne sommer indledes slutspurten på flere store projekter på Sjælland, som Banedanmark forventer at færdiggøre senere på året. Samtidig er nye opgraderingsprojekter gået i gang flere steder.\nGrønne el-tog på vej mellem Ringsted og Næstved\nI årene frem mod åbningen af tunnelen under Femern Bælt opgraderer og moderniserer Banedanmark jernbanen mellem Ringsted og Holeby, så den er klar til den nye trafikforbindelse til Europa. Opgraderingen af den ca. 120 km lange strækning mellem Ringsted og Femern skal sikre, at jernbanen har den ønskede kapacitet i fremtiden, og giver samtidig pendlere og passagerer på Sydsjælland og Lolland-Falster en moderne og grøn jernbane.\nEn central del af opgraderingen af Ringsted-Femern banen er elektrificeringen, der gør jernbanen klar til fremtidens grønne el-tog. Og mellem Ringsted og Næstved ankommer fremtiden snart. Senere på året er strækningen nemlig klar, så DSB kan indsætte el-tog hele vejen fra København til Næstved. Projektdirektør Klaus S. Jørgensen siger:\n”Sidste år fornyede vi skinner og rettede kurver ud mellem Ringsted og Næstved, så togene kan køre hurtigere i fremtiden, og i Glumsø fik borgerne en helt ny station. Hen over sommeren lægger vi så sidste hånd på elektrificeringen, så der kan indsættes grønne el-tog mellem Ringsted og Næstved senere på året.”\nI slutningen af april gennemførte Banedanmark en række tests af det nye kørestrømsanlæg mellem Ringsted og Næstved. Testen foregik med et særligt test-lokomotiv, hvor strømaftageren oven på toget – også kendt som pantografen – løbende blev overvåget, for bl.a. at teste den fysiske kontakt med køreledningerne og strøm- og spændingsforholdene på strækningen. Testen blev gennemført om natten for ikke at genere togpassagererne.\nLæs mere om sporarbejdet ved Næstved\nDobbeltspor til Falster\nIndsættelsen af el-tog mellem Ringsted og Næstved er ikke den eneste milepæl, som Ringsted-Femern-projektet kan markere i 2021.\nLængere sydpå er slutspurten lige nu i gang mellem Orehoved og Nykøbing. Klaus S. Jørgensen siger:\n”Hen over sommeren og efteråret færdiggør Banedanmark det nye dobbeltspor mellem Orehoved og Nykøbing Falster. Samtidig udrulles det nye signalsystem, og det hele tages i brug i slutningen af 2021. Det vil give en større kapacitet og mulighed for hurtigere tog på strækningen til gavn for passagererne. Og så kan passagerer på Nørre Alslev Station vende tilbage til en opgraderet station efter sommerferien.”\nLæs mere om sommerens sporarbejde mellem Orehoved og Nykøbing Falster\nFuld fart på nye signaler\nDet er ikke kun på Ringsted-Femern banen, at de nye signalsystemer ruller ud i år.\nTidligere i år kunne det nye system tages i brug mellem Langå-Holstebro-Struer, og på Sjælland er Banedanmark i øjeblikket i gang med at teste det nye system mellem Køge og Næstved, hvor de nye signaler tages i brug i august.\nLæs mere om de nye signaler mellem Køge og Næstved\n”Der er virkelig kommet fart på udrulningen af det nye signalsystem, og i øjeblikket er vi i fuld gang mellem Køge og Næstved og mellem Mogenstrup og Nykøbing Falster. Siden den første udrulning i Nordjylland i 2018, er systemet modnet, og vi har gjort os en masse erfaringer, der nu kommer nuværende og fremtidige udrulninger til gode,” siger direktør for Signalprogrammet Thilde Restofte Pedersen.\nDet nye digitale signalsystem er også ved at blive rullet ud på S-banen, hvor det blev taget i brug på Farumbanen og Ringbanen i dette forår. I øjeblikket er arbejdet i gang på Frederikssundsbanen, hvor der bliver installeret udstyr i sporet hen over sommeren. Arbejdet foregår aften, nat og weekend for at påvirke togdriften mindst muligt. Udrulningen er også i fuld gang på den centrale S-bane-strækning i København og på Køge Bugt-banen. Banedanmark forventer, at det nye signalsystem er fuldt udrullet på hele S-banen i løbet af 2022.\n"De nye signalsystemer er en markant opgradering af banen og vil være med til at give passagererne en mere stabil togdrift med færre forsinkelser, der skyldes signalfejl. Derfor er der som passager god grund til at være glad for, at vi har skiftet de gamle analoge signaler ud med et nyt digitalt signalsystem,” siger Janus Steen Møller, direktør for Signalsystemer i Banedanmark.\nDanmarks travleste jernbanestrækning får nye spor\nI foråret begyndte Banedanmark et større sporfornyelsesprojekt mellem København og Høje Taastrup, der er en del af Danmarks ældste jernbane, Vestbanen. Helt konkret består arbejdet i at udskifte og forny slidte skinner, sporskifter og sveller på strækningen. Herudover forbedres underbygningen, og afvandingssystemet renoveres.\nErfaringsmæssigt vil fornyelsen af sporene betyde, at der fremover vil opstå langt færre fejl i både spor og sporskifter. Udover den øgede komfort og forbedrede drift er fornyelsen også en forudsætning for at udnytte den fulde kapacitet, som det fremtidige nye signalsystem på strækningen giver mulighed for.\nStrækningen mellem København og Høje Taastrup er Danmarks travleste jernbanestrækning. For at genere togpassagererne mindst muligt er sporfornyelsen opdelt i to faser, som løber over to år. Arbejdet med første fase mellem København og Glostrup begyndte i april og forventes færdiggjort 7. november 2021. Den anden og sidste fase mellem Glostrup og Høje Taastrup udføres i 2022.\nLæs mere om sporfornyelsesprojektet mellem København og Høje Taastrup\nSporombygning på Slagelse Station\nI slutningen af juli begynder et stort sporombygningsprojekt, der skal fremtidssikre Slagelse Station. Arbejdet er et led i opgraderingen af hovedstrækningen mellem Ringsted og Korsør og har til formål at sikre en smidigere trafikafvikling og bedre punktlighed samt hurtigere passage gennem stationen for de gennemkørende tog mellem landsdelene.\nBanedanmark skal blandt andet fjerne en del af de gamle spor på stationen og etablere 6,6 km nyt spor gennem stationen. Derudover skal der fjernes gamle sporskifter og etableres 18 nye sporskifter, og der skal sættes fundamenter og opføres nye kørestrømsmaster på stationen.\nArbejdet på Slagelse Station fortsætter året ud og ventes færdigt i begyndelsen af 2022.\nLæs mere om sporombygningen på Slagelse Station\nElektrificeringen ruller videre i Jylland\nSidste år blev der arbejdet intensivt mellem Vejle og Aalborg, hvor Banedanmark renoverede spor og skinner flere steder, forberedte banen til elektrificeringen og færdiggjorde den nye bane til Aalborg Lufthavn.\nArbejdet fortsætter i år, hvor der i løbet af foråret blev gennemført en række forberedende arbejder på flere broer som led i elektrificeringen mellem Aarhus og Lindholm. Broerne skal renoveres eller erstattes med nye for at gøre plads til kørestrømsanlæggene, der leverer strøm til fremtidens el-tog.\nHen over sommeren arbejder Banedanmark videre med forberedelserne til elektrificeringen mellem Fredericia og Aalborg, hvor der hen over sommeren skal arbejdes på en række broer. Arbejdet er planlagt så det påvirker togtrafikken så lidt som muligt. Der vil dog være weekender med togbusser og aftener med ændrede tider hen over sommeren.\nDerudover skal der gennemføres prøvegravninger mellem Fredericia og Hovedgård. Formålet med prøvegravningerne er at undgå at ødelægge eventuelle kabler de steder, hvor der skal stilles master op til det kommende kørestrømsanlæg. I stedet for at grave hullerne med risiko for at ødelægge kabler, suges jorden op med en skinnekørende ”støvsuger” for at lokalisere eventuelle kabler, som skal omlægges.\nLæs mere om elektrificeringen af jernbanen\nFremdrift trods corona\nDe mange projekter på jernbanen gennemføres i en tid, hvor intet er som det plejer. Peter Jonasson, anlægsdirektør i Banedanmark, siger:\n”Ligesom resten af samfundet har det seneste år også været anderledes for Banedanmark. En del af organisationen arbejder hjemmefra via Skype med planlægning og koordinering af vores mange projekter, mens medarbejdere og entreprenører ude på projekterne arbejder under særlige restriktioner. Men til trods for corona-udfordringer, så rykker Danmark, med sommerens mange projekter, endnu et stort skridt nærmere en opgraderet, tidssvarende og bæredygtig jernbane.”\nDSB indsætter togbusser når der ikke kan køre tog\nLæs mere om elektrificeringen af de danske baner.\nVi bygger dobbeltsporet jernbane til den kommende Femern Bælt forbindelse\nI perioden 2021-2022 fornyer Banedanmark sporene på Danmarks travleste fjernbanestrækning mellem København og Høje Taastrup.\nLæs mere om sporfornyelsen