Økonomiudvalgsmøde 06 / 2018\n2. Økonomiudvalgets økonomirapport pr. 30. juni 2018\n3. Kommunalbestyrelsens økonomirapport pr. 30. juni 2018 (2. kvartal)\n4. Budgetomplaceringer på administrationsområdet (konto 1)\n5. Indtægtstillægsbevilling - konto 8 - Indtægter\n6. Ansøgning om budgetomplaceringer og tillægsbevilling på konto 4 for 2018 og overslagsårene 2019-2021 Sisimiut\n7. Ansøgning om tillægsbevilling for budget 2018 samt udarbejdelse for overslagsårene 2019 til 2021. Området for Familie Maniitsoq\n8. Sisimiut og Kangerlussuaq Museum. Overførsel af midler fra 2017 til 2018\n9. Kriminalforsorgens anmodning om samarbejde\n10. Revisionsberetning nr. 27, delberetning vedr. løbende revision for regnskabsåret 2017 for Qeqqata Kommunia\n11. Årsrapporter for 2017 for Qeqqata Kommunias udlejningsboliger\n12. Forslag til kommuneplantillæg for bycentret i Sisimiut\n13. Godkendelse af kommuneplantillæg nr. 36 for bygden Sarfannguit\n14. Forslag til kommuneplantillæg nr. 55 for koncessionsområder på Aqqutikiitsoq og Ungalliup Qaqa\n15. Offentlig høring om forslag til Inatsisartutlov om virksomheders og offentlige myndigheders samfundsansvar ved ansættelse af lærlinge og praktikanter\n16. Planstrategi 2018-2022\n17. Orientering om aktuelle personalesager pr. 14. august 2018\n18. Orientering om sundheds- og trivselshjul i Qeqqata Kommunia\npkt 02 bilag 1 - balance øu pr. 30.06.2018 dkd44cc0e1-0516-40d4-bbff-e7d6ad142bd5.pdf\npkt 02 bilag 2 - restanceliste 30-06-2018ba6e35d1-b71c-424f-95f4-c28f3cbed858.xlsx\npkt 02 bilag 1 - Balance ØU pr. 30.06.2018 dk.pdf\npkt 02 bilag 2 - Restanceliste 30-06-2018.xlsx\nØkonomiudvalgets økonomirapport pr. 30. juni 2018\nPunkt 02 Økonomiudvalgets økonomirapport pr. 30. juni 2018\nForbruget/indtægterne skal ligge på 50%, hvis forbruget er jævnt fordelt over hele året.\nUDGIFTER TIL FOLKEVALGTE\nAdministrationsområdet har et samlet forbrug på 54,0 mio. kr. ud af en bevilling på 107,9 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 50,1 %.\nMerforbrug ses på konto 12 og 18. Baggrunden for dette merforbrug er beskrevet nedenfor.\nØVRIGE UDGIFTER TIL FOLKEVALGTE\nUdgifter til folkevalgte har et forbrug på 4,0 mio.kr. ud af en bevilling på 8,1 mio. kr.\nDet svarer til et forbrug på 49,7 %.\nDen kommunale forvaltning har et forbrug på 38,5 mio. kr. ud af en bevilling på 79,8 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 48,3 %.\nKantinedrift har et forbrug på 456 tkr. ud af en bevilling på 521 tkr. Det svarer til et forbrug på 87,6 %.\nINI indbetaler månedsvis en beregnet andel af forpagtningsaftalen for benyttelse af kantinefaciliteter i Sisimiut.\nMerforbrug vedr. kantinedrift skyldes fortsat, at bevilling ikke er afstemt med aktuel og forventet forbrug for 2018. For Maniitsoq´s vedkommende er der afregnet forpagtningsydelse for 7 mdr.\nDer forelægges på dette møde en sag vedr. omplacering inden for konto 1 for at imødegå bevillingsmæssig merforbrug på konto 12.\nIT-området har et forbrug på 5,3 mio. kr. ud af en samlet bevilling på 11,2 mio. kr.\nDet svarer til et forbrug på 47,2 %.\nFORSIKRING OG VAGTVÆRN\nKONTINGENTER OG TILSKUD M.V.\nVELKOMSTGAVE TIL NYFØDTE\nDISPOSITIONSBELØB TIL BYGDERNE\nTværgående aktiviteter har et forbrug på 5,7 mio. kr. ud af en bevilling på 8,3 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 68,9 %.\nKonto 18-02 har et merforbrug der primært skyldes, at størstedelen af årets forsikringspræmier for 2018, vedr. de kommunale forsikringer, er betalt. Når de sidste fakturaer til betaling er modtaget vil der blive forelagt en omplaceringssag.\nKonto 18-04 har et registreret merforbrug, primært som følge af udgifter, der rettelig skal placeres på konto 72-97-10 VVM for vandspærrezone. Ompostering er igangsat.\nKonto 18-06 har et mindreforbrug på grund af bortfald af KANUKOKA-kontingent 2018.\nKonto 18-20, vedr. bygdernes dispositionsbeløb, er fortsat begrænset. Traditionelt anvendes størstedelen af bevilling i efterårsmånederne.\nSkatteafregninger og tilskud\nINDTÆGTER OG RENTER\nSKATTEAFREGNING OG TILSKUD, I ALT\nQeqqata Kommunia har indtægter fra skatter og tilskud på 395,8 mio. kr. ud af en samlet bevilling på 784,6 mio. kr. Det svarer til indtægter på 49,5 %.\nKonto 80-01 Personlig indkomstskat er for 5 måneder, idet aconto personskat afregnes bagud.\nKonto 81-01 Selskabsskat for 2018 afregnes af Skattestyrelsen primo 2019.\nKonto 83-01 Tilskud omfatter ”Skatteudligning” og ”Bloktilskud”, begge forud afregnet for 7 mdr. Yderligere bloktilskudsmidler, som følge af ny lovgivning vedr. kommunale boliglån, er tilført kontoen ved omplacering, jf. pkt. 04 på ØU-møde 05/2018.\nAndre indtægter og afskrivninger\nKURSREGULERINGER OG ANDRE INDTÆGTER\nKAPITALAFKAST PÅ UDLEJNINGSBOLIGER\nBET.FOR BYGGEMODN./TILSLUTNING KLOAK\nANDRE INDTÆGTER OG AFSKR.\nQeqqata Kommunia har i årets første 6 mdr. haft indtægter fra renter, kapitalafkast, salg af fast ejendom, byggemodningsafgifter og udlodning på i alt 3,9 mio.kr. ud af en samlet bevilling på 14,7 mio. kr. Det svarer til indtægter m.m. på 26,9 %.\nKonto 85-01, Renteindtægter, består primært af VP-udbytte fra investeringsaftalen med Grønlandsbanken.\nKonto 85-02, Renteudgifter, udgør betaling til Grønlandsbanken for det likvide indestående på bankkonto. Rentetilskrivning for 1. og 2. kvartal 2018 på i alt 352 tkr. bogføres primo juli.\nKonto 85-03, Kursregulering og andre indtægter, består af de beregnede kurstab, som er en konsekvens af sager om førtidsindfrielse af pantebreve, udstedt til kommunen i forbindelse med boliglån.\nKonto 85-04, Kapitalafkast på udlejningsboliger, afregnes månedsvis bagud af INI.\nKonto 86-01, Andre indtægter, omfatter bl.a. de lovfæstede gebyrer, som kommunen kan opkræve i forbindelse med administration af omlægningssager vedr. boliglån.\nKonto 86-02, Salg af fast ejendom, omfatter salgsprovenu for et byhus i Sisimiut.\nKonto 86-03, Byggemodning, indeholder tilbageførsel af faktura fra 2017.\nDe samlede indtægter for 2018 forventes at blive på ca. 799 mio. kr., jf. balance.\nForventet ultimo beholdning\nDe likvide aktiver forventes at falde fra 157,7 mio. kr. til 69,0 mio. kr. ved årets slutning. Denne udvikling bygger på størrelsen af den likvide beholdning primo 2018, resultat fra budget 2018, godkendte tillægs- og omplaceringsmidler til drift og anlæg, yderligere indtægter, udbetaling af boliglån i 2018 samt anlægsmidler, godkendt af Kommunalbestyrelsen en overførsel af ikke forbrugte anlægsmidler fra budget 2017 til 2018 med i alt 88,7 mio. kr.\nDe samlede kommunale tilgodehavender til Qeqqata Kommunia er pr. 30.06.2018 på 86,9 mio. kr.,\nTilgodehavende vedr. A-bidrag, ydet som forskud, udgør nu 61,3 mio. kr. Det er en stigning på ca. 2,7 mio. kr. i forhold til samme tidspunkt sidste år.\nDet indstilles til økonomiudvalget,\n-at tage økonomirapporten til efterretning\nBalance for Qeqqata Kommunia på udvalgsniveau.\nRestanceliste pr. 30.06.2018\npkt 02 bilag 1 - balance øu pr. 30.06.2018 dk0f7b4a1c-8ca6-47d9-9516-6de20012d745.pdf\npkt 02 bilag 1 - balance øu pr. 30.06.2018 gl6bece807-e03f-45fc-9250-a1e534102593.pdf\npkt 02 bilag 2 - restanceliste 30-06-20186bfd6945-ac8e-4674-9129-150cb1e59a35.xlsx\npkt 02 bilag 1 - Balance ØU pr. 30.06.2018 gl.pdf\nKommunalbestyrelsens økonomirapport pr. 30. juni 2018 (2. kvartal)\nPunkt 03 Kommunalbestyrelsens økonomirapport pr. 30. juni 2018 (2. kvartal)\nForbruget/indtægterne skal ligge på 50 %, hvis forbruget er jævnt fordelt over hele året.\nDer er forelagt en sag for Økonomiudvalget vedr. omplacering inden for konto 1 for at imødegå bevillingsmæssig merforbrug på konto 12, Kantinedrift. For Maniitsoq´s vedkommende er der afregnet forpagtningsydelse for 7 mdr.\nKonto for ”Tværgående aktiviteter” har et merforbrug på konto for ”Forsikring og vagtværn”, der primært skyldes, at størstedelen af årets forsikringspræmier for 2018, vedr. de kommunale forsikringer, er betalt.\nVEJE, BROER, TRAPPER OG ANLÆG M.V.\nRENHOLDELSE INCL. SNERYDNING\nFORSKELLIGE KOMMUNALE VIRKSOMHEDER\nUDLEJNING AF ERHVERSEJENDOMME\nØVRIGE TEKNISKE VIRKSOMHEDER\nTeknik har et samlet forbrug på 17,4 mio. kr. ud af en bevilling på 43,4 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 40,1 %. Merindtægt på konto 24 skyldes at erhvervslejemål afregnes forud med 1 måned – enkelte lejemål for et ½ år.\nUdlæg for Selvstyret\nVEJLEDNINGS OG INTRODUKTIONSCENTER\nArbejdsmarkeds- og erhvervsområdet har et samlet forbrug på 15,4 mio. kr. ud af en bevilling på 27,6 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 55,8 %.\nMerforbrug på konto 34 skyldes bl.a. aktiviteterne i bygder samt projekterne ”Træværksted” og Pilersitsivik Køkkenprojekt. Der er søgt refusion fra Departementet for Erhverv, Råstoffer & Arbejdsmarked for disse 2 projekter primo juli. Konto 38 har et merforbrug der forventes udlignet ved de ansøgte refusioner i juli fra Departementet.\nFRIPLADSER PÅ DAGINSTUTIONER\nHJÆLPEFORANSTALTNINGER FOR BØRN\nANDRE SOCIALE UDGIFTER\nFamilieområdet har et samlet forbrug på 117,2 mio. kr. ud af en bevilling på 235,0 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 49,9 %.\nMerforbrug på konto 43 og 47 skyldes bl.a. at pension forudbetales, dvs. at forbruget er for 7 måneder, hvorimod selvstyrerefusionerne er for 6 mdr.\nMerforbrug på konto 46 hænger bl.a. sammen med, at selvstyretilskud til boligsikring og børnetilskud er for 5 måneder.\nDAGFORANSTALNINGER FOR BØRN OG UNGE\nFORSKELLIGE KULTURELLE & OPLYSNINGER\nUndervisning, sundhed og kultur har et samlet forbrug på 121,2 mio. kr. ud af en bevilling på 232,2 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 52,2 %.\nKonto 53 Fritidsvirksomhed har merforbrug, der bl.a. kan henføres til forudbetalinger af huslejer samt\nsæsonrelaterede udgifter. Administrationen bør have OBS på en omplacering for at imødegå yderligere merforbrug.\nKonto 59 har merforbrug som følge af, at tilskud til diverse GM-arrangementer normalt ligger i årets første måneder og at tilskud til kulturhus ”Taseralik” nu er udbetalt for 3 kvartaler.\nForsyningsvirksomheder har et samlet forbrug på 1,8 mio. kr. ud af en bevilling på 3,7 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 47,5 %.\nANLÆGSUDGIFTER VEDR. EKSTERNE OMRÅDER\nANLÆGSUDGIFTER VEDR. ARB.MARK.-OG ERHVERSOMRÅDET\nANLÆGSUDGIFTER VEDR. FAMILIEOMRÅDET\nANLÆGSUDGIFTER VEDR. UNDERVISNING & KULTUR\nANLÆGSUDGIFTER VEDR. FORSYNINGSVIRKSOMHED\nANLÆGSUDGIFTER VEDR. BYGGEMODNING\nAnlægsområdet har et samlet forbrug på 33,6 mio. kr. ud af en bevilling på 231,2 mio. kr. Det svarer til et forbrug på 14,5 %.\nRENTER,KAPITALAFKAST SAMT KURSTAB-OG GEVINST\nQeqqata Kommunia har i årets første 6 mdr. haft indtægter og renter samt afskrivninger på 399,8 mio. kr. ud af en samlet bevilling på 799,3 mio. kr. Det svarer til indtægter og afskrivninger på 50,0 %.\nKonto 80, Personlig indkomstskat er for 5 måneder, idet aconto personskat afregnes bagud.\nKonto 81, Selskabsskat for 2018, afregnes af Skattestyrelsen primo 2019.\nKonto 83, Tilskud og udligning, omfatter ”Skatteudligning” og ”Bloktilskud”, begge forud afregnet for 7 mdr. Yderligere bloktilskudsmidler, som følge af ny lovgivning vedr. kommunale boliglån, er tilført kontoen ved omplacering, jf. pkt. 04 på ØU-møde 05/2018.\nKonto 85 omfatter bl.a. kapitalafkast på udlejningsboliger, der afregnes månedsvis bagud af INI.\nKonto 86, Andre indtægter, omfatter bl.a. byggemodning. Konto indeholder tilbageførsel af faktura fra 2017, hvilket begrunder den registrerede udgift.\nDe likvide aktiver forventes at falde fra 157,7 mio. kr. til 69,0 mio. kr. ved årets slutning. Denne udvikling bygger på størrelsen af den likvide beholdning primo 2018, resultat fra budget 2018, godkendte tillægs- og omplaceringsmidler til drift og anlæg, yderligere bloktilskudsmidler, forventet udbetaling af boliglån i 2018 samt anlægsmidler, godkendt af Kommunalbestyrelsen med overførsel af ikke forbrugte anlægsmidler fra budget 2017 til 2018 på i alt 88,7 mio. kr.\nAdministrationen foreslår, at økonomiudvalget indstiller til kommunalbestyrelsens godkendelse,\nBalance for Qeqqata Kommunia\nRestancelisten pr. 30. juni 2017\npkt 03 bilag 1 - balance kb pr. 30.06.2018 dk6e0dff81-5556-4bdd-9710-3def6515cce6.pdf\npkt 03 bilag 2 - restanceliste 30-06-20185ab6b3d0-966d-4678-bccf-ddbad9da25ae.xlsx\npkt 03 bilag 1 - Balance KB pr. 30.06.2018 dk.pdf\npkt 03 bilag 2 - Restanceliste 30-06-2018.xlsx\nBudgetomplaceringer på administrationsområdet (konto 1)\nPunkt 04 Budgetomplaceringer på administrationsområdet (konto 1)\nI henhold til tidsplanen for budget 2019 og overslagsårene 2020-2022 skal fagudvalgene indarbejde ændringer inden for rammen i august måned. For Økonomiudvalget omfatter det på udgiftssiden administrationsområdet på konto 1.\nSamtidig er det tidligere udmeldt, at budgettet på forsikringsområdet har behov for at få tilført flere ressourcer allerede fra 2018 af. Ligeledes har lukning af Kanukoka konsekvenser for såvel budget 2018 som budget 2019 og overslagsårene.\nDer er således behov for omplaceringer for budget 2018 og for budget 2019 og overslagsårene inden for Økonomiudvalgets ansvarsområde\nForsikringspræmierne har været stigende i de senere år, hvorfor der er behov for at tilføre forsikringsområdet samlet 1 mio. kr. allerede fra 2018 af.\nKanukoka er lukket, hvorfor besparelser på kontingenter og udgifter forbundet hermed ikke bliver gennemført for samlet 2 mio. kr.\nTil gengæld medfører det øget behov for ansatte i administrationen og til konsulentopgaver til at gennemføre de opgaver, som Kanukoka tidligere udførte. I forbindelse med optagelse på UNESCO verdensarvslisten har Qeqqata Kommunia har Qeqqata Kommunia forpligtet sig til at ansætte en site manager i Sisimiut. Der er således behov for at tilføre staben under direktionen 0,8 mio.kr.\nDer er også behov for en række tilretninger inden for rammen, herunder at få korrigeret kantinebudgetterne i Sisimiut og Maniitsoq i henhold til de faktiske forhold. Slutteligt er det nødvendigt med en årlig bevilling til udskiftning af en bil i administrationen.\nAdministrationen foreslår følgende nedenstående permanente omplaceringer i budget 2018 og budget 2019 og overslagsårene 2020-2022 i henhold til ovenstående beskrivelse.\nNeden for en skematisk oversigt, som viser for hvilke konti, der nu foreligger forslag til bevillingsmæssige korrektioner / omplaceringer. Budgetomplaceringerne er derfor udgiftsneutrale, idet de vil blive finansieret fra andre konti inden for administrationsområdet.\nBiler, båd mv\nMånedsløn - Direktionssekretariat\nPraktikanter – månedsløn\nINI´s andel af vand, forsikr, udv.vedlig.\nAdministrationen anbefaler omplaceringen, hvorved bevillinger igen bringes i overensstemmelse med det faktiske forbrug. Samtidig dækkes de stigende forsikringspræmier, og staben vil kunne udføre mere udviklingsarbejde end hidtil, herunder gennemførelse af UNESCO projektet.\n-at omkostningsneutrale omplaceringer i henhold til ovenstående tabel for konto 1 gennemføres for budget 2018 og budget 2019 og overslagsårene 2020-2022\nBalanceudskrift på administrationsområdet - konto 1\npkt 04 bilag 1 - balanceudskrift på administrationsområdet - konto 1 dk9f6a999a-b378-4a52-a7b2-4ef61d45759d.pdf\npkt 04 bilag 1 - Balanceudskrift på administrationsområdet - konto 1 dk.pdf\nIndtægtstillægsbevilling - konto 8 - Indtægter\nPunkt 05 Indtægtstillægsbevilling - konto 8 - Indtægter\nSkattestyrelsen har i juli 2018 meddelt stigende skatteafregninger på personskat og udbytteskat til Qeqqata Kommunia, hvilket medfører indtægtstillægsbevilling.\nTillægsbevillinger er kommunalbestyrelsens ansvar.\nØkonomiudvalget er ansvarligt for indtægterne på konto 8.\nSkattestyrelsen orienterer i brev af 26. juli 2018, at der for 2018 forventes yderligere personskatteindtægter på 6 mio.kr. fra nuværende estimat på -360 mio.kr. til -366 mio.kr.\nSkattestyrelsen havde i august 2017 estimeret, at personskatteindtægterne for 2018 ville blive på 347,4 mio.kr. Dette beløb plus en regulering for tidligere år på 34 mio.kr. og dermed i alt 381,4 mio.kr. blev indarbejdet som personskatteindtægter i Qeqqata Kommunias budget for 2018 på konto 80-01-00-90-01.\nSkattestyrelsen opjusterer i brev d. 26. oktober 2017, at estimatet for personskatteindtægter for 2018 til 360 mio.kr. Dette er en forbedring på 12,6 mio.kr. i forhold til den tidligere udmelding og Qeqqata Kommunias budget på 347,4 mio.kr.\nSamlet er der således tale om en forbedring 18,6 mio.kr. for personskatteindtægterne for 2018.\nRevisionen har påpeget, at kommunen ikke har budgetteret personskatteindtægter fra tidligere år på konto 80-01-00-90-02. De 34 mio.kr. bør omplaceres fra konto 80-01-00-90-01 til konto 80-01-00-90-02. De samlede personskatteindtægter vil herefter være på 400 mio.kr.\nKonto 80-01-00-90-03 Udbytteskat har en bevilling på 1 mio.kr. Skattestyrelsen har i juli afregnet kommunens andel af udbytteskatter med i alt 8.414.300 kr. Udbytteskatterne stammer fra aktie- og anpartsselskabers skatteregnskaber for 2017. Skattestyrelsen afviser ikke, at der kan komme yderligere afregning af udbytteskat ultimo året.\nKonto 85-03 Kursreguleringer er påvirket af beregnede kurstab på pantebreve som følge af ny lovgivning vedr. kommunale boliglån pr. 1. jan. 2018. Det er nu muligt for pantedebitor at førtids indfri pantebrevet til kommunen til en nærmere fastsat kurs, hvilket mange har benyttet sig af.\nGrønlandsbanken har udbetalt aktieudbytte på 280 tkr. og renteudgiften for det kontante indestående i banken forventes at blive på 700 tkr.\nSamlet vil det få følgende økonomiske konsekvenser for det kommunale budget i 2018:\nKonto (1.000 kr.)\nPersonskat i år\nKurstab og -gevinst\nDet er administrationens vurdering, at ovenstående tillægsbevillinger er nødvendige for at få et korrekt budget.\nAdministrationen indstiller til Økonomiudvalget og Kommunalbestyrelsens endelige godkendelse,\n- at der gives samlede indtægtstillægsbevillinger på i alt 23.184.000 kr. i budget 2018 som vist i skematisk oversigt.\nUdskrift af balance ultimo juli 2018 af konto 8 - indtægter på kontoniveau\npkt 05 bilag 1 - udskrift af balance ultimo juli 2018 af konto 8 - indtægter på kontoniveau dk7e7bc248-e5c0-46f6-834b-12f04933bcfb.pdf\npkt 05 bilag 1 - Udskrift af balance ultimo juli 2018 af konto 8 - indtægter på kontoniveau dk.pdf\nAnsøgning om budgetomplaceringer og tillægsbevilling på konto 4 for 2018 og overslagsårene 2019-2021 Sisimiut\nPunkt 06 Ansøgning om budgetomplaceringer og tillægsbevilling på konto 4 for 2018 og overslagsårene 2019-2021 Sisimiut\nMed udgangspunkt i juni måneds forbrug i 2018, har Området for Familie gennemgået konto 4, hvor der er enkelte områder hvor det forventes, at der vil udvises merforbrug med udgangen af året.\nPå den baggrund har Området for Familie udarbejdet forslag til budgetjustering ud fra forventninger til forbruget for resten af året konto 4, hvor omplaceringer også skal gælde for overslagsårene 2019-2021, hvorved budgettet kan være mere retvisende.\nI afsnit 3.3 i Kasse- og regnskabsregulativ for Qeqqata Kommunia fremgår det, at kommunalbestyrelsen har bevillingsmyndigheden.\nOverordnet ser forbruget og bevillinger på konto 4 pr. 30. juni 2018 således ud, og budgettet har et lille overforbrug, som primært skyldes manglende tilgang til kommunen på refusion på konto 43 på kr. 882.092, på konto 46 på kr. 332.296 og konto 47 på kr. 3.480.811, så overordnet holder budgettet sig indenfor bevilling på konto 4. Dog skal der findes omplaceringer sted, både indenfor egne konto samt fra konto til konto.\nRefusioner tilgår kommunen omkring den 10. i hver måned, efter at bogholderiet har tilsendt Selvstyret regninger på områderne omkring den 5. i hver måned.\nDer skal finde budgetomplaceringer sted på konto 41, 43, 45, 47 og 48.\nOg der søges om tillægsbevilling til konto 47-09.\nPå denne konto har budgettet været for lavt i forhold til det behov, der er for aflønning af timelønnede. I 2017 var der en omplacering til denne konto med kr 2.000 mio.\nSiden plejehjemmet blev udvidet i 2016, har budgettet ikke været tilpasset, så derfor søges der nu om en tillægsbevilling til kontoen. I 2016 kom der 7 nye beboere, og der blev ansat 12 ekstra personale.\nI forhold til 2017, er budgettet til plejehjemmet også kr. 1 mio lavere i 2018, og dette er mærkbart i forhold til balancen det første halve år i 2018.\nSåfremt ansøgningen bliver godkendt, ser budgettet på konto 4 mere rettelig ud og budgettet formodes stadig at ville blive overholdt.\nMed hensyn til budgetomplaceringerne, henviser Området for Familie til de vedlagte bilag.\nForslag til budgetomplaceringer på konto 4 er resultatet af forbruget pr. 30. juni 2018, og ligeledes ud fra forventet forbrug resten af 2018.\nDet prioriteres højt i administrationen, at alle afdelinger i Området for Familie laver budget opfølgningen hver måned og beskriver de mulige afvigelser, der kan forekomme i forbruget. Dette bør ske efter hvert kvartal fremadrettet.\nOmrådet for Familie i Sisimiut indstiller over for Udvalget for Familie og Sociale forhold, at godkende budgetomplaceringer for 2018 og overslagsårene 2019-2021\nat godkende ansøgningen om forslaget til budgetomplaceringer på konto 4, samt indstiller at Området for familie´s forslag om budgetomplaceringer og tillægsbevillinger godkendes og videresendes til Økonomiudvalget\nat ansøgning om tillægsbevilling på kr. 4 mio. forkonto 47-09-10-01-11 godkendes\nNedenstående ændringer godkendes.\nTabel 3 blev tilføjet under ”Faktiske forhold” med følgende tekst:\nI forhold til 2017, er budgettet til plejehjemmet også kr. 1 mio. lavere i 2018, og dette er mærkbart i forhold til balancen det første halve år i 2018.\nLigeledes ændres indstillingen til følgende:\nat ansøgning om tillægsbevilling på kr. 4 mio. for konto 47-09-10-01-11 godkendes\nUdvalget har under sit møde den 15. august 2018 godkendt indstillingen.\nOmrådet for familie´s forslag om budgetomplaceringer og tillægsbevillinger godkendes\nUdskrift af balance for konto 4 Området for Familie Sisimiut for juni 2018\nForslag til omplacering på konto 41\nForslag til omplacering på konto 43\nForslag til omplacering på konto 45\nForslag til omplacering på konto 47\nForslag til omplacering på konto 48\nUdskrift af Balance konto 4 2015-2021\npkt 06 bilag 2 - forslag til omplacering på konto 4158568cee-e5b6-4fca-84a4-33bbbe9206bd.docx\npkt 06 bilag 1 - udskrift af balance for konto 4 of sisimiut6f548540-1cf9-4606-8c78-b4e17308ac23.pdf\npkt 06 bilag 7 - udskrift af balance konto 4 2015-20218339ff6d-2c9d-4018-b8ad-61660b850d84.pdf\npkt 06 bilag 3 - forslag til omplacering på konto 4309c0e6de-94e7-4b10-807a-ebf6fbe01889.docx\npkt 06 bilag 4 - forslag til omplacering på konto 45c114208f-bd89-4a4a-b616-8c129dff2035.docx\npkt 06 bilag 5 - forslag til omplacering på konto 47 - atuiffik 47-mi nuutsinissatut siunnersuut66d5d7c3-7812-406f-9cd5-a77354525aa6.docx\npkt 06 bilag 6 - forslag til omplacering på konto 486d19e04b-8bf9-4431-bd9c-9f66906a01cf.docx\npkt 06 bilag 2 - Forslag til omplacering på konto 41.docx\npkt 06 bilag 1 - Udskrift af balance for konto 4 OF Sisimiut.pdf\npkt 06 bilag 7 - Udskrift af Balance konto 4 2015-2021.pdf\npkt 06 bilag 3 - Forslag til omplacering på konto 43.docx\npkt 06 bilag 4 - Forslag til omplacering på konto 45.docx\npkt 06 bilag 5 - Forslag til omplacering på konto 47 - Atuiffik 47-mi nuutsinissatut siunnersuut.docx\npkt 06 bilag 6 - Forslag til omplacering på konto 48.docx\nAnsøgning om tillægsbevilling for budget 2018 samt udarbejdelse for overslagsårene 2019 til 2021. Området for Familie Maniitsoq\nPunkt 07 Ansøgning om tillægsbevilling for budget 2018 samt udarbejdelse for overslagsårene 2019 til 2021. Området for Familie Maniitsoq\nKonto 4 – Maniitsoq, med økonomirapporten som udgangspunkt er der behov for budgetjustering for resten af året.\nOmrådet for Familie indstiller budgetjustering under konto 4.\nIht.Qeqqata Kommunias kasse-og regnskabsregulativ punkt 3.3, er Kommunalbestyrelsen forpligtiget til at tage afgørelse.\nDer er behov for budgetjustering for resten af året i konto 4 under Området for Familie i Maniitsoq. Dette skyldes, at der ikke har været budgetændring i foregående år.\nTil konto 41 er der for budgettet 2017 godkendt kr. 20.341.000, og i løbet af året blev der givet tillægsbevilling på kr. 6.680.000, hvor forbruget i slutningen af året var i alt på kr. 26.741.000.\nBudgettet blev reduceret til kr. 15.829.000 i 2018, hvor afvigelsen i forhold til det forrige år lyder på kr. 10.912.000.\nKonto 41-05-00-42-00 Pulje til udmøntning, private døgninstitutioner. Puljen på 5.398.000 kr. som kan ansøges omplaceret vil der for private døgninstitutioner til børn og unge have bevilling på i alt 22.100.000 kr.\nPå grund af budgetunderskud i 2018, har der været behov for tillægsbevillingsansøgninger til børn og unge på døgninstitutioner i alt kr. 7.630.000.\nKonto 45, der er behov for justeringer med kr. 80.000 i de offentlige ydelser for varmeudgifter i Kangaamiut.\nKonto 47-09-20 udgifterne for månedslønnet i 2017 var i alt på 9.514.000 i årets udgang. I 2016 blev der givet tillægsbevilling på kr. 2.641.000 som justering, justeringen gjaldt i 2016-2017, men fulgte ikke med i budgettet 2018. I år var bevillingen på kr. 7.809.000, afvigelsen er kr. 1.705.000, hvor der mangles kr. 362.000 til timelønnede.\nKonto 47-09-00-12-00 pulje til udmøntning plejehjem, der ansøges om at få kr. 1.330.000, halvdelen af puljen til plejekrævende ældre som er på kr. 2.661.000 omplaceret til ældreforsorg i Maniitsoq.\nDer blev ansøgt om tillægsbevilling i alt på kr. 10.082.000, og ud over det, var der justeringsforslag til omplaceringer i forskellige konti, jf. bilag 2.\nTabel 1: Ansøgt tillægsbevilling for konto 4 - Maniitsoq\nHjælpeforanstaltninger for børn og unge\nAfskrivninger/ Underholdsbidrag (Art 0720)\nKonto 41-05-20 Der er bevilliget kr. 4.676.000 til brug for Selvstyreejet døgninstitutioner, der søges om tillægsbevilling på kr. 2.369.000, der er behov for i alt kr. 7.045.000. Der har i foregående budgetår været 6 anbragte børn der er fordelt til i 3 forskellige døgninstitutioner, budgetterede midler er budgetteret for resten af året i perioden hvor der ikke forventes hjemtagelse af pågældende børn.\nKonto 41-07-20 Der er bevilget kr. 2.261.000 til privatejede døgninstitutioner, der søges om tillægsbevilling på kr. 7.336.00, der er således behov for i alt kr. 9.597.000, der er i alt 8 anbragte børn fordelt til 2 privatejede døgninstitutioner, budgetterede midler er budgetteret for resten af året i perioden hvor der ikke forventes hjemtagelse af pågældende børn.\nKonto 41-08-20 Der søges tillægsbevilling efter personale opnormering til 8, der er i forvejen bevilget kr. 1.821.000, hvor der søges om tillægsbevilling på kr. 1.362.000, i alt kr. 3.183.000.\nDet indstilles, at konto for Afskrivning af Underholdsbidrag flyttes til inkasso.\nKonto 45-01-60 Der blev foretaget justeringer i offentlige ydelser i varmeudgifter i Kangaamiut.\nAlderspension budget blev fordelt mellem bygderne.\nKonto 47-02-20 der blev givet tillægsbevilling på i alt kr. 1.296.000 til Hjemmehjælps ansvarsområder pr. 1. juli 2018 døgnhjemmehjælp. Servicen er ny og er under opstart, hvor planlægningen udarbejdes i henhold til behov. Man er ikke i tvivl om, at borgere med behov for døgnhjælp vil stige i fremtiden. På baggrund af at ældreantallet er stigende, er formålet at "forsinke" ældres flytning til alderdomshjemmet og at lade borgerne blive i eget bolig så længe som muligt. I takt med der kommer flere opgaver og ansvarsområder, vil den nye arbejdsmetode medføre behov for flere afholdelse af kurser for ansatte. Følgende årsbevillinger inden for hjemmehjælp vil være væsentlige:\nDer er nu højere lønudgifter, støttepersoner for ældre henhører nu under hjemmehjælpskontor, hvor bevillinger ikke er blevet justeret.\nIdet den nye arbejdsmetode kræver nye kompetencer, er der behov for øget bevillinger til kurser.\nDer er visioner om, at døgnhjemmehjælpstiltag udvikles i den kommende tid, som også vil medføre behov for justering af bevillingerne.\nKonto 47-09-20 der er blevet givet for lidt i bevillinger på alt på kr. 2.725.000 til Alderdomshjemmet Neriusaaq i forhold til personalenormeringen. Selvom der er ansat færre i forhold til personalenormeringen, er der afsat for få bevilling til formålet. Med udgangspunkt i forbrug i de forrige år, har man fundet frem til budgettet for de næstkommende år. Som orientering, såfremt normeringer for månedslønnede besættes fuldt ud, er der behov for yderligere bevillinger.\nMed udgangspunkt i normeringer for timelønnede, er der ikke fuld ansættelse af månedslønnede - på denne baggrund er der flere timelønnede ansat. Beboernes behov er stigende - hvor man blandt andet har været nødsaget til at ansætte flere - for at undgår, at der er for mange ansatte, hentes medhjælper ved behov.\nMed hensyn til administrationsudgifter, er man i gang med at flytte beboernes kardex i Neriusaaq til elektroniske, så man dermed undgår, at personalet ikke kun modtager delvis oplysninger eller undgå deres opmærksomhed - dette blev vurderet til at medføre øget udgifter administrativt.\nMed hensyn til indkøb af sygeplejeartikler, er beboernes behov stigende, f.eks. for: kateter/kanyler/creme o. lign., dette har medført øget indkøb af sygeplejeartikler - indkøb af sygeplejeartikler vil stige i de næstkommende år.\nBevillinger for bespisning er alt for lavt i forhold til beboernes antal - faktiske budget blev fundet med udgangspunkt i forbrug i de forrige år. Der føres tilsyn med indkøb af madvarer til dagligt.\nFaktiske budget for vand, el og varme blev fundet med udgangspunkt i forbrug i de forrige år. Der arbejdes altid ihærdigt på at undgår merforbrug.\nMed udgangspunkt i at bygningen bliver ældre, opstår der flere vedligeholdelsesbehov i en del af bygningen.\nPå baggrund af at plejeophold benyttes ved behov, indstilles derom at bevillingen reduceres.\nMed hensyn til handicapområdet, er der foretaget justeringer indenfor kontierne.\nKonto 48-16-20, 1.344.000 omplaceringer til konti som ikke har fået bevilling.\nAnsøgning om tillægsbevillinger for konto 4 vil medføre mere retvisende budget for resten af året.\nDer er behov for ansøgning om tillægsbevillinger for en del af kontier i Området for Familie for resten af året.\nEfter gennemgang af alle konti, indsendes ansøgning om tillægsbevilling for budgetår samt justeringer for overslagsårene for en del konti fra Området for Familie.\nOmrådet for Familie Maniitsoq indstiller til Udvalg for Familie og Sociale forhold,\nIfølge tabel 1 skal ansøgningsforslaget til tillægsbevilling i Området for familie i Maniitsoq godkendes i alt kr. 10.082.000 til nedennævnte konti:\nKonto 41 med kr. 7.630.000\nKonto 45 med kr. 80.000,\nKonto 47 med kr. 3.060.000\nKonto 41-05-00-42-00 budgetbevilling på kr. 5.398.00 til anbragte børn og unge i privatejede døgninstitutioner godkendes til omplacering.\nKonto 47-09-00-12-00 der ansøges om at få kr. 1.330.000 halvdelen af bevillingen til plejekrævende ældre som er på kr. 2.661.000 omplaceret til ældreservice i Maniitsoq.\nOmplaceringsforslag iht. bilag 2 for enkelte konti til justering godkendes.\nForslag til tillægsbevilling for årene 2019-2021 godkendes\nEndvidere videresende ansøgningen til endeligt godkendelse i Økonomiudvalget.\nfølge tabel 1 skal ansøgningsforslaget til tillægsbevilling i Området for familie i Maniitsoq godkendes i alt kr. 10.082.000 til nedennævnte konti:\nBalance konto 4 – Maniitsoq\nAnsøgning om tillægsbevilling og omplacering 2018\nbudgetoversigt konto 4 2015-2021 DK\npkt 07 bilag 2 - missingersuutinut ilassutissatut nuussinissamullu qinnuteqaat 2018083ac06e-f264-450a-966b-bf198be7711c.xlsx\npkt 07 bilag 1 - balance 4 - maniitsoq8843063b-f6ff-42bc-b842-31f62e9e39dd.pdf\npkt 07 bilag 3 - budgetoversigt konto 4 2015-2021 dk78a8d63d-b5ba-4ddb-b1e6-86a91f395a56.pdf\npkt 07 bilag 2 - Missingersuutinut ilassutissatut nuussinissamullu qinnuteqaat 2018.xlsx\npkt 07 bilag 1 - Balance 4 - Maniitsoq.pdf\npkt 07 bilag 3 - budgetoversigt konto 4 2015-2021 DK.pdf\nSisimiut og Kangerlussuaq Museum. Overførsel af midler fra 2017 til 2018\nPunkt 08 Sisimiut og Kangerlussuaq Museum. Overførsel af midler fra 2017 til 2018\nVed udgangen af regnskabsåret 2017 havde Sisimiut og Kangerlussuaq Museum brugt hhv. % af sit budget, hvilket svarer til en rest på 1.489.000 kr. Årsagen til dette underforbrug er, at museet i store dele af året ikke var bemandet efter normeringen, og lønudgifterne har derfor ligget under det budgetterede. Den ubesatte museumslederstilling betød desuden, at flere planlagte aktiviteter, særligt i forbindelse med vedligehold, ikke blev gennemført.\nFølgende vedligeholdelsesopgaver på Sisimiut Museum var planlagt til 2017, men blev ikke gennemført:\nMaling af tag B-23 ‘Kolonibestyrerbolig’ og B-114 ‘Bethel Kirke’\nUdskiftning af defekt loftslem/-trappe i B-32 ‘Gammelhuset’\nMaling af ydre træværk på B-32 ‘Gammelhuset’\nReparation af B-1486 ‘Tørvehuset’\nHertil kommer følgende opgave, som var planlagt ved Kangerlussuaq Museum i 2017, men som heller ikke blev gennemført:\nMaterialer til reparation af tag på B-1714 Kangerlussuaq Museum\nI tillæg til bygningsvedligeholdelsen blev følgende andre opgaver også planlagt for 2017, men ikke gennemført:\nNy olietank 3.700 ltr. til Sisimiut Museum\nAkrylplader til udstilling af religiøse billeder i B-114 ‘Bethel Kirke’\nMuseet står også overfor flere presserende vedligeholdelsesopgaver for 2018, bl.a. utæt tag i både Kangerlussuaq og Sisimiut, hvortil de overførte midler også ønskes anvendt. Det drejer sig om følgende:\nReparation af stenmure på B-32 ‘Gammelhuset’\nMaling af tag B-113 ‘Missionærbolig’ og B-54 ‘Den Gamle Smedje’\nMaling af vægge og gavl B-114 ‘Bethel Kirke’\nMaterialer til maling af ny trappe til loftsrum i B-114 ‘Bethel Kirke’\nNy printer til Sisimiut Museum\nMontering af ny tagpap på B-1714 Kangerlussuaq Museum\nReparation af vinduer på Kangerlussuaq Museum\nIstandsætning af gulv i B-114 ?Bethel Kirke’\nForudsat tilladelse fra NKA\nEndelig er arbejdet med registrering og bevaring af genstande ved Sisimiut og Kangerlussuaq Museum i en årrække blevet forsømt, og der har opbygget sig et stort efterslæb på dette område. Det er museets ønske at bruge en del af de overførte midler på denne opgave. Det drejer sig om følgende:\nRegistrering af genstande fra Sisimiut Værft\nRegistrering af genstande ved Kangerlussuaq Museum\nUdvikling af restaureringsplan for B-1 ?Bådhal’\nUdvikling af konserveringsplan / besøg af konservator\nEvt. resterende midler ønskes anvendt til udvikling af udstillinger og forbedring af adgangsforhold i B-23 ?Kolonibestyrerbolig’, hvor museets billetsalg er placeret.\nUd fra de mange arbejdsopgaver der foreligger, ønskes uforbrugte midler fra 2017 på kr. 582.000 overført til 2018.\nSe bilag 1, beregning af uforbrugte midler.\nRettidig vedligeholdelse af museets bygninger vil på længere sigt betyde en besparelse i for forbindelse med senere reparationer. Overførsel af de resterende midler 2017 vil sikre, at særligt den udvendige vedligeholdelse af museets bygninger ikke gennem en årrække bliver forsømt, da de ovenfor anførte opgaver ikke kan rummes alene inden for museets budget for 2018.\nSamtidig vil en ekstra indsat ift. registrering og bevaring af museets genstande give mulighed for snarlig udvikling af nye udstillinger i både Sisimiut og Kangerlussuaq, der kan støtte op om større tiltag som f.eks. udnævnelsen af Aasivissuit-Nipisat til UNESCO verdensarv.\nVed overførsel af midler fra 2017 til 2018 vil de planlagte opgaver for Sisimiut og Kangerlussuaq Museum holde sig inden for de givne ressourcer.\nLokalmuseet i Sisimiut\nDet indstilles fra administrationen at de overførte midler fra 2017 bruges til de nævnte tiltag og reparationer der er nødvendige for at museet skal fremstå præsentabel for både indbyggerne såvel turister der skulle komme på besøg.\nAt udvalget godkender ansøgningen om brug af de overførte midler fra 2017\nAt sagen sendes videre til Økonomiudvalgets og Kommunalbestyrelsens godkendelse.\nUdvalget har under sit møde den 3. august 2018 godkendt indstillingen. Der skal undersøges om regler for omplacering af midler bliver overholdt.\n-at udvalget godkender ansøgningen om brug af de overførte midler fra 2017\nBilag 1 Uforbrugte midler\npkt 08 bilag 1 - aningaasat atunngitsuukkat - uforbrugte midlera15fa629-845d-487d-aaf3-af553ba2de6f.pdf\npkt 08 bilag 1 - Aningaasat atunngitsuukkat - Uforbrugte midler.pdf\nKriminalforsorgens anmodning om samarbejde\nPunkt 09 Kriminalforsorgens anmodning om samarbejde\nJournal nr. 03.00.07\nKriminalforsorgen har rettet henvendelse til brev den 25. juni 2018 vedr. anmodning om samarbejde mellem Kriminalforsorgen i Grønland og Qeqqata Kommunia vedr. medarbejderen i kriminalforsorgen i Maniitsoq.\nDa antallet af klienter til kriminalforsorgen til 4 – 8 sager både i Maniitsoq og bygderne er det ikke nok til opretholde en stilling på 40 timer. Da kriminalforsorgen ikke ville nedlægge stillingen retter de henvendelse til kommunen om mulighed for at dele stillingen, da de har samarbejdserfaringer med delestilling med kommunen fra Uummannaq.\nI henhold til Inatsisartutlov nr. 29 af 17. november 2017 om den kommunale styrelse § 25. er det bl.a. Økonomiudvalgets opgave at varetage alle sager vedrørende løn- og personaleforhold.\nKriminalforsorgen har en ansat i Maniitsoq med kontor i kommunekontoret. Kriminalforsorgen opgave er at føre tilsynsarbejde med klienter der har fået dom på samfundstjeneste, holde tilsyn med prøveløsladte og retspsykiatriske klienter.\nDet er primært henvendelse om samarbejde på forebyggelsesafdeling, hvor tanken er at den ansatte i kriminalforsorgen bibeholder sine ansættelse i kriminalforsorgen men på halv tid og den halve tid betales af kommunen, hvor arbejdet kan udføres i inden for forebyggelse i samarbejde med forebyggelseskonsulenter i kommunen.\nDa den ansatte i kriminalforsorgen har tæt samarbejde med Familieområdet i Maniitsoq, kendes vedkommende allerede. Leder af Familieområdet er interesseret i samarbejde med kriminalforsorgen i forebyggelsesøjemed da vedkommende allerede kender til hvor der kan gøres forebyggelsesindsats i samarbejde med kommunen. Hvis forebyggelsesindsatsen styrkes kan det langsigtet have positive konsekvenser for børn og unge og undgå at børn og unge blive kriminelle.\nDet vil være bæredygtigt at styrke forebyggelsesindsatsen i Maniitsoq ved at indgå samarbejde med en anden myndighed der har flere års erfaring indenfor forebyggelse set fra en anden myndigheds synspunkt.\n½ stilling som forebyggelseskonsulent er på ca. kr. 210.000 om året kan være mere eller mindre da det kommer an på anciennitet.\nFor at styrke forebyggelsesarbejde og for at bibeholde en normering i Maniitsoq er det vigtigt at indgå samarbejde med en anden myndighed. Administrationen ser positivt på tættere samarbejde mellem kriminalforsorgen så forebyggende har til formål at sikre en mere hensigtsmæssig og sammenhængende indsats for at forebygge kriminalitet, og at yde en tidlig og effektiv indsats.\nKoalitionsaftale mellem Siumut / Inuit Ataqatigiit / Partii Naleraq i Qeqqata Kommunia\nønskes, at der arbejdes for, at borgerne i Qeqqata Kommunia skal være borgere, der ønsker at leve et sundt liv, ligesom parterne gennem forebyggelse vil arbejde for at reducere kriminaliteten og misbrug af hash og alkohol. Dette opnås ved løbende udvikling af forebyggelsestiltag, og gennem udnyttelse af de lokale ressourcer og de frivillige, for at få flere tilmeldt sportsforeninger.\nAdministrationen sender sagen i høring i Udvalget for Familie og Sociale forhold og anmoder om at sende sagen videre til Økonomiudvalgets godkendelse, såfremt udvalget støtter indstillingen.\nAdministrationen sender sagen i høring til Udvalget for Familie og Sociale forhold:\nAt der oprettes en ½ forebyggelseskonsulentstilling fra det nye år\nAt midlerne på kt. 250.000 41-09-20 indarbejdes for budget 2019\nAt sagen sendes til Økonomiudvalgets godkendelse\nUdvalget har under deres møde den 15. august 2018 godkendt indstillingen og sagen sendes videre til Økonomiudvalget.\nBrev fra kriminalforsorgen af 25. juni 2018.\nSamarbejdsaftale af 20.03.2014\npkt 09 bilag 1 - brev fra kriminalforsorgen 25. juni 2018 (qallunaatuinnaq)710335d2-b73b-4695-9294-c60d54ed5b69.pdf\npkt 09 bilag 2 - samarbejdsaftale med qeqqata kommuniaf44372c4-a96d-4636-8706-2242793b656c.pdf\npkt 09 bilag 1 - brev fra Kriminalforsorgen 25. juni 2018 (qallunaatuinnaq).pdf\npkt 09 bilag 2 - Samarbejdsaftale med Qeqqata kommunia.pdf\nRevisionsberetning nr. 27, delberetning vedr. løbende revision for regnskabsåret 2017 for Qeqqata Kommunia\nPunkt 10 Revisionsberetning nr. 27, delberetning vedr. løbende revision for regnskabsåret 2017 for Qeqqata Kommunia\nBDO har ved mail af 6. februar 2018 fremsendt delberetning nr. 27 vedr. løbende revision 2017.\nUdvalget for Familie og Sociale forhold og Udvalget for Erhverv og Turisme har behandlet revisionsberetningen på sine møder i april og juni.\nI henhold til bekendtgørelsen påhviler det kommunalbestyrelsen at besvare revisionens bemærkninger, og herefter tilsende besvarelsen til Naalakkersuisut senest 14 dage efter behandlingen.\nRevisionen har vedr. revisionsberetning nr. 27 om løbende revision indtil 31. december 2017 fundet anledning til følgende bemærkninger:\n2.1.1 Områder med refusion fra Selvstyret - Interne kontroller\n”På arbejdsmarkedsområdet og det sociale område er der i lighed med tidligere år, ikke fuldt ud udført et formaliseret ledelsestilsyn vedrørende sagsbehandlingen af personsager.\nVi anbefaler stadig, at der arbejdes med at implementere ledelsestilsynet således, at det kan anvendes i styringsmæssigt øjemed og samtidig opfylder kasse- og regnskabsregulativets krav til dokumentationskontrol, kvalitetskontrol og den systemansvarliges kontrol.\nOvennævnte forhold har vi nu bemærket i en årrække. Det er dog stadig vores vurdering, at der ikke er sket tilstrækkelige forbedringer på området.\nVed dette besøg er det således igen konstateret, at kvalitetskontrollen med sagsbehandlingen er meget varierende fra område til område, og på en del områder er der ikke foretaget kontrol med sagsbehandlingen. Det er endvidere konstateret, at det er den enkelte kvalitetskontrollant der fastlægger omfanget og størrelsen af kontrollen.\nVi anbefaler, at ledelsen fastlægger omfanget og størrelsen af kvalitetskontrollen med sagsbehandlingen og at ledelsen overvåger, at kontrollen udføres som forventet.”\n2.1.1 Områder med refusion fra Selvstyret - Alderspension\nI henhold til lovgivningen skal alderspensionsudbetalingen reguleres i løbet af året ved væsentlig og varig ændring i alderspensionistens økonomiske forhold.\nDet er konstateret, at kommunen ikke har implementeret en forretningsgang der sikrer dette. Vi har således konstateret udbetaling af alderspension hvor indkomsten indikerer, at pågældende ikke er berettiget til alderspension eller, at alderspension er udbetalt med et for højt beløb.\nSamme forhold var gældende ved gennemgangen i 2016 og vi skal derfor anbefale, at forretningsgangen implementeres i pensionsafdelingen.\nHjælpeforanstaltninger for børn og unge – Interne kontroller\nDer henvises til det under punkt 2.2.1 anførte.\n2.1.2 Hjælpeforanstaltninger for børn og unge – Sagsgennemgangen\nGennemgangen af et antal tilfældigt udvalgte sager viser, at der forekommer fejl eller mangler i 80% af de gennemgåede sager.\nDe konstaterede fejl og mangler vedrører primært følgende forhold:\nDer foreligger ikke plejekontrakt mellem kommunen og plejefamilien.\nHandleplan er ikke udarbejdet eller udarbejdet for sent, og der mangler ajourføring.\nDet er vores vurdering, at ovenstående fejlniveau indikerer, at der er behov for at implementere interne kontroller som nævnt ovenfor.”\nVarierende kvalitetskontrol kan betyde uensartet sagsbehandling og dermed behandling af borgere. Det har økonomiske konsekvenser for både borgere og kommunen. Administrativt er det en vanskelig opgave at gennemføre et formaliseret ledelsestilsyn, men det skulle gerne medføre mere ensartet sagsbehandling og større retssikkerhed til følge.\nAdministrationen på det sociale område vurderer i forhold til 2.1.1 og 2.1.2 Interne kontroller, at der skal løbende føres ledelsestilsyn vedrørende økonomi og sagsbehandlingen af personsager. For hele tiden at have fokus på dette, bliver der afholdt sagsmøder på alle områder mellem afdelingsledere og medarbejdere, hvor sager op til dialog og gennemgang.\nFor at fremme samarbejdet i Området for Familie afholdes der ugentligt et fælles sagsmøde, hvor der kan være dialog om personsager, der har relation til flere afdelinger.\nFamiliechef og afdelingsledere i både Maniitsoq og Sisimiut afholder ugentligt møde for at drøfte de sagsgange, der er samt, samt redigere disse ved behov.\nBudgettet bliver hver måned fremlagt på personalemøder, for på dem måde at få medarbejdere til at have en ansvarsfølelse for hvad der bliver brugt af midler i deres afdeling.\nAfdelingsledere får også en ejerskabsfølelse for Området for Families budget og kommer med input til de afvigelser, der kan være til måneds / kvartals / halvårs eller årsrapportering samtidig med at ledelsestilsynet skal tages seriøst.\nFor yderligere at tage ledelsestilsynet seriøst, er der i Maniitsoq og Sisimiut ellers blevet indført elektronisk ledelsestilsyn med henblik på at yde den bedste kvalitetssikring af sagsbehandling på alle områder.\nDette elektroniske redskab er ellers blevet implementeret i Sisimiut, men det fungerer ikke optimalt på alle områder. Dette skal forbedres.\nElektronisk kvalitetssikring er endnu ikke implementeret i Maniitsoq.\nAdministrationen på det sociale område vurderer følgende i forhold til 2.1.1 Alderspension:\nI winformatik systemet side 380 kan der løbende tages udtræk af indkomst hos alderspensionister, så der på denne måde kan beregnes den pension, der aktuelt skal udbetales.\nEfter lovgivningen skal der beregnes pension ud fra indkomst 12 måneder tilbage, og dette tiltag skal der følges op på hos afdelingslederne i Maniitsoq og Sisimiut, om sagsbehandlerne bruger denne side i winformatik.\nAdministrationen på det sociale område vurderer følgende i forhold til 2.1.2 Sagsgennemgangen:\nDe manglende plejekontrakter har aldrig været udarbejdet, og efter modtagelse af Revisionsberetningen er der i Sisimiut udarbejdet plejekontrakter på alle plejeforhold.\nI Maniitsoq er der ved at implementer dette.\nAfdelingslederne skal løbende og hele tiden sikre, at sagsbehandlerne får lavet de lovpligtige handleplaner, samt at der bliver ført alt til journalisering.\nPå dette område skal afdelingslederne sikre, at dette finder sted. Der skal afsættes tid til faste mødetider for alle afdelingsledere og familiechefen for at sikre, at ledelsestjek finder sted. Dette skal familiecheferne være ansvarlige for.\nSekretariatet og bidragsafdelingen i Sisimiut har udarbejdet forretningsgange med tjeklister vedrørende A-bidrag således, at fejl og manglende kontrol undersøgelse af udbetaling af underholdsbidrag kan undgås.\nDer arbejdes fortsat hen imod at samarbejdet i alle afdelinger i Området for Familie i Qeqqata Kommunia optimeres ved jævnligt at afholde møder med hinanden, for at harmoniseringen kan blive så fyldestgørende som muligt.\nUdvalget for Familie og Sociale forhold har på sit møde d. 11. april 2018 godkendt administrationens forslag til svar.\nAdministrationen på arbejdsmarkedsområdet vurderer i forhold til 2.1.1. Interne kontroller, at der er behov for ekstern hjælp til at udarbejde et koncept inkl. skabeloner for ledelsestilsyn og interne kontroller. Trods forskellige tiltag fra administrationens side gennem flere år gentager Revisionen igen sin kritik i revisionsberetning nr. 27. Direktionen har derfor bedt Revisionen udarbejde et sådant koncept for Qeqqata Kommunia på såvel arbejdsmarkedsområdet som det sociale område. Revisionen har oplyst, at opgaven kan forventes gennemført i 2. halvår af 2018, hvor det også forventes implementeret.\nUdvalget for Erhverv og Turisme har på sit møde d. 18. juni 2018 godkendt administrationens forslag til svar.\nDet foreslås, at Økonomiudvalget og Kommunalbestyrelsen godkender fagudvalgenes forslag til besvarelse af revisionsberetning nr. 27 til Økonomiudvalgets og Kommunalbestyrelsens godkendelse.\nRevisionsberetning nr. 27\npkt 10 bilag 1 - revisonsberetning nr. 274665c226-085c-4164-8cd0-13991e1a20d5.docx\npkt 10 bilag 1 - Revisonsberetning nr. 27.docx\nÅrsrapporter for 2017 for Qeqqata Kommunias udlejningsboliger\nPunkt 11 Årsrapporter for 2017 for Qeqqata Kommunias udlejningsboliger\nA/S Boligselskabet INI har sendt årsrapporter for 2017 vedr. Qeqqata Kommunias udlejnings-boliger. Når årsrapporterne er forelagt og godkendt i Økonomiudvalget vil BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab give signatur på reviewerklæring.\nRevisors reviewerklæring for 2017 fremgår af de 4 årsrapporters s. 4 og 5.\nIht. aftalen mellem administrator INI A/S og ejer af boligerne Qeqqata Kommunia, skal årsrap-porter årligt godkendes af boligejeren.\nKommunen har inddelt udlejningsboligerne i 4 kategorier, som alle indgår i administrationsaftalen med INI A/S.\nDe 4 boligtyper er i de daværende kommuner delt op i 2 grupper, bestående af flerfamilieboliger samt enfamilie- og dobbelthuse.\nFra årsrapporterne er der følgende information om de enkelte boligafdelinger:\nAfd. 7 – 246 har et overskud på 575.590 kr. Der er igangsat vedligeholdelsesaktiviteter på i alt 2,2 mio. kr., hvoraf planlagt periodisk vedligeholdelse (PPV) udgør ca. 1 mio.kr. Der er til planlagt vedligeholdelse i 2018 hensat 2,2 mio. kr.\nDet positive resultat skyldes primært ingen uforudsete udgiftsstigninger, mindre forbrug på renholdelse af afdelingen samt mindre regulering til hensættelse til tab på debitorer.\nAfd. 7 – 258 har et overskud på 428.126 kr. Der er igangsat vedligeholdelsesaktiviteter på i alt 195 tkr. Der er til planlagt vedligeholdelse i 2018 hensat 2,1 mio. kr.\nDet positive resultat skyldes primært mindre forbrug på almindelig vedligeholdelse, faldende energiforbrug samt ekstraordinære indtægter.\nAfd.8 – 268 har et årsresultat på 589.420 kr. Der er igangsat vedligeholdelsesaktiviteter på i alt 10,9 mio. kr. og henlagt til planlagt vedligeholdelse for 2,3 mio. kr. Der er til budget 2018 henlagt til almindelige vedligeholdelsesarbejder med 6,6 mio. kr.\nDet positive resultat skyldes færre omkostninger til diverse udgifter, finansielle indtægter samt besparelse på renovation i forhold til budget.\nAfd.8 – 285 har et årsresultat på 260.661 kr. Der er igangsat vedligeholdelsesaktiviteter på i alt 0,7 mio. kr. Der er til budget 2018 henlagt til vedligeholdelsesarbejder i alt 1,3 mio. kr.\nDet positive resultat skyldes besparelse på almindelig vedligeholdelse, flere huslejeindtægter end forventet samt fald i restancer.\nI alle 4 årsrapporter giver INI oplysning om, at ud fra det nuværende henlæggelsesniveau er der kun midler til igangsætning af de mest nødvendige arbejder.\nIfølge ”Resultatdisponering” overføres overskud til henlæggelser.\nAdministrationen vurderer, at INI´s indstillinger bør støttes.\n-at økonomiudvalget godkender de fremlagte årsrapporter for de 4 boligafdelinger, administreret af INI A/S\nINI A/S’s årsrapporter for 2017 for 2 boligafdelinger i Maniitsoq og 2 boligafdelinger i Sisimiut\npkt 11 bilag 1a - afdeling 7-246 maniitsoq (qallunaatuinnaq)457f0f36-a8e3-46eb-a81c-79706b2561d6.pdf\npkt 11 bilag 1b - afdeling 7-258 maniitsoq (qallunaatuinnaq)66297ed0-03c6-4971-a28b-3a193a89f640.pdf\npkt 11 bilag 1c - afdeling 8-268 sisimiut (qallunaatuinnaq)1b042c7d-2b7c-4790-98d3-185e9aa3d8f5.pdf\npkt 11 bilag 1d - afdeling 8-285 sisimiut (qallunaatuinnaq)b0da11bf-2f25-4475-b24d-8b8037d47424.pdf\npkt 11 bilag 1a - Afdeling 7-246 Maniitsoq (qallunaatuinnaq).pdf\npkt 11 bilag 1b - Afdeling 7-258 Maniitsoq (qallunaatuinnaq).pdf\npkt 11 bilag 1c - Afdeling 8-268 Sisimiut (qallunaatuinnaq).pdf\npkt 11 bilag 1d - Afdeling 8-285 Sisimiut (qallunaatuinnaq).pdf\nForslag til kommuneplantillæg for bycentret i Sisimiut\nPunkt 12 Forslag til kommuneplantillæg for bycentret i Sisimiut\nDet er ønsket at der skal skabes grundlag en fortætning af bycenteret samtidig med at der skabes nye muligheder for etablering af butikker og centrale service funktioner.\nSamtidig er det ønsket at der skabes grundlag for at borgere og turister kan færdes sikkert langs Aqqusinersuaq.\nKommuneplantillægget for Bycentret i Sisimiut omfatter et areal på 86000 m2 og strækker sig fra Sisimiut Havn ved Kunstnerværkstedet langs Aqqusinersuaq til sygehuset, kredsretten m.v.\nKommuneplantillægget udlægger i alt 20 nye byggefelter, hvor der i alt kan opføres ca. 16000 nye m2 til butikker, kontorer, og boliger, hvis hele potentialet i planen udnyttes. Byggefelterne ligger i vidt omfang over eksisterende byggeri der i mange tilfælde må fjernes såfremt potentialet skal udnyttes fuldt ud. Samtidig kræver udnyttelsen i mange tilfælde udsprængning af fjeld så kommuneplantillæggets bestemmelse kan overholdes. Der lægges op til nyt byggeri i 2, henholdsvis 3 etager.\nI planforslaget fastlægges at stueetagen forbeholdes butikker, medens der på 1 og 2 sal kan være både butikker, kontorer og boliger. Der er også indarbejdet en bestemmelse om at bygningerne skal placeres i byggelinjen mod vej. Dette for at understøtte at der skabes et oplevelsesrigt bycenter og et handicapvenligt bycenter hvor der sikres niveaufri adgang til butikker fra fortov.\nDer lægges tilsvarende op til at afgangsforholdene forbedres ved at der etableres fortov i begge sider af Aqqusinersuaq fra havnen og til sygehuset. Herved sikres at det bliver mere trygt at færdes i bycenteret for gående.\nI planen er angivet et vejprofil hvor der fastlægges en byggelinje 10 m fra vejmidte, Selve kørebanen er 7 m bred, på hver side anlægges en rabat i en bredde af 3,5m til parkering, buslommer, evt. afvanding og lysmaster. Mellem rabatten og byggefelterne udlægges et fortov på min. 2 m og langs bygningerne er der plads til en tilpasningszone på 1 m, til mindre ramper o.lign.\nVed udbygning af et bycenter er parkeringen ofte en udfordring der er vanskelig at håndtere. Selv i en by som Sisimiut hvor det er muligt at færdes sikkert til fods, kommer der flere og flere biler. Det er med denne plan ønsket på den ene side at skabe plads til at man kan komme frem med bil når der er behov for det, men på den anden side også sikre at parkerede biler ikke bliver dominerende i gadebilledet.\nDer satses således på en 3 – strenget strategi:\n1 parkering ved de nye byggefelter, hvor der er mulighed for at bygherre selv kan etablere parkeringspladser.\n2. etablering af korttidsparkering i rabatten mellem kørebanen og fortovet.\n3. Endelig udpeges arealer til større samlede p-pladser som kan anvendes i tilfælde hvor der er meget pres på parkeringen. Den normale belastning vil oftest kunne klares med den fleksible anvendelse af p-pladser til boliger, kontorer / arbejdspladser og til kunder til butikkerne. Normalt er de mest belastede situationer fredag eftermiddag, lørdag formiddag den sidste weekend i hver måned. Endelig vil sportsarrangementer o. lign. i idrætshallen typisk ligge på tidspunkter, hvor der ikke er pres på handlen i butikker, og derved vil udnyttelsen af parkeringsarealerne kunne anvendes fleksibelt.\nI kommuneplantillægget er angivet 4 bygninger der bør nedrives for at give plads til parkering og opholdsarealer ved kirkegården. Det sidste er en fortsættelse af en i forvejen godkendt plan for den eksisterende kirkegård. Det forventes at bygningerne nedrives efter en frivillig aftale.\nDet har været overvejet om det var relevant at indarbejde en rundkørsel i planforslaget med det mål at sikre en mere sikker trafikafvikling på havnebakken, samtidig med at stigningerne på vejene kan reduceres. En skitse til rundkørsel er vedlagt som illustration. Det er fravalgt at indarbejde rundkørslen i kommuneplantillægget da den forventes at blive meget dyr at anlægge med flytning af vejanlæg og vejbyggeri i et område hvor der kræves en omfattende bundudskiftning.\nDet skal nævnes at arealerne på den gamle GTO-plads er forurenede og der skal hvis arealerne skal anvendes til ophold / boliger ske en oprensning. Etablering af en asfalteret p-plads vil derimod forsegle forureningen og modvirke at der fortsat sker udvaskning af forureningen til omgivelserne.\nFortætningen af bebyggelsen i bycentret vil betyde en bedre udnyttelse af den eksisterende vejinfrastruktur ligesom forsyningsledninger m.v. vil blive bedre udnyttet. Den tætte by vil imidlertid medføre behov for øget drift.\nUdbygningen af bycentret vil på kort og langt sigt betyde større investeringer som også vedrører kommunens anlægs aktiviteter og i forlængelse heraf også driften, med øget snerydning til f.eks. øget bortkørsel af sne, når snelægsarealerne bebygges.\nDele af parkeringsanlæggene vil kræve kommunal finansiering, f.eks. pladsen ved GTO-pladsen der også forventes udnyttet til kirken, samt parkeringsanlægget ved forsamlingshuset. Tilsvarende vil etableringen af et fortov i begge sider af Aqqusinersuaq medføre en væsentlig kommunal investering.\nDet er administrationens vurdering at en udvikling af bycenterområdet som foreslået vil bidrage til at gøre Sisimiut bycenter mere interessant at færdes i for borgere og turister.\nDen største udfordring i forbindelse med omlægninger vil være at sikre at parkeringen kommer til at fungere optimalt, idet der i nogle spidsbelastningssituationer vil være behov for at borgerne kommer til at gå længere for at nå frem til butikker el- lign. De forventes at det er nødvendigt at indføre korttidsparkering på p-pladser i rabatterne.\nAdministrationen indstillede til Økonomiudvalgets godkendelse,\n-at der forslaget til kommuneplantillæg nr. 10 godkendes i økonomiudvalg og kommunalbestyrelse og udsendes i offentlig høring i 8 uger\nØkonomiudvalget har under sit møde den 15. maj 2018 godkendt indstillingen.\nKommunalbestyrelsen har under sit møde d. 24. maj 2018 sendes tilbage til økonomiudvalget, og borgmesteren bemyndiges til at sende planen i offentlig høring, når økonomiudvalget har behandlet sagen\nKommunalbestyrelsen tilføjede endvidere,\nat der på side 21 skal tilføjes en plan for Guutaap aqqusernga.\nside 35, 2.1.1, 2.1.6, 2.1.4, 2.1.9, 2.10 samt 2.11 og parkeringspladsen på Samualip aqqutaa skal tilføjes i planen.\nInden trafikken omlægges skal de forhold, der skal sikres, løses i samarbejde med eksterne samarbejdspartnere som politiet.\nDer er et ønske om, at der for kommunalbestyrelsen skal foreligges en sag om den gamle GTO-plads, hvor det skal undersøges hvor forurenet området er, og hvem der skal stå for 'rengøringen' og hvad det evt. vil koste, hvis det viser sig, at der er behov for at fjerne forureningen.\nAdministrationens fornyede behandling\nAdministrationen har afholdt møde med Politiet om trafikforholdene i centrum.\nPolitiet havde en række anbefalinger, hvoraf nogle af dem har fokus på centerplanen og andre er mere generelle om trafikforholdene i Sisimiut:\nstigningen fra Forsamlingshuset op til hovedgaden er for stejl og bør flades ud\nensretning inde på parkeringsområdet foran skolen i lighed med den ensretning ved parkeringspladsen foran Brugsen/TELE/Brættet\ntydelig afmærkning til vejbaner ved sving ind på anden vej, særligt når vejene er bredde nok til 3 biler (og dermed have 2 biler på vej ind på hovedgade og 1 på vej fra hovedgade), hvilket er relevant ved fx sving ud på Aqqusinersuaq fra Kaaleeqqap aqq. fra Guutaap aqqusernga og fra Nalunnguartarfimmut.\nvejskiltning med ubetinget vigepligt bør være tydeligere/anvendes oftere og samtidig optegnet med hajtænder på vejen\nvejskiltning med fodgængerovergang ofte er placeret for højt, så bilister ikke lægger mærke til dem\nvejhuller medfører zig-zag kørsel til fare for trafiksikkerheden\nsand og grus lægger sig i vejrabatten og mindsker de grønne områder, hvilket medfører at borgere behandler byen mindre pænt ift. affald osv.\ngamle bygninger som boghandlens lager, hønsehuset på havnebakken m.m. skæmmer bybilledet og giver samme udfordringer som pkt. ovenfor\nfå lavet fortove langs alle de større veje, hvor gående færdes\nDet blev aftalt, at Politiet og Kommunen med mellemrum ser på konkrete forbedringsmuligheder i trafikken\nI forhold til Politiets punkter tager kommuneplantillægget højde for pkt. 1, mens de øvrige punkter skal håndteres i dagligdagen af Området for Teknik- og Miljø i Sisimiut, herunder trafikforholdene foran Minngortuunnuggup Atuarfia.\nPå baggrund af kommunalbestyrelsens behandling er der udtaget 2 byggefelter neden for hallen, som så er indarbejdet foran den eksisterende kirkegård. Samtidig er der foretaget en flytning af parkeringsarealet øst for forsamlingshuset. Kommuneplanens delområde er i den forbindelse justeret, så det nu omfatter 90.000 m2.\nEt af de nye byggefelter foran den eksisterende kirkegård erstatter nedrivning af bygningen i det første kommuneplantillægsforslag. Ved den eksisterende boghandel er der tilsvarende indarbejdet et byggefelt på 400m2 i en etage. Det forudsættes at der kan etableres butik og parkering over butikken.\nDet er forudsat at den fremtidige affaldshåndtering i midtbyen gennemføres med 600 l containere eller mindre, der er lettere at indpasse i bymidten, når der bygges tættere.\n-at der forslaget til kommuneplantillæg nr. 10 godkendes i kommunalbestyrelse og udsendes i offentlig høring i 8 uger\nSkitse af rundkørsel øst for GTO-pladsen\npkt 12 bilag 1 - kpt 10 bycenter samlet grl+dkac015173-211d-47ae-8096-476d22b60c50.pdf\npkt 12 bilag 2 forslag til ny rundkørsel7b035d04-d8de-47fa-8ced-9fd1026e3a91.jpg\npkt 12 bilag 1 - KPT 10 Bycenter samlet grl+dk.pdf\npkt 12 bilag 2 Forslag til ny rundkørsel.jpg\nGodkendelse af kommuneplantillæg nr. 36 for bygden Sarfannguit\nPunkt 13 Godkendelse af kommuneplantillæg nr. 36 for bygden Sarfannguit\nKommuneplantillæg nr. 36 er udarbejdet for at fastholde en udvikling i Sarfannguit, der bygger på en udnyttelse af de muligheder der ligger i fiskeriet ved bygden og i en udbygning af turismen.\nHertil kommer at Sarfannguit er den eneste bygd, det eneste bosted, der er beliggende inden for det udpegede Unesco område Aasivissuit – Nipisat, Inuit jagtområde mellem indlandsisen og havet. Det er i Unesco området udgangspunktet at den eksisterende fangst og jagtkultur fortsat skal have lov til at udvikle sig samtidig med at udpegningsgrundlaget skal beskyttes. Kommuneplantillægget skal på den ene side sikre at de bevaringsværdige strukturer og bygninger i Sarfannguit bevares, på den anden side angive en ramme for bygdens udvikling så den fortsat kan udvikle sig som et levende bygdesamfund.\nDet er hensigten over de næste par år at udarbejde tilsvarende kommuneplantillæg for de øvrige kystbygder. I Kangerlussuaq udarbejdes allerede detaljerede planer som i byerne.\nDet er målet at disse kommuneplantillæg skal afstemmes med bygdebestyrelserne inde de fremsendes til politisk behandling i økonomiudvalg og kommunalbestyrelse, hvilket også er sket i Sarfannguit.\nKommuneplantillægget giver mulighed for etablering af i alt 10 nye boliger á 120 m2 i form af enfamiliehuse. Der kan etableres en multisal til boldspil tæt ved skolen og børnehaven og der kan ske en udbygning af servicebygningen med bedre plads til administration og overnatningsfaciliteter. Der er angivet en mulighed for at fiskefabrikken kan udvides. I alt er der med planen skabt mulighed for at etablere yderligere 1855 m2 byggeri.\nDet er udgangspunktet at de nye bygninger skal indpasses sammen med det eksisterende byggeri på den nordvendte fjeldskråning. Det nye byggeri er placeret i terrænet hvor det er nemt at etablere adgang med kørespor og hvor det vil være relativt let at etablere en eventuel fælles afledning af spildevand.\nDet er målet at nyt byggeri ikke skal komme til at syne mere voldsomt end det eksisterende. Den maximale byggehøjde er i planen angivet til 8 m over sokkel.\nI planen er der angivet mulighed for at etablere et kajanlæg så bygdeforsyningsskibene kan gå til kaj både ved ebbe og flod og der kan etableres bedre manøvreplads til containere på land. Der er således angivet mulighed for opfyldning af arealer på et skær vest for kajen. Med henblik på at der kan etableres en broforbindelse for ATV’er, over strømstedet er der angivet mulighed for opfyldning, så brospændet alene skal være 25 – 30 m.\nDer er i kommuneplantillægget lagt op til, at der kan etableres et 3 m bredt kørespor rundt i bygden, både som en udvidelse af det eksisterende kørespor og som nye kørespor. Udvidelsen af det eksisterende kørespor vi kræve en del sprængninger, så der sikres en hensigtsmæssig passage af den eksisterende bebyggelse.\nEt af målene med udvidelsen er at skabe rum til passage med maskiner så der kan sikres mere rationel materialetransport i forbindelse med byggeri og anlæg. Anlæggelse af de nye kørespor vil i meget begrænset omfang kræve sprængninger.\nDer var i forslaget angivet 3 muligheder for placering af helistop, så generne ved den begrænsede helikopter beflyvning minimeres.\nAir Greenlands helikopterpiloter peger på at placeringen af helistoppet umiddelbart vest for kirkegården foretrækkes, hvorfor dette er angivet i den endelige plan.\nDa den eksisterende kirkegård er ved at være fyldt op er der syd herfor angivet et areal til en ny kirkegård.\nKommuneplantillægget har været udsendt i offentlig høring i perioden fra den 8. marts 2018 til 3. maj 2018.\nDer er i høringsperioden fremkommet bemærkninger fra følgende:\nKniain, Departementet for Kommuner, bygder, yderdistrikter, infrastruktur og boliger.\nKniain, har primært redaktionelle forslag til ændringer af kommuneplantillægget og påpeger at der omkring tankanlægget mangler en sikkerhedszone. Denne zone vil blive indarbejdet i det endelige kommuneplantillæg med 20 m i henhold til Selvstyrets interesser i kommuneplanlægningen. Det påpeges endvidere at der bør fastlægges p-pladser til ATV-er i plantillægget. Der indarbejdes retningslinjer herfor, med følgende formulering, da antallet af ATV-er i bygder stadig er meget lille. I detaljerede bestemmelser afsnit for Veje, stier og parkering indarbejdes ” Stk. 3. ATV’er og snescootere må ikke parkeres på kørespor. Der skal reserveres en plads til parkering på 2x2 m pr. køretøj ved bygninger, hvor der er en ATV eller snescooter registreret.\nNationalmuseet anfører at man i vurderingen af bevaringsværdierne i de i planen anførte bygninger, gerne stiller sin viden til rådighed.\nHar ingen bemærkninger yil kommuneplantillægget.\nDer er behov for at de tekniske installationer i bygden bliver opgraderet og der stilles i planen krav om at der i alle nye boliger skal indlægges el og vand. Det vil også være hensigtsmæssigt at der med tiden etableres kloak så der i bygden opnås en boligstandard der svarer til boligstandarden i byerne. Der er tilsvarende mulighed for i den kommende boligbebyggelse at udnytte vedvarende energiløsninger, som solceller og lign. Der gøres fortsat forsøg med en delvis strømforsyning fra vindmøllen.\nDer er i forbindelse med kommuneplantillægget ingen direkte økonomiske konsekvenser for Qeqqata Kommunia. Det forventes at de muligheder kommuneplantillægget angiver gennemføres som en række selvstændige anlægsprojekter i takt med at kommunalbestyrelsen eller Selvstyret har mulighed for at prioritere økonomiske ressourcer hertil.\nDet er administrationens vurdering at kommuneplantillægget vil danne en god ramme for en udbygning og bevarelse af de vigtige strukturer i Sarfannguit. Det er i planen forsøgt at leve op til kommunalbestyrelsens målsætninger i planstrategien.\n-at kommuneplantillæg nr. 36 godkendes af økonomiudvalget og kommunalbestyrelsen, med indarbejdelse af ovennævnte bemærkninger fra Kniain\nKommuneplantillæg nr. 36 for Sarfannguit.\npkt 13 bilag 1 - kommuneplantillæg nr. 36 for sarfannguit - sarfannguanut kommunip pilersaarusiorfigineqarnerani tapiliussaq nr. 36664b1f1c-ecac-41f1-81a1-b1dad1037982.pdf\npkt 13 bilag 3 - høringssvar - tusarniaanermi akissutit6d52200c-8225-408c-89cc-e83e91ee6f3d.pdf\npkt 13 bilag 1 - Kommuneplantillæg nr. 36 for Sarfannguit - Sarfannguanut kommunip pilersaarusiorfigineqarnerani tapiliussaq nr. 36.pdf\npkt 13 bilag 3 - Høringssvar - Tusarniaanermi akissutit.pdf\nForslag til kommuneplantillæg nr. 55 for koncessionsområder på Aqqutikiitsoq og Ungalliup Qaqa\nPunkt 14 Forslag til kommuneplantillæg nr. 55 for koncessionsområder på Aqqutikiitsoq og Ungalliup Qaqa\nQeqqata Kommunia har modtaget en ansøgning om en turisme koncession til områder på Aqqutikitsoq og Ungalliup Qaqa nord for Sisimiut fra firmaet Igloo Mountain.\nSagen blev behandlet af kommunalbestyrelsen den 15 maj 2018, hvor det besluttedes at der skal udarbejdes et kommuneplantillæg for flere turismekoncessioner i et kommuneplantillæg og at alle skal have mulighed for at køre til Aqqutikitsoq med alle former for motoriseret køretøjer eller hundeslæder.\nNærværende kommuneplantillæg udarbejdes for at følge op på kommunalbestyrelsens beslutning.\nInatsisartutlov nr. 15 af 3. juni 2015 om ændring af Inatsisartutlov nr. 19 af 3. december 2012 om koncession til turistvirksomhed i udvalgte landområder\nKommuneplantillæg nr. 55 omfatter et areal på ca. 390 km2 beliggende på og omkring Aqqutikiitsoq og Ungalliup Qaqa. Kommuneplantillægget bygger videre på et tidligere arealudlæg på Aqqutikiitsoq 957-L5 til særlige rekreative anlæg, som med dette kommuneplantillæg udstrækkes til også at omfatte Ungalliup Qaqa og Tasersuaq. Selve koncessionsområderne udgør 205 km2\nKommuneplantillægget omfatter også Sisimiut Vandkraftværk, vandindtaget ved Tasersuaq samt en del af højspændingsledningen mellem vandkraftværket og Sisimiut. Tilsvarende er hytteområdet 957-K1 ved Nordre Isortoq beliggende inden for området.\nOverordnet opdeles kommuneplantillægget i et område med mulighed for almindelig almen adgang 957-L5.1, og 2 koncessionsområder Aqqutikiitsoq 957-L5.2 og Ungalliup Qaqa 957_L5.3, hvor der er offentlig afgang, men blot ikke til at sælge de koncessionerede turistprodukter. Der sikres mulighed for offentlig adgang til Aqqutikiitsoq i henhold til kommunalbestyrelsens beslutning. Der lægges op til at koncessionsområderne udbydes som et samlet koncessionsområde, og at man kan få en samlet koncession til både 957-L5.2 og 957-L5.3 eller 957-L5.2 alene, men ikke til 957.L5.3 alene.\nI kommuneplantillægget og det efterfølgende udbud af det samlede koncessionsområde lægges op til at koncessionshaver i 20 år fra meddelelsen af koncessionen sikres adgang til at benytte 957-L5.1 sammen med andre turistoperatører. Dette betyder at Qeqqata Kommunia fraskriver sig muligheden for at etablere nye koncessioner som forhindrer denne anvendelse.\nMed kommuneplantillægget skabes der mulighed for at etablere et turistcenter, med et bredt spekter at turismeaktiviteter, en havn for krydstogtskibe, dyrepark, golfbane, hoteller og lejligheder m.v., I første omgang åbnes der med dette kommuneplantillæg mulighed for at etablere op til 10.000 m2 etageareal, under forudsætning at den kommende koncessionshaver forelægger en plan for turistcenterets disponering til godkendelse hos Qeqqata Kommunia. Ønskes der etableret yderligere byggeri, skal det ske på grundlag af et nyt kommuneplantillæg der detaljeret fastlægger turistcenterets udbygning efter forslag fra koncessionshaver.\nI forbindelse med turistcenteret skal der etableres et kloaksystem med et spildevandsrensningsanlæg, så der er styr på spildevandshåndteringen. Vandforsyningen etableres fra den grundvandskilde der forsynede arbejdslejren da man byggede vandkraftværket. Syd for turistcenteret er udlagt areal så der herfra kan etableres vandforsyning, såfremt vandforsyningen fra kilden skulle vise sig at være utilstrækkelig. Elforsyningen forventes koblet på vandkraftværket, supplerende vandkraftforsyning eller evt. vindmøllestrøm.\nDer skabes mulighed for at etablere 3 opholdssteder på Aqqutikiitsoq, med 3 skisportshoteller eller hyttebyer med i alt 9000 m2 etageareal inden for koncessionsområdet 957-L5.2 at etablere skisportsområde hvor skiløjperne sammenknyttes med et system af skilifter. I forbindelse med liftsystemet kan etableres i alt 1200 m2 servicebygninger. Inden for koncessionsområderne 957-L5.2 og 957-L5.3 kan etableres op til 5 materiel og nødovernatningshytter. De enkelte aktivitetssteder bindes sammen af et net af arbejdsveje, som kan benyttes både sommer og vinter. Der etableres også løjper til hundeslædekørsel, sommer som vinter.\nI alt kan der efter kommuneplantillægget meddeles koncession til salg af følgende turistprodukter:\nskisport, hundeslæde, snescooter, mountainbike, sportsfiskeri, is klatring, snowtubing, skøjtning, gletsjertrekking, kano, kajak, dyrepark, ridning, hotel, transfers, svømning, golf, bowling, m.v.\nI kommuneplantillægget forudsættes at adgangen til koncessionsområderne i første omgang foregår med skib og både via havnen ved vandkraftværket og ved turistcenteret. Om vinteren ad en eller flere vinterveje for snescootere og pistemaskiner. Nye faste helårs vejforbindelser skal etableres efter udarbejdelse af et nyt kommuneplantillæg.\nMed kommuneplantillægget foretages en reduktion af de eksisterende arealudlæg til vandkraftværket med tilknyttede anlæg, de såkaldte 957-N1 og N2 områder inden for kommuneplantillæggets område. I stedet for det omfattende arealudlæg reduceres arealudlæggene til at omfatte de anlagte fysiske anlæg. Vandkraftværk med havneanlæg, vandindtag i vandkraftsøen, Tasersuaq, og højspændingsledningen mellem vandkraftværket og Sisimiut. Langs højspændingsledningen indarbejdes en afstandszone på 15 m på hver side af ledningsanlægget, i alt 36 m inkl. bredden af ledningsanlægget.\nUdbud af koncessioner vil bidrage til at turismen i Grønland udvikles og understøttes som et økonomisk bæredygtigt erhverv. Samtidig er der i det hidtidige udbud af turismekoncessioner lagt vægt på at alle aktiviteter foregår på et bæredygtigt grundlag hvor naturen ikke påvirkes negativt. Det sikres således at der er styr på spildevand, affald og lign. I udbud af koncessionsområderne lægges der vægt på inddragelse af lokale så der forsøges skabt en forøget lokal beskæftigelse.\nUdarbejdelse af et planforslag har ingen direkte økonomiske eller administrative konsekvenser for Qeqqata Kommunia, bortset fra 150 timers administrativt arbejde. De anlæg der skal etableres i koncessionsområderne gennemføres ved den enkelte koncessionshavers foranstaltning. Udgangspunktet er, at turist aktiviteterne vil skabe nye skatteindtægter og beskæftigelse for lokale.\nAlle grønlandske registrerede selskaber kan søge om koncession, når udbudsmaterialet udsendes. Det betyder, at eventuelle udenlandske operatører med en lokal stråmand kan ansøge om koncession.\nDet er administrationens vurdering at nærværende kommuneplantillæg vil kunne danne en god ramme for udbud af turismekoncessioner på Aqqutikiitsoq og Ungalliup Qaqa.\nEtableringen af det nye turistcenter, kan betragtes som en understregning af, at Grønland er på vej til at opbygge turismen som en væsentlig del af erhvervsgrundlaget.\n-at forslag til kommuneplantillæg nr. 55 udsendes i offentlig høring i 8 uger\nForslag til kommuneplantillæg nr. 55 for et område til turismekoncessioner på Aqqutikiitsoq og Ungalliup Qaqa\npkt 14 bilag 2 - kortbilag samlet.grl-dk55d21177-57a7-4fb8-b463-0325f76d2c75.pdf\npkt 14 bilag 1 - kpt 55 koncessionsområder ved aqqutikitsoq8e184336-956c-4436-b48e-bc99ec40eb06.docx\npkt 14 bilag 2 - Kortbilag samlet.grl-dk.pdf\npkt 14 bilag 1 - KPT 55 Koncessionsområder ved Aqqutikitsoq.docx\nOffentlig høring om forslag til Inatsisartutlov om virksomheders og offentlige myndigheders samfundsansvar ved ansættelse af lærlinge og praktikanter\nPunkt 15 Offentlig høring om forslag til Inatsisartutlov om virksomheders og offentlige myndigheders samfundsansvar ved ansættelse af lærlinge og praktikanter\nForslaget til Inatsisartutlov har til formål at fremme offentlige myndigheders, offentlige virksomheders og private virksomheders samfundsansvar ved ansættelse af fastboende som lærlinge og praktikanter. Formålet er også at fremme beskæftigelse og kompetenceniveau i Grønland, samt sikre ressourcestærk og bæredygtigt samfund.\nForslaget supplerer Inatsisartutlov om erhvervsuddannelser og kurser på erhvervsuddannelsesområdet. Forslaget giver offentlige myndigheder, offentlige virksomheder og private virksomheder incitament til at have fastboende ansat som lærlinge og praktikanter og til at anvende fastboende ansat som lærlinge eller praktikanter\nTidligere Naalakkersuisut havde nedsat en arbejdsgruppe som udformer forslag til Inatsisartutlov. Arbejdsgruppen bestod af Departementet for Råstoffer, Arbejdsmarked og Inderigsanliggender (ISNNN), Departementet for uddannelse, Kultur, Forskning og Kirke (IKIIN), Departementet for Finanser og Skatter (AAN), Grønlands Erhverv (GE), SIK, NUSUKA, Kommuneqarfik Sermersooq, Kommune Kujalleq og Qaasuitsup Kommunia.\nHøringsmaterialet findes ved denne link: https://naalakkersuisut.gl/da/H%c3%b8ringer/Arkiv-over-h%c3%b8ringer/2018/Forslag-til-Inatsisartutlov-om-brug-af-laerlinge\nInatsisartutlov nr. 10 af 19. maj 2010 om erhvervsuddannelser og kurser på erhvervsuddannelsesområdet.\nInatsisartutlov nr. 12 af 22. november 2011 om uddannelsesstøtte.\nSelvstyrets bekendtgørelse nr. 10 af 12. juli 2010 om lærlinge i bygge- og anlægsarbejder.\nKapitel 3 omhandler incitament for private grønlandske virksomheder, hvor der gives bonusordning ved ansættelse af lærlinge eller praktikanter. Naalakkersuisut vil afsætte i finansloven for et kalenderår et beløb som en lærlinge- og praktikanterbonuspulje til 5 mio. kr. som anvendes til grønlandske private virksomheder, der tildeles og udbetaler der har flere lærlinge eller praktikanter ansat end målet, bonusbeløbet er 30.000 kr. for 2019 og for hver efterfølgende kalenderår fastsættes det højest mulige bonusbeløb for hver lærling eller praktikant\nVed forslag til Inatsisartutlov kapitel 4 fastsættes krav at alle offentlige myndigheder og offentlige virksomheder skal ansætte fastboende som lærlinge eller praktikanter. Forslaget finder ikke anvendelse på mindre offentlige myndigheder og offentlige virksomheder med få medarbejdere. De forventes at der ansættes lærlinge og praktikanter, i det omfang det er muligt og relevant for dem. Større offentlige myndigheder og offentlig virksomheder forpligtes til mindst at ansætte en lærling og praktikant pr. hver 12. medarbejder og i forhold til antal leder på virksomheden, som de har i gennemsnit havde ansat hver måned i det forudgående kalenderår. En myndighed eller offentlig virksomhed vil ikke være forpligtet til at have mere end 52 fastboende ansat som lærlinge og praktikanter, med mindre bestemte forhold taler derfor. Således jo større en offentlig myndighed og offentlig virksomhed er, jo mere forpligtes til at ansætte lærlinge og praktikanter. Dog myndigheder og offentlig virksomheder skal være godkendt som praktiksted efter Inatsisartutlov om erhvervsuddannelser.\nSelvstyret har lavet en oversigt ved tabel 9 ved bemærkninger til forslaget over antallet af årslærlinge om hvor mange offentlige myndigheder og offentlige virksomheder måtte så ansætte. For Qeqqata Kommunia vil det betyde, såfremt forslaget til Inatsisartutlov vedtages, at der må så ansættes i alt 57 lærlinge eller praktikanter.\nI Qeqqata Kommunia er der på udgangen af juli i alt 6 lærlinge eller praktikanter. 5 i Sisimiut og 1 i Maniitsoq. Der har været stillingsannoncer som lærlinge eller praktikant i Qeqqata Kommunia på kommunens hjemmeside.\nJf. Inatsisartutlov om erhvervsuddannelser skal brancheskolernes bestyrelse eller erhvervsskolens brancheudvalg godkende en virksomhed som praktiksted ud fra en vurdering af, om virksomheden vil kunne gennemføre praktikuddannelsen i overensstemmelse med de praktikplaner, der er fastsat efter Inatsisartutlovens § 26 og om virksomheden kan give eleverne tilfredsstillende oplæringsforhold. § 26 omhandler praktikuddannelsen skal i forhold til erhvervsskolerne gennemføres efter de generelle praktikplaner, der er fastsat af erhvervsskolerne efter brancheudvalgenes bestemmelser. Jf. § 25 skal der så indgås en lærlingekontrakt eller en uddannelsesaftale mellem eleven og virksomheden.\nJf. Inatsisartutloven om uddannelsesstøtte, er erhvervsmæssige grunduddannelse en støtteberettiget uddannelse, hvor der ydes til arbejdsgiver som tilskud til de lønudgifter, som arbejdsgiverne har ved ansættelse af lærlinge på de erhvervsmæssige grunduddannelser i henhold til Inatsisartutloven om erhvervsuddannelser og kurser, samt lærlinge der gennemgår praktik i Grønland og skoleophold i Danmark.\nForslaget kapitel 7 og kapitel 8 omhandler en myndighed eller offentlig virksomhed anvender udbud ved indhentelse af tilbud og indgåelse af aftaler om levering af varer eller tjenesteydelser, når levering af varer og tjenesteydelse i anslået værdi er på 500.000 kr. eller derudover.\nVed kapitel 7 er der fastsat bestemmelser om når en myndighede eller offentlige virksomhed gennemfører udbud ved anvendelse af tildelingskriteriet den laveste pris ved indhentelse af tilbud og indgåelse af aftaler om levering af varer eller tjenesteydelser, herunder bygge- og anlægsarbejder. Den tilbudsgiver der har tilbudt den laveste pris, har derfor som udgangspunkt ret til at få tildelt aftalen. Der kan således ikke ved anvendelse af tildelingskriteriet laveste pris lægges vægt på andre kriterier, herunder om en tilbudsgiver tilbyder at ansætte og anvende fastboende som lærlinge eller praktikanter. Men ved udbudsdokumenterne skal der står klart og tydeligt hvilket ydelser der skal gives tilbud på, og på hvilke vilkår. En myndigheden eller den offentlige virksomhed skal så i udbudsdokumenterne og i en tildelt aftale fastsættes at kræve om at ansætte 1 eller flere af fastboende som lærlinge eller praktikanter. Den vindende tilbudsgiver skal opfylde de nævnte vilkår i det eller de kalenderår hvor aftaleydelserne efter den tildelte aftale skal leveres. Såfremt tilbudsgiver ikke opfylder vilkårene, foretager myndigheden eller den offentlige virksomhed fradrag i aftalesummen 30.000 kr. pr. lærlinge eller praktikant.\nVed kapitel 8 er der fastsat bestemmelser nogle vilkår, når en myndighed eller en offentlig virksomhed anvender udbud med tildelingskriteriet det økonomisk mest fordelagtige bud eller et andet tildelingskriterium, hvor der lægges vægt på pris og mindst 1 andet kriterium ved en indgåelse af aftaler om levering af varer eller tjenesteydelser, herunder bygge- og anlægsarbejder. Her lægges vægt på flere kriterier, herunder om en tilbudsgiver tilbyder at ansætte og anvende et bestemt antal fastboende som lærlinge eller praktikanter. Således bestemmelserne vil skulle sikre, at virksomheder så vidt muligt ansætter og anvender fastboende som lærlinge eller praktikanter i forbindelse med fremstilling og levering af aftaleydelserne, så på den måde virksomheder som anvender og ansætter fastboende som lærlinge eller praktikanter opnår en fordel i konkurrencen med andre tilbudsgivere. Den vindende tilbudsgiver skal anvende mindst det tilbudte antal fastboende ansat som lærlinge eller praktikanter. Og såfremt den vindende tilbudsgiver ikke anvender og ansætter fastboende som lærlinge eller praktikanter foretager myndigheden eller den offentlige virksomhed fradrag i aftalesummen som fastsættes med 30.000 kr. pr. lærlinge eller praktikant i 2019.\nMyndigheden eller offentlige virksomhed skal i udbudsdokumenterne angive vægtning af tildelingskriterieret at anvende fastboende som lærlinge eller praktikanter ved udførelse af arbejdet i forbindelse med fremstilling og levering af aftaleydelserne efter den tildelte med følgende vægtning:\n1) For 2019 skal kriteriet vægtes mellem 4 % og 15 % ved udbud af aftaler vedrørende bygge- og anlægsarbejder eller andre aftaler, hvor den største del af aftalen vedrører udførelse af fysisk arbejde i Grønland.\n2) for 2019 skal kriteriet vægtes mellem 2 % og 8 % ved udbud af aftaler, der ikke er omfattet af nr. 1.\n3) for hvert efterfølgende kalenderår fastsættes vægtningen af kriteriet ved en tekstanmærkning i finansloven for kalenderår. Kriteriet kan fastsættes med forskellige vægtninger for henholdsvis udbud af aftaler nr. i nr. 1 og udbud af aftaler nævnt i nr. 2.\nTildelingskriteriet skal anvende på følgende måde:\n1) Når en tilbudsgiver tilbyder at anvende det største antal lærlinge eller praktikanter: Tilbudsgiveren tildeles det højest mulige antal point, der kan opnås efter kriteriet.\n2) Når en tilbudsgiver tilbyder at anvende lærlinge eller praktikanter i et antal, der svarer til eller er mindre end 1 eller flere fastsat i udbudsdokumenterne, tilbudsgiveren tildeles 0 point\n3) Når en tilbudsgiver tilbyder at anvende lærlinge eller praktikanter i et antal, der er mindre end nævnt i nr. 1 og større end 1 eller flere, tildeles et forholdsmæssigt antal af de point for tilbudsgiveren.\nMed andre orde nr. 1 har den største antal lærlinge eller praktikanter, nr. 3 er næste og nr. 2 har laveste antal lærlinge eller praktikanter.\nVindende tilbudsgiver skal efter den tildelte aftale være forpligtet til at anvende mindst det tilbudte antal lærlinge eller praktikanter ved udførelse af arbejdet i forbindelse med fremstilling og leveringen af aftaleydelserne. Samt, den tildelte aftale skal indeholde bestemmelser om, at myndigheden eller den offentlige virksomhed skal foretage fradrag i aftalesummen med et fradragsbeløb, hvis den vindende tilbudsgiver ikke opfylder forpligtelsen efter aftalen til at anvende mindst det tilbudte antal lærlinge eller praktikanter ved udførelsen af arbejdet. Fradragsbeløbet skal være 30.000 kr. for hver lærling eller praktikant. Men, såfremt tilbudsgiveren kan dokumentere at have truffet alle relevante foranstaltninger med henblik på at anvende lærlinge eller praktikanter, uden at have været muligt at opfylde forpligtelsen dertil.\nI den gældende og i medføre af § 35 i Inatsisartutlov nr. 11 af 2. december 2009 om indhentning af tilbud i bygge- og anlægssektoren fastsættes: Grønlands Selvstyrets samt kommunerne sættes krav om at ved bygge- og anlægsarbejder med en samlet værdi på minimum 3 millioner kroner skal udbyderen i udbudsmaterialet stille krav om, at der skal mindst ansættes:\n1) 1 lærling, nær værdien er minimum 3 millioner kroner, men under 6 millioner kroner\n2) 2 lærlinge, når værdien er minimum 6 millioner kroner, men under 9 millioner kroner\nQeqqata Kommunia følger hver gang disse bestemmelser ved indgåelser af aftaler med private virksomheder efter udlicitering af byggesager, og der kræves for dokumentation af lærlinge, samt ved byggemøder er der også opgørelse over ansatte på byggepladsen og hvor mange lærlinge, arbejdsmand og faglærte man har ved aftalen.\nForskellen mellem ved denne forslag og gældende bekendtgørelse er at denne forslag starter krav om ansættelse af lærlinge eller praktikanter ved offentlige udbud i en aftale med værdien fra 500.000 kr.\nVed kapitel 10 skal myndigheder og virksomheder 1 gang årligt indsende en rapport til Naalakkersuisut om myndigheders og virksomheders forhold som skal sendes i januar. Og rapporten skal indeholde; antallet af medarbejdere, det gennemsnitlige antal medarbejdere hver måned i det foregående kalenderår, antallet af lærlinge eller praktikanter som er ansat, det gennemsnitlige antal lærlinge eller praktikanter har haft ansat hver måned i det forudgående kalenderår, hvis myndigheden eller virksomheden har haft færre lærlinge eller praktikanter ansat i det forudgående kalenderår, end myndigheden eller virksomheden er forpligtet til efter Inatsisartutloven, skal disse oplyse om baggrund.\nDet sammen gælder forpligtelsen om afrapportering vedrørende udbud efter kapitel 7 ”laveste pris” og efter kapitel 8 ”det økonomisk mest fordelagtige” skal disse også belyses forhold for Naalakkersuisut, for opfyldelse af bestemmelserne ifm. udbud, og om baggrund for manglende ikke opfyldelse af bestemmelserne.\nEn privat virksomhed skal også afrapporter oplysninger om ansættelse af lærlinge eller praktikanter, såfremt også en privat virksomheder har ansat lærlinge eller praktikanter efter aftale om udlicitering efter kapitel 7 og kapitel 8.\nKapitel 11 omhandler Myndighedsbehandling og betaling af udgifter ved myndighedsbehandling. Naalakkersuisut fører tilsyn med og træffer afgørelser om alle forhold omfatter af denne forslag, og Naalakkersuisut kan meddele påbud om overholdelse af forslag til Inatsisartutloven og bestemmelserne i det.\nKapitel 12 omhandler at Naalakkersuisut som klageinstans, hvor en part kan indbringe med anmodning om genvurdering, samt faglige foreninger for arbejdstager og arbejdsgiver med hjemsted i Grønland kan indbringe en sag om genvurdering.\nAdministrationen har ikke beregnet op til fristen til høringsdato hvilket økonomiske og administrative konsekvenser der måtte være, såfremt forslaget til Inatsisartutlov i sit nærværende udformning vedtages. Således det er svært at vide at i alt 57 lærlinge eller praktikanter vil koste for Qeqqata Kommunia, når disse skal ansættes med omkostninger til lokale arbejdsplads i kommunen herunder også om kontorlokaler, PC og skriverborde og andre nødvendige materialer ifm. praktikarbejdet.\nAdministrationen vurderer at intentionerne om myndigheder og offentlige virksomheders samfundsansvar ved ansættelse af flere lærlinge eller praktikanter er i sig selv meningsfuldt og støtteværdigt. Men, samtidig mener administrationen at der er omfattende krav til offentlige myndigheder og virksomheder, samt til de private virksomheder om at have lærlinge eller praktikanter, hvor der skal varetages at sørge for kompetenceudvikling og det må de offentlige myndigheder og virksomheder bør være forberedt på.\nAdministrationen vurdere dog at beregningsmodellen for et antal lærlinge eller praktikanter kommunen måtte have forpligtelse til at modtage i alt 57 lærlinge eller praktikanter er for teoretisk og ikke beror på faktiske forhold i kommunens lokaler og lærlingenes arbejdsopgaver. Administrationen vurdere at med denne beregningsmodel vil Qeqqata Kommunia som et virksomhed vil blive forpligtes til at have langt mere lærlinge eller praktikanter end som det er i dag.\nAdministrationen ved ikke om alle 57 lærlinge eller praktikanter har plads i kommunen fysiske ramme, eller at der er praktikanter nok til alle fagområder.\nUdover praktikanter skal kommunen på arbejdsmarkedsområdet har også tilsvarende pligt som arbejdsplads at kunne modtage revalidender og folk med nedsat arbejdsevne eller handicappede.\nAdministrationen mener at kommunen bør sammen med HR afklare om, hvordan kommunen kan modtage flere ansættelser som lærlinge eller praktikanter og andre, og givet fald på hvilket områder er der plads til den type medarbejder.\nAdministrationen mener at Grønlands Selvstyret sammen med Qeqqata Kommunia bør sammen vurdere om hvor mange lærlinge eller praktikanter kommunen kan modtage år for år. Og i vurdering af må der afvejes pladsforhold og arbejdsindhold samt at lovgivning bør have en overgangsperiode for at kunne opfylde kravene såfremt lovforslaget vedtaget i sin nuværende form.\n-at administrationen under HR sammen med staben om at afklare lærlinge og praktikant forhold samt om at beregne og vurdere hvor mange yderligere flere lærlinge eller praktikanter kommunens afdelinger kan modtage\n-at Økonomiudvalget drøfter høringssagen\nPunkt 16 Planstrategi 2018-2022\nJournal nr. 16.00\nKommunerne skal hvert 4. år udarbejde en planstrategi, hvilket skal ske i første halvdele af en kommunalbestyrelses funktionsperiode. For Qeqqata Kommunia betyder dette, at den hidtidige ”Planstrategi 2014-2018” erstattes af en ny Planstrategi 2018-2022.\n”Inatsisartutlov nr. 17 af 17. november 2010 om Planlægning og Arealadministration” omhandler i kapitel 7 Strategi for kommuneplanlægningen i\nI §34 stk. 1 fremgår det, at Kommunalbestyrelsen inden udgangen af den første halvdel af den kommunale valgperiode skal offentliggøre et strategiforslag for kommuneplanlægningen.\nI §34 stk. 2 fremgår det, at Strategiforslag skal indeholde en vurdering om der skal foretages en fuld eller delvis revision af kommuneplanen eller den eksisterende kommuneplan vedtages for en ny 4-årig periode.\nKommunalbestyrelsen besluttede på sit møde d. 22. februar 2018 en procesplan for Planstrategi 2018-2022 med henblik på behandling af udkast til planstrategien inden sommerferien 2018. Det er ikke helt lykkedes, da det har taget længere tid at udarbejde forslag og få prioriteret de mange mål samt opsat selve planstrategien. Udkast ligger nu klart, om end kortene opdateres løbende.\nDen eksisterende kommuneplan for Qeqqata Kommunia er gældende for 2012-2024. En fuld revision af kommuneplan er således tiltænkt at foregå i næste valgperiode med henblik på godkendelse af ny kommuneplan for en ny 12-årig periode 2024-2036. Kommuneplanen 2012-2024 opdateres løbende med kommuneplantillæg ligesom en opsætningsmæssig forbedring af den digitale kommuneplan vil ske i indeværende valgperiode.\nI overensstemmelse med den overordnede vision for kommunen er de forskellige dele af bæredygtighedsprojektet indarbejdet i planstrategien og vil være med at styrke kommunens bæredygtigheds-fokus og forbedre synligheden af kommunens arbejde med bæredygtige løsninger.\nUdarbejdelsen af det nye forslag til Planstrategi har ingen direkte, økonomiske eller administrative konsekvenser for Qeqqata Kommunia. Direkte konsekvenser vil primært være forbundet med udmøntningen af planstrategiens enkelte visioner, tiltag og projekter. Det forventes dog, at udgifter til borgermøder, trykning og formidling af planmateriale vil beløbe sig til ca. Kr. 200.000,-\nDet er administrationens vurdering, at arbejdet med planstrategien har medført gode og nødvendige diskussioner i fagudvalgene om prioritering af mål for kommunen. Planstrategien forventes at styrke Qeqqata Kommunia udadtil, når borgere, virksomheder og andre samarbejdspartnere kan se, hvad kommunen arbejder hen imod.\nDet er administrationens vurdering og erfaring at arbejdet med planstrategien er meget vigtigt og at det på kort og langt sigt vil bære frugt at arbejde målrettet med målene.\nDet er administrationens vurdering, at der efter økonomiudvalgets og kommunalbestyrelsens godkendelse af udsendelse af planstrategi 2018-2022 i høring bør arrangeres borgermøder i alle kommunens bosteder. I byerne bør det være kommunalbestyrelsen, der tager ansvar for borgermøder, mens det i bygderne bør være bygdebestyrelser.\nAdministrationen indstiller til økonomiudvalgets og kommunalbestyrelsens godkendelse\nat udkast til planstrategi 2018-2022 udsendes i 8 ugers offentlig høring\nat kommuneplan 2012-2024 vedtages for en ny 4-årig periode.\nat kommuneplanen 2012-2024 opdateres løbende med kommuneplantillæg ligesom en opsætningsmæssig forbedring af den digitale kommuneplan vil ske i indeværende valgperiode.\npkt 16 bilag 1 - planstrategi 2018-2022 - 2012-imit 2022 tungaanut pilersaarusiornermi periusissaqa29350f6-df69-4a26-989d-6becf755c74e.pdf\npkt 16 bilag 1 - Planstrategi 2018-2022 - 2012-imit 2022 tungaanut Pilersaarusiornermi periusissaq.pdf\nOrientering om aktuelle personalesager pr. 14. august 2018\nDebora B. Martinsen\nIntegreret daginstitution Aanikasik\nNukannguaq R. Berthelsen\nNukârak’ J. Poulsen\nBodil Boller Nielsen\nDebora B. Kristiansen\nOmrådet Teknik og Miljø\n01.08.2018 – 30. 04.2018\nEster Marie Kreutzmann\n13.08.2018 – 13.08.2019\nAnna Malina Berthelsen\nAne Louise Petersen\nPernille M. Jørgensen\nBolethe Marie Petersen\nIntegreret daginstitution Uiaq\nTabitha Mina Kleist\nKaren Bæk From\nNukánguak´ Lynge Andersen\nKaalat M. Danielsen\nNuka N. Berthelsen\nSara Brandt Lennert\nArnarsaq O Lennert\nInger Dorthe Dahl Bech\nHenrik Hyldgaard Nielsen\nAstrid Ivalu Hasberg\nOrientering om sundheds- og trivselshjul i Qeqqata Kommunia\nPunkt 18 Orientering om sundheds- og trivselshjul i Qeqqata Kommunia\nJournal nr. 03.00\nGrundet et stigende antal forespørgsler om godkendelse af sundhedsfremmende aktiviteter for medarbejderne i Qeqqata Kommunia, har kommunens sundhedsambassadører udarbejdet et sundheds- og trivselshjul, som skal gældende for administrationen i Sisimiut, Maniitsoq og bygder. Målet med hjulet er at samle og harmonisere de sundhedsfremmende aktiviteter i kommunen.\nI den kommende sundheds- og forebyggelsespolitik i Qeqqata Kommunia, som forventes endeligt godkendt af Kommunalbestyrelsen d. 25. oktober 2018, er én ud af de tre valgte visioner, at vi i Qeqqata Kommunia bliver en kommune med sunde arbejdspladser. Hertil er én af målsætningerne, at vi skaber mulighed for mere bevægelse i arbejdstiden.\nI september 2017 blev der afholdt sundhedsambassadør kursus modul I i Sisimiut, og til sep. 2018 afholdes modul II i Maniitsoq. Siden september 2017 er flere sundhedsfremmende aktiviteter afprøvet, der er afholdt sundhedsambassadør-samlinger og der er ansøgt, og bevilliget penge fra bæredygtighedspuljen til anskaffelse af træningsredsskaber, hvilket alt sammen viser, at initiativet udvikler sig, og efterhånden er godt forankret i kommunen.\nFormålet med sundheds- og trivselshjulet er at skabe et sundt arbejdsmiljø med større arbejdsglæde og mindre fravær. Aktiviteterne i hjulet skal være med til at styrke de kollegiale relationer og opmuntre den enkelte til bevægelse i hverdagen.\nFlere af aktiviteterne i sundheds- og trivselshjulet er afprøvet i løbet af 2017-2018. Aktiviteterne har haft stor tilslutning, og mange medarbejdere tilkendegiver glæde og begejstring over samværet med kollegaer på tværs af afdelinger.\nUd over aktiviteter præsenteret i sundheds- og trivselshjulet er der ugentligt 15. minutters onsdagstræning i formiddagspausen i administrationen i Sisimiut, Maniitsoq og Kangerlussuaq.\nDet er bæredygtigt at investere i sundhedsfremme på arbejdspladsen, det højner medarbejdernes trivsel på arbejdspladsen, og deres sundhed generelt.\nUdgifter for de fire aktiviteter i sundheds- og trivselshjulet er estimeret til 20.000 kr. (bilag 1)\nUndersøgelser tyder på, at bevægelse i arbejdstiden reducerer korttidssygefraværet ved at give større arbejdsglæde og forbedre arbejdsmiljøet. Det er derfor administrationens vurdering, at onsdagstræning, og implementering af sundheds- og trivselshjul er en god investering, som vil styrke sundheden på arbejdspladsen, og medvirke til en harmonisering af personalerelaterede aktiviteter i hele kommunen.\nAdministrationen indstilles til Økonomiudvalgets godkendelse,\n-at orientering om sundheds- og trivselshjul i Qeqqata Kommunia tages til efterretning.\nSundheds- og trivselshjul for Qeqqata Kommunia\npkt 18 bilag 1 - sundheds og trivselshjul i qeqqata kommunia dkc8c7212c-7147-4100-9c73-4699b2697fa2.docx\npkt 18 bilag 1 - Sundheds og trivselshjul i Qeqqata Kommunia dk.docx\nPunkt 19 Eventuelt