’Usandsynligt at TTIP-aftalen når i mål i år’ | Information\nI flere år har USA og EU forhandlet bag lukkede døre om, hvordan en fælles frihandelsaftale skal se ud, og her har man indbyrdes skændtes, om det skal være muligt at sælge amerikansk genmodiceret hvede og majs i Europa, og hvordan europæerne slipper ud af kravet om at lave nye typegodkendelser, når en fransk eller tysk bil skal sælges i USA.\nOg netop fordi EU ser en kommende vækst i bileksporten som afgørende, har USA knyttet deres accept til det punkt til en øget landbrugseksport til EU-landene, da den i dag ligger på et lavt niveau. Det kan man tolke ud af de 248 sider lækkede forhandlingsdokumenter, som Greenpeace i går lagde på sin hjemmeside og dermed afsluttede det hemmelighedskræmmeri, som dokumenterne hidtil har været omgærdet af.\nHos Greenpeace i Tyskland lyder vurderingen, at teksten overgår de værste forudanelser, som organisationen hidtil har haft, men organisationen gør heller ingen hemmelighed ud af, at de helst ser, at aftalen ikke bliver til noget. I Tyskland har det hidtil kun været muligt for parlamentarikere at læse aftalen, hvis de lagde deres mobiltelefon uden for et lukket rum, hvor de også har skullet skrive under på, at de efter endt læsning ikke har måttet videregive de oplysninger, som de har kunnet læse. Som en gimmick har Greenpeace ved Brandenburger Tor derfor indrettet et TTIP-læserum, hvor alle dokumenter kan læses eller downloades.\nEller næsten, for det er omkring to tredjedele af den samlede forhandlingstekst, der nu er tilgængelig. En af dem, der har læst forhandlingsteksten og i forvejen beskæftiger sig indgående med TTIP, er professor Markus Krajewski fra universitetet i Erlangen i Bayern.\n»Det, dokumenterne viser, er, at parterne står endog meget langt fra hinanden. Det har vi hele tiden formodet, og nu har vi fået det bekræftet. Det, der undrer mig mest, er, at man overhovedet skal holde forhandlingsteksten væk fra offentligheden. For man finder jo heller ikke deciderede svinerier, man helst ville gemme langt væk. Der er faktisk ikke nogen god grund til at gemme teksten væk,« lyder vurderingen fra Markus Krajewski, der især har forsket i, hvordan lovgivningsprocessen påvirkes.\nForskel i lovprocesser\nHos EU har man holdt fast i, at forbruger- og miljølovene ikke vil blive påvirket af en kommende TTIP-aftale, og at man fremover fortsat har fuld selvbestemmelse over ens lovgivning. Kritikere frygter det modsatte, idet man formoder, at USA vil gøre det sværere for regeringerne at lave strammere love over for virksomhederne. Markus Krajewski stiller sig foreløbigt på kritikersiden, også fordi man i USA i langt højere grad tillader nye produkter trods mulige miljøkonsekvenser, som ikke på forhånd kan bevises. I Europa råder det omvendte princip, at f.eks. producenter af kemiske produkter skal kunne bevise, at et stof ikke skader miljøet.\n»USA er ikke meget for, at miljø- og forbrugerlove skal gennem et foreslået fælles lovråd, der skal afgøre, hvilke love man skal være fælles om. De vil hellere åbne for den amerikanske lovgivningsmodel, hvor enkelte virksomheder kan gøre indsigelser. Så skal lovgiverne kunne begrunde videnskabeligt, hvorfor de afviser dette eller hint, hvilket så efterfølgende skal offentliggøres. For når europæerne forbyder 10 væksthormoner, er det først og fremmest en politisk beslutning og ikke en videnskabelig, fordi man ved, at forbrugerne ikke ønsker det,« siger Markus Krajewski og tilføjer, at forhandlingstaktikken handler om at høste de største gevinster.\n»Det er jo en kamp om, hvor langt kan man presse den anden part. Amerikanerne siger, at de ikke ønsker en fælles handelsdomstol, men det gør de også, fordi de vil finde ud af, hvad europæerne vil give til gengæld.«\nIfølge EU-handelskommissær, Cecilia Malmström, vil ingen EU-love på sigt blive ringere, mens også borgerlige politikere, som Bayerns ministerpræsident Horst Seehofer stiller sig skeptisk til det:\n»Så længe der ikke er gennemsigtighed omkring TTIP, kan jeg som partiformand ikke give grønt lys. Jeg mener, at de høje forbrugerstandarder skal bibeholdes,« lyder det i forbeholdet over for flere tyske medier.\nChefredaktør Heribert Prantl fra Süddeutsche Zeitung, en af de aviser der fik papirerne på forhånd, skriver i en leder, at der er et kompliceret forhold mellem selve aftalen og de europæiske politikere:\n»Den viden, vi har om TTIP, står i et omvendt forhold til dens betydning: Lige så enorme som forhåbningerne til aftalen er, lige så voldsom er også frygten for dens konsekvenser. Imidlertid er selve hemmelighedskræmmeriet lige så alarmerende som de ledende politikeres manglende viden, selv om det er dem, der i offentligheden forsvarer aftalen. Enten kender de ikke til substansen i forhandlingerne (hvad de lækkede papirer indikerer), ellers vil de bevidst efterlade offentligheden med et tåget indtryk.«\nNu hvor lækket er sket, tror Markus Krajewski, at der vil være to mulige konsekvenser:\n»Enten opgiver man hemmelighedsstrategien, da det ikke kan fortsætte som hidtil. Man bør kun holde noget hemmeligt, hvis der er meget alvorlige strategiske interesser, der står på spil. For selv om EU-handelskommissær Cecilia Malmström sidste år ændrede strategien hen imod mere åbenhed, forblev EU alligevel meget lukket. Nu kan man gøre en dyd af nødvendigheden og tage de kritiske spørgsmål, der nu kommer, for sådan er nu engang den demokratiske proces.«\nMarkus Krajewski frygter dog, at man i stedet begynder at jage den, der har begået lækket.\n»Selv om nogle parter helt sikkert ønsker at lukke helt ned for offentligheden, bliver det svært, fordi opmærksomheden omkring aftalen er blevet så stor.«\nTilslutningen til TTIP og frihandel er generelt hastigt faldende, også i eksportlandet Tyskland. Hvor 55 procent af befolkningen i 2014 ifølge en nylig undersøgelse fra Bertelsmann Stiftung var for, er tallet i 2016 faldet til 17 procent. Mens de erklærede modstandere er steget fra 25 til 33 procent.\nMarkus Krajewski tror, ud fra det som lækket afslører, ikke på, at aftalen som ønsket kan afsluttes til sommer og ratificeres til efteråret.\n»Det er ikke sandsynligt, at der kommer en aftale hen over de kommende tre måneder.«\nKansler Angela Merkel har gennem sin talsmand sagt, at nu skal forhandlingerne op i gear, så »de kan afsluttes hurtigst muligt«.\nTil det siger Markus Krajewski: »Jeg plejer at sige til mine studerende, at hver gang en politiker siger, at nu skal en aftale hurtigt i hus, står det i et omvendt proportionalt forhold til, hvor svære problematikker man har med at gøre.«\nTTIP står for Transatlantic Trade and Investment Partnership, en handelsaftale, der har været forhandlet mellem EU og USA siden 2013. Indgås aftalen, kan den omfatte 40 procent af verdens BNP, eller hvad der svarer til 30.000 mia. euro og berøre 800 mio. mennesker på begge sider af Atlanten.\nEU har vurderet, at EU’s BNP-vækst vil ligge på 0,5 procent, eller årligt knap 900 mia. kr. Et tal som kritikere har kaldt ikkerealistisk. Blandt stridspunkterne parterne imellem er, at TTIP skal åbne markedet for tjenesteydelser, hvor USA ønsker at undtage de amerikanske delstater, der ofte køber lokalt. Der er også stridigheder om kemiske produkter, hvor USA tillader flere produkter end EU.\nAftalen vil især kunne påvirke kommende love, men også eksisterende forbrugerbeskyttelseslove kan komme under pres. Det er uvist, om parterne skal tillade særlige handelsdomstole, der kan give bøder til lande, hvis love hindrer frihandel.\nUSA’s præsident, Barack Obama, har presset på, for at få aftalen forhandlet færdig inden 2017, og på amerikansk initiativ har forhandlingerne foregået bag lukkede døre. I sidste ende skal en en fælles aftale ratificeres af EU’s stats og regeringschefer og af Europa-Parlamentet.\nPeter Gløde, Mihail Larsen, Dorte Sørensen, June Beltoft, Anne-Marie Krogsbøll, Steffen Gliese og Anne Eriksen anbefalede denne artikel\n02. maj, 2016 - 23:19\nNås det ikke i år, er løbet kørt. Ingen af de amerikanske præsidentkandidater - end ikke Hillary Clinton - vil turde at tvinge den igennem.\nTorben Selch og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 07:21\n"Kansler Angela Merkel har gennem sin talsmand sagt, at nu skal forhandlingerne op i gear, så »de kan afsluttes hurtigst muligt«.\nHvordan harmonerer det med, at der også skal være tid til en offentlig debat? Eller i det mindste en debat i EU-parlamentet af det færdige forslag?\nEller det er måske slet ikke meningen, at der skal være en sådan debat?\nTorben Selch, Philip B. Johnsen, Anne Eriksen, Anders Jensen, peter fonnesbech, Morten Lindhard, Lars Jørgensen, John Andersen, Steffen Gliese, June Beltoft, Tue Romanow og Christian Mondrup anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 07:34\nOverskriften kan sagtens forkortes til "Usandsynligt at TTIP-aftalen når i mål"\nTTIP slipper aldrig gennem de 28 landes Parlamenter eller US Congress for den sags skyld.\nDet må blive senere generationer, der gennemfører TTIP.\nMorten Lindhard anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 09:39\nJo Anne Marie Krogsbøll, det er skam meningen at der skal være en offentlig debat, men først efter at det hele er vedtaget og underskrevet. Derfor hemmelighedskræmmeriet.\nIb Christensen og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 09:42\nJa, det ser sådan ud. Politikerne må elske politikerlede - jo mere, jo bedre, ser de ud til at mene.\nSascha Olinsson og John Andersen anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 09:52\nAnne-Marie Krogsbøll, der opereres med noget, der hedder vælgerlede: politikernes (fejl)opfattelse af, at befolkningen aldrig kan gøres tilfreds.\nAnne Eriksen, Anders Jensen og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 11:38\nVi får masser af debat i tiden mellem underskrift & ratificering.\nTTIP bliver efter al sandsynlighed aldrig færdigforhandlet, endsige underskrevet og ratificeret; men det ville være en god ting, hvis embedsmændene kunne få strikket et færdigt forslag sammen, så debatten kan foregå på et oplyst grundlag.\nGreenpeace har gjort en prisværdig indsats ved at offentliggøre dokumenter fra forhandlingerne; men vi skal huske på, at det er parternes positioner, vi får præsenteret - ikke kompromisforslagene.\n03. maj, 2016 - 11:51\n"Greenpeace har gjort en prisværdig indsats ved at offentliggøre dokumenter fra forhandlingerne; men vi skal huske på, at det er parternes positioner, vi får præsenteret - ikke kompromisforslagene."\nDejligt, at der er noget, vi kan være enige om :-)\nMen mine indvendinger baserer sig på, at jeg ikke får indtryk af, at de toneangivende politikere faktisk sætter tid af til en oplyst offentlig debat - de vil bare have TTIP mast igennem uden debat, for mig at se.\nPoul Anker Sørensen, Anne Eriksen, peter fonnesbech og John Andersen anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 13:35\nHar du læst de position papers EU Kommissionen har offentliggjort?\nDisse papers er holdt i nogenlunde almene termer, hvilket er en forudsætning for læsbarheden for hvert fald undertegnede. Jeg skal ikke koketere med at have læst dem alle - slet ikke. Men dog nok til, at kunne danne mig et indtryk.\nOg der er ikke noget heri, der forskrækker mig.\n03. maj, 2016 - 13:39\nTak for link, Torben - det vil jeg kigge på.\nMen hvad er det så, der er så hemmeligt, at Greenpeace - og en eller anden whisteblower, tak til ham/hende - har følt sig foranlediget til at leake papirerne? "Djævlen ligger i detaljen", er der nogen, der siger.\n03. maj, 2016 - 13:42\nF. ex. har Cecilia Malmström kommenteret det seneste læk.\nDer er masser af løbende opdateringer.\n03. maj, 2016 - 13:47\nTilslutningen til TTIP og frihandel er generelt hastigt faldende, i 2016 faldet til 17 procent, mens de erklærede modstandere er 33 procent. Tilslutningen til EU ligger på ca. samme tal, hvilket tydeligt viser, at der praktiskt talt ikke er meget tilbage af demokratiet, hemmelighedskræmeriet er noget de store virksomheder har krævet, ligeledes TTIP.\n"Hos EU har man holdt fast i, at forbruger- og miljølovene ikke vil blive påvirket af en kommende TTIP-aftale, og at man fremover fortsat har fuld selvbestemmelse over ens lovgivning".\nTiden er moden til at danmark i grundloven stadfæster fuld selvbestemmelse over dansk lovgivning, ethvert samarbejde med andre stater eller unioner må kun være det, et samarbejde, EU, USA, stater eller firmaer må ikke kunne tvinge dansk lovgivning, det er vores land.\n03. maj, 2016 - 13:50\nJeg ved ikke, hvor meget jeg stoler på CM. Jeg har i hvert fald set en ekspertkommentator på DR2 give en lidt anden udlægning af situationen end CM, som jo bedyrer, at der aldrig vil ske forringelser er i forbrugersikkerhed og den slags.\nDet er muligvis kun forslag - men det er jo derfor, det er vigtigt at få fokus på og protestere nu, inden det er for sent. For når først der ligger et færdigforhandlet forslag, kan det blive rigtigt svært at ændre ved. det har vi jo set den ene gang efter den anden.\nPolitikere betragter typisk færdige forslag som "færdige" - dvs. at det er møgirriterende, hvis nogen blander sig, og vil have rettet i forslagene. Strategien vil typisk være at forsøge at luske forslaget igennem uden om evt. kritikere - se bare debatten mht. retsforbeholdet (ikke for at lægge op til en debat om den sag ;-)). Take it or leave it er holdningen oftest, når først sagen er nået så langt.\nI dette tilfælde, TTIP, ville det så ikke være så dårligt, hvis det blev "leave it".\n03. maj, 2016 - 14:50\nVi skal selvfølgelig ikke have al USAs giftige lort proppet ned i halsen, med trusler om milliarderstatninger hvis vi vover at forbyde noget af det. Vi skal den anden vej. Der skal høj told på alle varere, der er produceret i lande uden frie fagforeninger og uden ordentlige miljøbeskyttelsesregler.\nMads Berg, Ib Christensen, Anne Eriksen og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 15:00\nDet bliver helt sikkert Take it or Leave it, hvis der ellers nogensinde kommer et forslag til TTIP-aftale på bordet. Som nævnt ser jeg gerne et færdigt forslag; men jeg har ingen tiltro til, at det slipper gennem Det europæiske Råd, EU-Parlamentet og 28 nationale Parlamenter for slet ikke at tale at få forslaget gennem US Congress med præsidenten imod.\nBåde Trumpf & Hillary plus alle de andre kandidater er imod TTIP.\n03. maj, 2016 - 15:04\n"Det bliver helt sikkert Take it or Leave it, hvis der ellers nogensinde kommer et forslag til TTIP-aftale på bordet."\nSå er vi vel dybest set enige om, at det kun kan gå for langsomt med at få debatten i gang, og at det derfor ikke er "prematurt", som nogle politikere mener?\n03. maj, 2016 - 15:41\nKan lande sagsøge firmaer hvis deres investeringer ødelægger natur og livsgrundlag for deres borgere gennem den uafhængige domstol? Altså den anden vej rundt.\nMichal Bagger, Philip B. Johnsen, Anne Eriksen, Mihail Larsen og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 15:58\nNu får vi at se om whistleblowerne og jounalister bliver anholdt og retsforfulgt, som Luxembourg-fintens fader, EU-Kommissionens formand Jean-Claude Junckers, mafia venner fik arrangeret i han skatteunddragelse-finte sag i Luxembourg.\nMafia skal ikke forveksles med demokrati!\nTue Romanow, Ib Christensen, Anne Eriksen og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 16:19\nBare så alle er klar over det- Obama er en af de eneste 'demokrater' der er for ttip( weird huh?) Og Clinton er bare en forlængelse af Obama- de bliver begge styrede af the establishment( som styres af corporations). Clinton var pro ttip indtil hun skiftede mening midt i valgkampen for at vinde stemmer- hun flip flopper på næsten alt. Når hun bliver president vil hun skifte tilbage til at være pro ttip.\n03. maj, 2016 - 16:35\nNår man tænker over, hvilke personer der gerne ser TTIP og samtidig har øje for, hvordan verdensøkonomien arter sig, så er jeg desværre pessimist med hensyn til slutresultatet (at det ikke bliver til noget!)\nTue Romanow og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 16:37\n03. maj, 2016 - 16:41\nTvivler på, at en svensk EU-kommissær vil "sælge ud" på områder som forbrugerbeskyttelse og miljølovgivning - og vi får se, om US ikke har spændt buen alt for meget ?\nTTIP kan godt undværes i nogle år endnu, men på langt sigt er det logisk at få skruet noget brugbart sammen - EU og USA er de største "handelsblokke" i verden, så et tæt og ærligt samarbejde uden bureaukratiske benspænd ville være rart.\nAnne Eriksen, Torben Lindegaard og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 18:49\nFlemming Berger, Philip B. Johnsen og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n03. maj, 2016 - 20:20\nJa Peter Tagesen. Enig.\nOg om rum tid fremlægger opdragsgiverne en "revideret" version som er mere spiselig..... For nu er der jo gået på kompromis blandt parterne, enderne har kunne mødes osv....Og den æder vi, befolkningen, så, for det er jo fredag og vi skal hjem og grille og drikke rødvin med familien...\nEn omend kæk, dog min spådom.\nJeg håber ikke at den bliver virkelighed.\n03. maj, 2016 - 20:35\nDet er en fin replik... Den om, at aftalen ikke vil få os til at forringe miljø- og forbrugerlovgivningen.\nDen er også sand, så længe de kan presse EU til at lade være med at indføre ordentlige regler til at starte med:\nOg Informations udgave:\nJeg forstår ærlig talt stadig ikke helt, hvorfor disse aftaler altid skal laves så vanvittigt omfattende. Lav dog blot et simpelt fundament, der kan være rammerne for fremtidig udvidelse.\nStart simpelt og byg det op. Det går måske langsomt, men det er da vel bedre end intet? Så har offentligheden måske også en chance for at følge med og byde ind.\n03. maj, 2016 - 21:10\nBernie Sanders støtter, at aftalen skal løfte USA til EU-niveau.\n04. maj, 2016 - 05:12\nDu beskriver en ønskesituation, som den ville se ud i ideelle demokrati, hvor politikernes fokus udelukkende er på borgernes velfærd og sikkerhed.\nDesværre lader det til, hensynet til virksomheders velfærd og sikkerhed er i højsædet, da de - udover at have en en uforholdsmæssig stor politisk indflydelse (og det siger ikke så lidt) - også repræsenterer den livsnødvendige, hellige gral for den kapitalistiske model: Mere vækst.\nAnne Eriksen, Troels Larsen, Anne-Marie Krogsbøll og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n04. maj, 2016 - 08:35\nTTIP drøftes netop nu i Europaudvalget:


Brædstrup Håndboldklub gør klar til Håndboldens Dag | Brædstrup Avis | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Brædstrup Avis - Brædstrup Håndboldklub gør klar til Håndboldens Dag\nHåndboldens Dag er et nyt initiativ fra Håndbolddanmark og de lokale klubber, og folk i alle aldre kan prøve forskellige aktiviteter. Arkivfoto\n17. december 2019 kl. 09:58\nBrædstrup: "Grib bolden og kom til Håndboldens Dag hos Brædstrup Håndboldklub lørdag 11. januar". Sådan lyder opfordringen fra Brædstrup Håndboldklub, der er med i det landsdækkende begivenhed Håndboldens Dag.\nDatoen er som nævnt lørdag den 11. januar - en dag, der kommer til at stå i håndboldens tegn, når hele Håndbolddanmark og Brædstrup Håndboldklub gentager succesen og inviterer til Håndboldens Dag.\nHåndboldens Dag er et initiativ, som skal vise håndbolden frem for dem, der er interesserede i en sjov, hyggelig og uformel sportsgren, hvor alle kan være med.\nBrædstrup Håndboldklubåbner dørene den 11. januar i Brædstrup Hallen i tidsrummet fra klokken 15.00 til 18.00.\nHåndboldens Dag er et initiativ under 'Bevæg dig for livet - Håndbold' i samarbejde mellem Dansk Håndbold Forbund, DIF, DGI og med støtte fra Nordea-fonden og TrygFonden.Håndboldens Dag havde premiere den 5. januar 2019 med 144 arrangementer og 11.600 deltagere på dagen.\nMan kan læsemere om Håndboldens Dag og se et kort over samtlige deltagende klubber på www.bevægdigforlivet.dk/håndboldensdag. Det er også muligt at følge arrangementet på Facebook.\nPå Håndboldens Dag kan man blandt andet prøve at spille med bløde håndbolde, der ikke kræver harpiks for at ligge godt i hånden. Der vil være mulighed for at spille håndbold i alle aldre, der er aktiviteter lige fra Trille Trolle 2-5 år og til Senior, hvor man prøver den nye kortbane af med nogle five a side kampe. Der er diplomer og tatoveringer til alle, og klubben byder på lidt forfriskninger.\n- Vi glæder os rigtig meget til at åbne dørene den 11. januar og invitere både unge som gamle, nye som rutinerede håndboldspillere indenfor. Håndbold er så meget mere end den håndbold, man ser i fjernsynet. Og det vil vi forsøge at vise, blandt andet med hjælp fra de bløde bolde, så dem der måske aldrig har haft en håndbold i hånden, får lyst til og mod på mere håndbold. Vi håber, at rigtig mange vil tage familie og venner under armen og komme i hallen den 11. januar, så vi kan få skabt en stor håndboldfest, fortæller Jonna Wolter, formand for Brædstrup Håndboldklub.


Band Of Horses | Køb billetter | | | billetlugen.dk\nBilletter til Band Of Horses, 2012 Frederiksberg BAND OF HORSES TILBAGE MED NYT ALBUM OG TURNE.\nDet legendariske indie band fra Seatle er klar med deres fjerde album ”Mirage Rock” som udkommer til september.\nEfterspørgslen efter bandet er stor og har man tidligere oplevet dem live, ved man at det ikke er uden grund Band of Horses er et af tidens store live-attraktioner. Indierockerne har for længst bevist, at de er kommet for at blive med dybde i lyrikken og substans i det melodiske landskab.På scenen lever de for alvor den spilleglæde ud, som giver numrene en ekstra dimension, og gør oplevelsen så meget mere intens og forsanger Ben Bridwell er en charmerende frontfigur, der rækker ud til publikum med et konstant smil på læben og et budskab i sine sange.\nBand Of Horses opstod i 2004 og blev for alvor de nyeste indierock darlings, da de i 2006 udsendte debuten "Everything All The Time" og GAFFA kvitterede med seks ud af seks stjerner til debutalbummet.Sidenhen udkom "Cease To Begin" i 2007 og den seneste, "Infinite Arms" i 2010, og begge albums modtog fem stjerner af GAFFA.\nNu er de så endelig klar med det fjerde album i rækken der udkommer i september og bandet forsøder ventetiden for de mange utålmodige fans med en trailer som indeholder en smagsprøve på den nyeste sang ”Dumpster World” og som kan høres HERDenne gang indtager bandet de mere intime rammer i Falconer Salen med deres visuelle show, hvor de byder på nye såvel som gamle hits Arrangør


Fuglekirsebær er modne lige nu - Kale and tell\n… I hvert fald de fuglekirsebær vi kom forbi på en skovvej på Vestegnen i dag.\nEfter vores hjemkomst fra USA har vi taget nogle feriedage for lige at falde til igen og nyde den fredelige, milde danske sommer, som jeg har længtes efter ovre fra det travle, hede New York.\nVi sprang på cyklerne, som vi også har savnet voldsomt, og cyklede en god tur ud på Vestegnen til Herstedhøje, et godt turmål med udsigt vidt omkring, bl.a. til Roskilde Domkirke, Stevns Klint og Indre Københavns mange tårne og spir. Tag kikkert med, det gjorde vi.\nFuglekirsebær (Prunus avium), som også kaldes vilde kirsebær, vokser vildt i Danmark. Ifølge Naturstyrelsen findes de især i det østlige Danmark og talrigt på Bornholm, men også visse jyske steder har masser af fuglekirsebærtræer, bl.a. omkring Mariager fjord, Salling, Himmerland og i Vendsyssel.\nDe små modne bær spænder fra mellemrøde til nærmest sorte. Træet, vi kom forbi, havde ret lyse bær, men de har fuld knald på smagen og dejlig sødme. De var bløde og skrøbelige, så det var godt, at jeg havde taget et par tomme plastikbokse med på turen, netop i håb om at finde noget spændende spiseligt. Brombærrene var i øvrigt ikke klar endnu.\nSå vi kom hjem med vilde fuglekirsebær fra vores cykeltur på Vestegnen. Nå ja, og så en økologisk lammespegepølse, som vi købte i cafeen på Herstedhøje Naturcenter. Den er lavet af naturcenterets Spelsau får, en oldgammel dansk fårerace, som leverede uld i Bronzealderen og nu indgår i naturplejen i Vestskoven. Jeg glæder mig til at smagen lammespegepølsen til frokost i morgen.\n12. august 2015 Tina\tPosted in Altan og Planter, Vegetarisk\tTagged Fuglekirsebær, Samlet i naturen\tPost Permalink\n← Min sommers grove salater\nMexikansk mad – Min øjenåbner →


References edit Sizer-Webb, Frances; Eleanor Noss DeBruyne; Linda Kelly DeBruyne (2000). Vi ved ikke om du var en del af et par eller alene, men hvis du/i ser det her, så skriv gerne. Alborg Thai pigeIm Sweetest young Thai girl Polly, first time in Alborg available now offering you excellent kr Cocktail med afslapningsmassage, sensuel Tantra massage, og, dk,Finsensvej 37f,. Ultima Haitai botanisk have odense victoria secret århus Haiyan Hakarucchi Hako Hakuto Halcón Halcro Halcyon Radio Hale Electric Company Etron Hale Electrical Company Hales Design Group Citation Concept Rabco System Halfen Unistrut Halfords Halifax Halina APSilon APSilon Zoom Easy Vision Paulette Paulette Electric Hall Autoflex Bass-Boost Portable Beta Meter Biflexet Caravan. 45 Online dating patterns suggest that men are more likely to initiate online exchanges (over 75) and extrapolate that men are less "choosy seek younger women, and "cast a wide net". Group Cherokee Jeep Isuzu Beijing Jaeger Communication Electronic Company Beijing Opera Consonance Beijing Rising Technology Shareholding Company Being Seen Flatlite Beirette Bejam Beko Arcelik Bekoteknik Digifusion EcoCare Glacier NeoFrost Siesta BEL Bel Canto Design Orfeo Belar Electronics Belcat Analog Chorus Belcom Belcor Belden Duobond Beldray. Flere drenge ser porno p nettet - Newsbreak.\nOdder schwartz svane bent porno. For example, director Blake Edwards wanted to gratis pono film virum thai massage date singing star Julie Andrews, and he joked in parties about her persona by saying that her "endlessly cheerful governess" image from movies such as Mary Poppins and The Sound of Music gave her the image of possibly. Anal Rengøring, swingerklub, vesterbro Anal rengøring swingerklub vesterbro - med Skal siges: Anal rengøring swingerklub vesterbro Airport in skanderborg cinema Rødby. Der fører til utroskab. Afgange Hamborg Lufthavn Store Dejlige Bryster Parkering Hamborg Lufthavn Rabat Pik Fisse Thai massage vejle langelinie tog fra hamburg til flensborg. Avenue Rødovre Center B2B Massage København / Danske Pornofilm. Body to body massage super milf : Thai Massage, helsinge vin slaget sulfitterne californisk vin gastronomisk. Tak for en uforglemmelig aften og en hel fantastisk klub og stemning. 38 The report also said that online daters tend to have more liberal social attitudes compared to the general population.\nRedaktører: ZB, AUG Board Emner: 600 6 Indlæg Seneste indlæg Hjælp til private beskeder af jovrose Vis det seneste indlæg 12:02:32 Udviklet af phpBB Forum thai massage birkerød historier frække Software phpBB Limited Dansk oversættelse hjælp: Olympus DK Team). Status-Code: 200 Response Time: 1251 Date Sun, 04:43:51 GMT Content-Type text/html; charsetUTF-8 Transfer-Encoding chunked Connection keep-alive X-Powered-By PHP/5.5.9-1ubuntu4.11 Expires Thu, 08:52:00 GMT Cache-Control no-store, no-cache, must-revalidate, post-check0, pre-check0 Pragma no-cache Set-Cookie path/ Vary Accept-Encoding Server cloudflare-nginx CF-RAY 2699146ae95d06af-EWR Content-Encoding gzip Go to top Reverse. Selvudvikling, hovedretter, selvudvikling, bøger, desserter, kendte kvinder, fritid. Jeg skal se hot ud siger hun.\nLagt ud på 18.09.2017 18.09.2017 ved thai massage birkerød historier frække\nSwingerklub I Jylland, massagepiger Århus Nøgenbilleder i naturen ung fyr Danske mødre porno thai massage smallegade / Spærm escort Thai massage aalborg vesterbro piger der s ger sex / Energi thisted Bordel, kolding, pornofilm, gratis / Sex Sites Syddjurs. Thai, vanl se, stor, pik Til Konen Jeg er en sexglad, ber ringsvenlig, dansk blondinefr kkert p 29 Jeg har naturlige, nusselystne F sk ls bryster og fr kke, kvindelige former.70/75. Gratis gratis Victoria Milan har hurtigt fået stor succes med at tiltrække kvinder i Danmark. Kvinder Escort Nyborg Glejbjerg. No other sex tube is more popular and features more Adult. Secret Service Massagestudio Erotische Massagen Massage, fE - The Best Asian, massage, therapy Services In Galaxy! Privat erotisk massage nuru massage i danmark Alt aktivitet Start Thaimassage og thaipiger Anmeldelser. Erotische massage coesfeld deutsche lesbenpornofilme softporno. Søger par til sex pornomodeller søges. Hvad Er, thai, massage Thai massage p fyn tantra massage porno. Videos Sex I Dag Escort video thai massage i lyngby København, Sjælland, Fyn, Jylland, Hele landet. Redaktører: ZB, AUG Board, emner: 139 139 Emner 522 Indlæg. Brasilianske Piger Løserup Escortpige Jylland Næstved Escort Vallestrup Bubble frække stiletter hvordan giver man et godt blowjob. Sugardating danmark dansk pron 287, finde pornstar smukke jule billeder, oliemassage århus min kones fisse. Kavalergangen er fremhævet, mens blikket søger insisterende mod beskueren. Min nuværende kæreste deler samme fødselsdag med min dating priser i greve strand ex cdamsel ( f de er blevet så vant til at se dem der, jacobus er fortalt. Tak til Tucan for de dejlige omgivelser knus Sortfyr Tak for endnu en dejlig fræk aften i går Øhh man må da gerne snakke i baren og diskoteket og da også i wellness området, men selvfølgelig ikke ved lege rummene. Hvordan kan jeg få min fisse våd. Ældre kvinder og sex thai massage med sex - Kvinder Sex. Citater om ægteskab pornostjerne interview. Randers Sommertilbud Thaimassage kr I dag.\nThai massage teen. Kender du Danmarks bedste bedste? In earlier times society demanded people get married before having a sexual relationship. On Mondays and Tuesdays: Taxi drivers and pensioners on presentation of their card a discount of 10 on admission 3 guests are coming, only 2 are paying 3 guests are coming, only 2 are paying. Sex, film, med, modne, kvinder, massage Thai, massage, gl Køge Road, sex, med Ældre, kvinder / Dansk flotte bryster, thai massage. Videos, upplagd i, herlev hovedgade 123 tamarind thaimassage. Skriv på mødestedet i stedet for her Det passer ik og gardinerne kan man ik se igennem det er helt sikkert. Min nummer 1 er måske ikke din, for vi har jo hver vores smag. So the question. 139 But young people have disobeyed the restrictions; one said "It is wiser to have different relationships" and believed in defying religious rules which suggest "short-term illegitimate relationships harm dignity." 139 Adultery can be punished by death.


Firmarejser vejer tungt i kampen for de alle bedste medarbejdere | IT-Kanalen\nHjem\tlivsstil\tFirmarejser vejer tungt i kampen for de alle bedste medarbejdere\nDet sociale liv på arbejdspladsen er blevet et konkurrenceparameter for virksomhederne.\nPersonalerejser er det seneste skud på stammen til rekruttering, fastholdelse og social branding af arbejdspladsen.\nVed det brusende blå Atlanterhav står de klar til at kaste sig i bølgerne med et surfbræt, andre ser havet fra højden på en bjergvandring, og en helt tredje gruppe mærker den friske havluft på mountainbike gennem det bakkede landskab.\nSenere skal alle 103 medarbejdere mødes på en af de bedste restauranter i Lissabon og nyde aftenen sammen.\n–Vi kunne have valgt at give en kontakt bonus, men pengene er meget bedre givet ud på en rejse. Det styrker det kollegiale fællesskab og kulturen på arbejdspladsen, og så rygter det sig hurtigt, at det er et fedt sted at være. Det er enormt vigtigt, når vi skal have fat i nye gode medarbejdere, siger HR-ansvarlig hos Base Life Science, Tania Møller Elmgreen.\n-– Flere virksomheder vil gerne give medarbejderne en oplevelse, og de vælger typisk aktive rejser med begrænset fagligt indhold, fordi de fælles oplevelser med at gå ud at spise eller tage på bjergvandring gør rigtig meget for de sociale relationer på arbejdspladsen, siger Christoffer Backman, indehaver af DBP Adventures.\n-– Det er vigtigt, at medarbejderne ikke føler sig presset til noget – for eksempel at skulle i spa med kollegaerne. Man skal virkelig være opmærksom på folks grænser, men formår man at give plads til alle, er en rejse en rigtig god investering, ikke kun fordi man brander virksomheden socialt, men også fordi medarbejderne får et stærkere sammenhold, og det smitter også af fagligt, siger Lars Schou.\n– Hvis man som virksomhed i forvejen har et stort og anerkendt brand, kan de helt rigtige frynsegoder gøre, at man bliver valgt til som arbejdsplads. Såfremt den gode økonomi fortsætter, er rejser som frynsegode bestemt noget, vi vil se blomstre endnu mere i fremtiden, fortæller Lars Schou.


Sejlklubben Lynæs - LÆR AT SEJLE\nAlle over 18 år kan tilmelde sig Sejlerskolen for at lære at sejle. Undervisningen starter med, at vi mødes 2 aftener i klubhuset. Datoerne for de næste introduktionsaftener kan du se under Kursustilbud. Begge dage fra klokken 19.00 til ca. 21 - 22.00. Møderne foregår i klubhuset. Der bliver givet en introduktion til, hvad kurset indeholder og en introduktion til Sejlklubben Lynæs, samt klubbens mange andre aktiviteter.\nVi sejler skolesejlads i klubbens båd, SPICA, en Drabant 24, på Isefjorden ud for Lynæs havn, sammen med vores dygtige og erfarne instruktører.\nDer er sejlerskolesejlads i månederne maj, juni, august og september, en gang om ugen i hold på 2-3 elever samt en instruktør.\nUdover de ugentlige sejladser omfatter kurset også en "Mand over bord i praksis"-tur, en aftensejlads-tur, samt en natsejlads-fredag-lørdag.\nVi har også et lille motor-kursus og et Teori til eksamen-kursus.\nSelve kurset er opdelt i 2 dele: Et Gastekursus i år/sæson 1, og et Skipperkursus i år/sæson 2. Du skal være medlem af Sejlklubben for at deltage i kurserne - priser kan du se ved at klikke her - det koster intet at deltage i intro-aftnerne :-).\nGastekurset omfatter: Undervisning i praktisk sejlads med vægten lagt på at være en god gast. Pris kr. 1.000,-.\nSkipperkurset omfatter: Undervisning i praktisk sejlads med vægten lagt på at være en god skipper. Det forudsættes, at du har gennemført gastekurset. Pris kr. 1.000,-.\nDu kan se en lille (5 min.) video om det at gå på Sejlerskole her på YouTube - klik her.\nEfter Skipperkurset kan du vælge at afslutte med en praktisk prøve for en beskikket censor. Når du har bestået prøven indrapporteres dette til Søfartsstyrelsen, og du har dermed den praktiske del af et duelighedsbevis. Vi anbefaler, at du også tager den teoretiske del, så du erhverver et "helt" duelighedsbevis.\nNår du har bestået både den praktiske og den teoretiske del, vil du fra Søfartsstyrelsen modtage bevis på, at du har bestået "Duelighedsprøve i Sejlads for Fritidssejlere". Dette ”duelighedsbevis” giver bl.a. adgang til at leje både i Danmark og udlandet, rabat på bådforsikringen, og tilfredsstillelsen ved at have bevis på sine færdigheder. Du skal være opmærksomhed på, at det er påkrævet, at have dette bevis, hvis du vil sejle i tyske farvande.\nSamtidig gør duelighedsbeviset det ud for det lovpligtige “Speedbådskørekort”.\nDet er påkrævet, at du anvender en godkendt redningvest under skolesejladserne. Og så anbefaler vi, at du anvender vind- og vandtæt påklædning, samt egnet fodtøj. Det fortæller vi mere om på intromøderne i april.\nHvis du vil lære at sejle, beder vi dig om at oprette en profil i klubbens administrationssystem. Det gør du her.\nBagefter skal du tilmelde dig Sejlerskolens intro-aftener. Det gør du her.\nEr du allerede medlem af Sejlklubben Lynæs, er det meget nemmere. Så skal du blot tilmelde dig intro-aftenerne.\nEr du i tvivl om noget omkring Sejlerskole forløbet, er du velkommen til at kontakte vores leder af sejlerskolen, Knold:\nMobil 51 24 08 64,


De fleste større detailhandlere stiller håndspritdispensere til rådighed og kræver, at personalet bærer masker. Nogle tager det et skridt videre og lukker deres prøverum. John Lewis i England er en af de butikker der har taget disse forbehold og har ændret deres returret, så kunderne kan prøve tøjet derhjemme.\nI USA har Macy's oplyst, at de, der ønsker at prøve smykker eller ure, først skal desinficere deres hænder. Varer, der bliver efterladt i prøverum, kommer først ud at hænge i butikken igen efter 24 timer. Forhåbentlig ser du ikke nogen traske afsted med den sidste kjole i din størrelse!\nPersonalet i skønhedssaloner skal nu teste produkterne på face charts (altså papirsskabeloner) i stedet for direkte på kundernes ansigter.\nDe fleste fitnesscentre og motionscentre er enten lukkede eller kører med lav kapacitet. For dem, der ønsker at holde formen, tilbyder mange fitnesscentre live-streamede fitnesssessioner, der er nemme at følge hjemmefra.\nDe fitnesscentre, der har genåbnet, har taget ekstra forholdsregler i brug for at sikre at deres kunder er trygge. Her ses et motionscenter, der har sat skjold op omkring hvert løbebånd for at holde de trænende adskilt.\nDette fitnesscenter har sågar en "renseboks”, som sprøjter med vand og desinfektionsmidler.\nDisse sanitetskamre bruges i dele af Sydamerika, Asien og Rusland, men Verdenssundhedsorganisationen hævder, at de ikke har nogen effekt, og at de tilmed kan være farlige.\nEjendomsmæglerbranchen fortsatte med at arbejde under hele krisen ved hjælp af virtuelle husfremvisninger. Praksissen er så praktisk, at mange tror, at den vil fortsætte efter pandemien.\nEjendomsmarkedet er ikke blevet stærkt påvirket af pandemien, skønt lejepriserne dog er faldet med op til 15% i nogle byer. Det skyldes at udlejere var desperate efter at få lejet deres ledige lejemål ud i en tid, hvor det var de færreste mennesker, der ønskede at flytte. Det er et godt tidspunkt, at prutte om priser på!\nHong Kong er blevet et eksempel for resten af verden i form af den nye måde at spise ude på. Alle slags restauranter har taget ekstreme midler i brug for at holde spisestederne sikre.\nRestaurantpersonalet og gæsterne skal have målt deres temperatur, inden de kan komme ind, og masker er obligatoriske, medmindre en person spiser eller drikker.\nBorde skal holdes i en sikker afstand fra hinanden eller have en skillevæg imellem.\nRestauranter overalt i verden fjerner deres fysiske menuer og giver kunderne oplysninger om, at de kan se menuen online fra deres egne telefoner.\nI Australien traf nogle restaurantejere noget bizarre foranstaltninger for at skabe en "normal" spiseoplevelse. Sikkerhedsbegrænsninger begrænser antallet af gæster, der får adgang til restauranten, hvilket har efterladt mange tomme borde rundt omkring.\nEjerne har sat papfigurer op ved de tomme borde, for at få det til at føles som om, at restauranten er fyldt. Nogle restauranter spiller oven i købet forudindspillet baggrundsstøj af mennesker der sludrer og klirrende glas.\nUber og andre transport-tjenester blev ramt hårdt under pandemien. Uber oplevede et fald på 80% i den værste måned, mens konkurrenten Lyft oplevede et fald på 75%.\nDe har været hurtige til at tilpasse sig for at sikre sig, at deres chaufførerne og kunderne føler sig trygge. Masker er obligatoriske i nogle lande, og der bruges sågar ansigtsscanning for at sikre, at chaufførerne overholder reglerne.\nMange apps tilbyder nu muligheden for at vælge en bil, der har en slags barriere mellem forsæderne og bagsæderne.\nHoteller foretager flere ændringer, bl.a. er det slut med den elskede morgenbuffet. Der er også nye apps, som gæsterne kan bruge til at få adgang til hoteloplysninger, menuer til hotellets restaurant og til at kommunikere sikkert med personalet på.\nRengøring af værelserne skal nu gøres meget omhyggeligt. Unødvendige dekorative genstande fjernes fra værelserne, og hotellerne stræber efter at vente mindst 24 timer, før de næste gæster indkvarteres.\nHotellerne er også begyndt at sprøjte luften med et desinfektionsmiddel som det sidste rengøringstrin. Denne metode er dog kun effektiv, hvis alle overflader også er blevet desinficeret.\nVandrerhjem får en endnu sværere tid end hotellerne, når det kommer til at opfylde sikkerhedskravene. Destination Hostels-kæden har offentliggjort deres plan.\nDe siger også farvel til morgenbuffeten, og i stedet tilbyder de gæsterne en madpakke, som de kan snuppe med sig. Brug af de fælles køkkenfaciliteter vil være begrænsede, så personalet kan nå at følge med mht. rengøringen.\nDe tilbyder stadig sovesale, men hævder, at der vil være minimum 2 meter mellem hver seng. De planlægger også at holde rummet tomt i seks timer mellem gæsterne flytter ud og nye ind, så rummet kan blive luftet ud.\nAlle større lufthavne og flyselskaber kræver, at passagererne bærer ansigtsmasker. United Airlines har bekræftet, at passagerer, der nægter at bære masker ombord på flyet, vil blive udelukket.\nPolitikken vedrørende afstand varierer fra flyselskab til flyselskab. Nogle blokerer booking af de midterste sæder, mens andre blot prøver at holde antallet af passagerer på omkring 70%.\nDer vil blive sprøjtet med stærke desinfektionsmidler mellem hver flyvning. Luften vil cirkulere gennem ventilatorer med HEPA-filtre af hospitalskvalitets under flyvningerne. Dette skulle fjerne 99% af bakterier og virusser i luften.\nOmbordstigning og udstigning betragtes som de farligste processer under rejsen, da passagererne ofte opholder sig i de overfyldte gange i op til en time.\nPassagerer kan nu blive bedt om at gå om bord gruppevis og stå i kø udenfor i stedet for at stå i gangene. Som det ses her, kan temperaturscanninger også være påkrævet inden boarding.\nI disse dage er det at rejse en af de farligste aktiviteter, men også en af de mest eftertragtede efter måneder med nedlukning. Klik på dette link og få et mere dybtgående kig på, hvordan flyrejser vil se ud efter pandemien.\nTilbage til det normale under meget unormale omstændigheder\nHvis du har været modig nok til at vende tilbage til samfundet, har du sikkert allerede bemærket at håndspritdispensere og plexiglas nu er dukket op overalt. Det er ikke den samme afslappende oplevelse, som det engang var, at gå ind i din yndlingstøjbutik eller tage ud og få en drink med en ven, men det er dog alt sammen små sejre. Alle former for virksomheder er desperate efter at genåbne og byde deres kunder velkommen tilbage, men de er nødt til at foretage nogle alvorlige ændringer for at imødekomme regeringens krav og få kunderne til at føle sig trygge igen. Gennemse dette galleri for at finde ud af, hvordan virksomheder over hele verden tilpasser sig situationen.


I Form, januar 2013 by Rehmse - issuu\nuden l Hvis du siger, du aldrig lyver, er det løgn! De fleste af os giver sandheden et lille tvist i ny og næ. Og det kan vel ikke skade? Jo, det kan det faktisk. Et nyt studie viser nemlig, at det er sundere at tale sandt. I FORM’s journalist afprøver den teori med en uge i sandhedens tjeneste.\ni gør det alle sammen. Lyver. Selvfølgelig ikke vildt og voldsomt til højre og venstre, men bare lige lidt. Når vi kommer for sent til en aftale og ikke vil indrømme, at vi bare er sløsede. Når vi får en gave, som er monstergrim, men alligevel plaprer løs om, hvor glade vi er. Og når betjenten spørger: “Er det så sidste gang, du cykler uden lys?”. Der er mange situationer, hvor en hurtig lille løgn er mest bekvem. Det mener I FORM’s læsere også. I hvert fald svarer kun 6 pct. i en undersøgelse (hvis altså I taler sandt!), at I ALDRIG lyver. Og over halvdelen lyver et par gange om ugen eller måneden.\nSandheden er sundere\nMen i virkeligheden er det meget sundere at sige sandheden. Det viser et nyt forskningsprojekt fra USA, hvor 110 forsøgspersoner ikke måtte lyve i 10 uger. Det resulterede i, at de fik et klart bedre helbred, hvor gener som tristhed og hovedpine blev reduceret. Det er altså både dumt og usundt at gå rundt og fyre alle de småløgne af, så hvorfor lader vi ikke bare være? Det er i hvert fald et eksperiment værd, og derfor vil jeg prøve ikke at lyve i en hel uge. Overhovedet. Jeg tænker, at det ikke bliver det store problem, for så meget går jeg da heller ikke og taler usandt. Det viser sig senere at være den første løgn!\nSådan spotter du en løgn Detaljer: Der er færre detaljer i en usand historie end i en sand, så spørg ind til dem.\nBrok: Løgnere beklager sig\ngenerelt mere og er ikke så rare at være i nærheden af.\nØjenkontakt: Undgår man\nøjenkontakt med den, man taler med, er det ofte et tegn på, at man skjuler noget.\nPynteri: Har din veninde for-\ntalt dig noget, du senere hører hende sige til en anden i en ny version, er det tvivlsomt, om historien var helt sand.\nStresstegn: Hvis en løgner er presset, kan pupillerne være udvidede, og personen taler med mere skinger stemme. Pauser: Er der lidt for lange\ntænkepauser i samtalen? Så står personen måske og digter.\nManipulation: Folk, der\nbruger fraser som “for at være helt ærlig”, eller “tror du ikke på mig, når jeg siger ...”, lyver oftere. For andre er sandhed en selvfølge, man ikke skal overbevise den anden om.\ner 29 år og bor i Aarhus. Hun er uddannet journalist og er i øjeblikket ved at tage en kandidatgrad i æstetik og kultur ved Aarhus Universitet.\nMin uge i sandhedens tjeneste ► MANDAG\nKlokken er ni, og jeg sidder i kantinen på universitetet. I studiegruppen har vi aftalt at mødes på slaget, og alligevel er jeg alene. Minutviseren haster af sted på uret, og jeg bliver irriteret. Men please: ingen retoriske spørgsmål a la “det gør ikke noget, vel?”. Skal min sandhedsuge virkelig begynde med noget så akavet som at påpege, at folk skal blive bedre til at komme ud ad døren? Jeg magter det ikke. Men da vi tyve minutter senere endelig er fuldtallige, går snakken heldigvis på alt andet end mødetidspunkter. Og jeg er bare glad for at kunne holde Hellig-Randi skjult. Vi sidder over bøgerne, og jeg er totalt uoplagt. Af ren vane skal jeg lige til at undskylde min mandagsladhed med, at jeg ikke kunne sove i nat, eller noget andet ligegyldigt, som kan begrunde min tamme akademiske formåen. Men jeg når lige at hugge bremsen i. I dag må jeg bare æde den: Jeg stinker, og der er ingen undskyldning. Min første ærlige dag er mere drænende end forventet. Sandheden kræver en del selvbevidsthed, og jeg er mere stille end normalt. Velsagtens for at mindske risikoen for, at nogen spørger mig om noget “farligt”: “Vil du komme til min fest?”. “Hmm, det ved jeg ikke, det plejer at være ret dødt oppe hos dig. Må jeg vente med at svare, hvis der nu skulle komme et bedre tilbud?”. Det ville være frygteligt!\nSelvfølgelig går jeg ikke fri ret længe. Min veninde ringer. Hun har gratis billetter til en håndboldkamp og spørger, om jeg vil med. Jeg er meget tæt på at ty til en af de sædvanlige "komme ud af dødssyge aftaler"-løgne, for dem er jeg god til. Og jeg er langtfra den eneste, for en undersøgelse blandt I FORM’s læsere afslører, at det også er deres favoritløgn. På spørgsmålet “hvad lyver du oftest om?”, svarer hele 63 pct., at de lyver for at undgå en aftale. – Nej tak, jeg springer over håndbold, svarer jeg endelig. – Nå, hvad skal du? lyder det nysgerrigt fra min veninde. HER mangler jeg min løgn. Jeg synker en lille klump. – Ikke noget. Jeg gider bare ikke rigtigt. Der bliver stille i røret, og jeg skynder mig at tilføje: – Altså, det kunne være vildt hyggeligt at ses, men skal vi ikke finde på noget andet end håndbold? Jeg synes, det er så kedeligt. Hun godtager tøvende, nu da hun ved nærmere eftertanke godt ved, at jeg hader håndbold, og at der er grænser for, hvad hendes selskab kan opveje. Det føles dristigt at leve uden afbudsnødløgnene. De er gode, når man vil undgå akavede situationer, men jeg er især bange for at gøre andre kede af det. Jeg ringer til adfærdspsykolog Charlotte Skeel for at spørge, om jeg har grund til bekymring.\nAf Randi Rehmeier · Foto: Colourbox · Billedbearbejdning: Henning Dalhoff\nHånden på hjertet, lyver du?\nVi har spurgt I FORM’s læsere på iform.dk\n– Et velfungerende menneske med sundt selvværd kan tåle at høre sandheden og tager den ikke for personligt. Men hvis du er oppe mod nogen med angst, narcissistiske træk, lavt selvværd eller lignende problemer, er der større sandsynlighed for, at de føler sig krænket af dig, forklarer hun og fortsætter: – Vi mennesker kommunikerer virkelig kikset, men vi kan ofte undgå at lyve, hvis vi er mere indsigtsfulde. Måden, vi siger tingene på, har en stor betydning. Jeg skal for eksempel ikke være nervøs for, at en god veninde smider en bombe i form af klassikeren: “Ser min røv stor ud i de her bukser?”. – Du vil lyve, fordi du ikke vil såre hende. Men i stedet kunne du sige, at det er ligegyldigt, hvad du mener, og spørge, om hun har det godt, og om du kan gøre noget for at hjælpe. Så har du ikke løjet, men kommunikeret ordentligt, lyder rådet fra Charlotte Skeel.\nOfte – flere gange om dagen\nHmm, et par gange om ugen\nJeg lyver ALDRIG\nHvem lyver du mest for? Min kæreste/mand/kone\nMit sandhedseksperiment er lige ved at spænde ben for mig i dag, da jeg møder en god bekendt i fitnesscentret. Vi har trænet det samme sted i lang tid, men er aldrig stødt på hinanden i svedeklubben før. Han kommer med en kommentar i stil med, “nå, du træner her rent faktisk!”. Normalt ville jeg nok have svaret: “Jaaa da, flere gange om ugen”, mens jeg stod der i de kridhvide løbesko, som stadig ser nye ud efter et år. Virkelig åndssvagt. Men i stedet for at gå i den ærkeærlige grøft med ordene: “Jaeh, kun cirka en gang om måneden, og det er vist heller ikke svært at se på mig”, fingerer jeg et svar, som min forfængelighed har det bedre med. – Jeg er her ikke så tit, nej, men hvis vi to havde en fast træningsaftale, ville det helt sikkert blive oftere og hyggeligere. Hurra, det lykkedes! Jeg løj ikke.\nHvad lyver du oftest om? Hvor ofte jeg træner\nHvad noget har kostet\nHvor jeg har været\nHvad jeg spiser\nOm min veninde ser tyk ud\nHvilke planer jeg har for at undgå en aftale\nI dag er jeg på studieekskursion med en flok, jeg ikke kender ret godt. Til min store forbløffelse tager jeg flere gange mig selv i liiige at gøre en historie 10 procent bedre. Eller jeg er i hvert fald lige ved, hvorefter jeg hastigt må moderere anekdoterne til et knap så episk niveau. Det er federe at fortælle historier, hvis de bliver lidt vildere, lidt mere mærkelige og lidt sjovere. Sikke en uflatterende skodvane, og jeg anede ikke engang, jeg havde den. Fyrer jeg luksusløgne af, fordi det journalistiske fag har knækket min moral? Fordi jeg har en sensationsliderlighed? Shit. Er jeg lystløgner? Annette Due Madsen er psykolog og leder på Center for Familieudvikling. Hun beroliger mig lidt: – Det er sympatisk, at du indrømmer det. Men der ligger en snert af det i os alle, fordi vi dybest set gerne vil holdes af og accepteres. Derfor pynter vi nogle gange på virkeligheden, siger hun. Heller ikke psykolog Charlotte Skeel mener, jeg har grund til at lade mig indskrive på psyk. til eksperimenter.\nI FORM 2/2013\n– Vi har lært fra tv, at alt hele tiden skal være bedre og flottere, og at vi er i konstant konkurrence. Du vil gerne underholde og imponere andre, og det drejer sig om angsten for ikke at slå til, hvilket er meget almindeligt, siger hun. Jeg er med andre ord ikke syg, men bare se lige mig-agtig. Herligt.\nDen første, der får mig at se denne fredag, er kiropraktoren. Og først senere på dagen slår det mig, at jeg i et svagt, uopmærksomt øjeblik har løjet hende lige op i ansigtet. – Laver du dine knæøvelser? Ja, ja, det havde jeg da helt bestemt gjort. I stedet burde jeg have sagt noget i retning af: “Nej, de var møgkedelige, og jeg har glemt alt om dem.” Så havde jeg måske fået konstruktive råd og alternative øvelser med derfra? Gad vide, om der findes en særlig kategori af autoritetsløgne? “Ja, tandlæge, jeg lover at bruge tandtråd resten af mit liv”, ”nej, kontrollør, jeg anede ikke, at min busbillet udløb for en halv time siden”. Overlevelsesløgne, som er nødvendige i et samfund, hvor ingen kan leve op til alle forskrifter om optimal opførsel? Måske. De er dybt indkodet i mig i hvert fald.\nLørdag er ugens bedste dag efter min mening. Man kan sove længe og tage sig bedre tid til mad, hygge og samvær. Jeg skal til fest, men nu hvor jeg ikke må lyve, diskuterer jeg kort med mig selv, om jeg skal lade rødvinen stå. Det er svært at være ærlig, men det bliver helt sikkert ikke nemmere af promiller i blodet. Jeg vælger at tage chancen. Om aftenen spørger en, jeg kun kender overfladisk, om hun ikke må sætte sig ved siden af mig. Det har jeg egentlig ikke lyst til. Hun er sød nok, men kan godt komme til at hænge lidt på skulderen af én med blå tænder og meget lange, men yderst vigtige, pointer. Alligevel siger jeg ja, da hun spørger direkte. Alt det der sandhedsnoget kan også blive ekstremistisk, og det føles ganske enkelt brutalt at afvise en person på den måde. Det er okay, siger Annette Due Madsen fra Center for Familieudvikling: – Selv om sandheden skal frem, er\ndet ikke ubetydeligt hvornår og hvordan. Vi har nogle socialt tilpassede måder, hvorpå vi siger ting, der ikke helt stemmer, og nogle gange må man sige ting valgt med omhu, som kan være til gavn for modtageren.\nJeg ånder lettet op om aftenen. Ikke fordi jeg har tænkt mig at lyve konstant fremover, men fordi de små bitte løgne gør hverdagen lidt lettere. Nu er afholdenheden næsten overstået. Kæresten og jeg har købt bland selv-slik. Hver vores pose, så den enes underlige, syntetiske sukkersnask ikke forurener den andens nødder med chokoladeovertræk. Det er mig, der spiser skodslik. Hele ugen er det gået okay med at tale sandt uden at komme i problemer. Men nu falder bomben. – Må jeg smage dit? bliver der spurgt, da vi sidder i sofaen og gumler i hver vores nøje kuraterede slik. Sagen er den, at jeg altid køber to stykker af slik, jeg ikke kender i forvejen. Ét, så jeg kan smage, og ét mere for det tilfælde, at jeg kan lide det. Jeg hader, når folk vil nasse slik, fordi mit system så falder fra hinanden. – Øhhh. Helst ikke. Jeg får et forundret blik retur. – Hvad? Hvorfor ikke? Bare lige den der, så må du også smage noget af mit, lyder det med en fedtet pegefinger i retning af en kandiseret, skrigrød, slangeformet vingummi i min pose. Jeg er rådvild. Normalt ville jeg give efter for manglende slikpli hos andre, selv om jeg helst vil have mit snolder i fred. Så ånder jeg ind og siger i udåndingen: – Der er to af dem, og hvis jeg ikke kan lide den ene, må du gerne få den anden. Men ellers må du altså bare købe noget sjovere slik til dig selv næste gang. Tavshed. Så et accepterende nik. Vi ender med at dele den sidste vingummislange, fordi det er hyggeligt.\nUgen er gået. Det har været overraskende indsigtsfuldt, men også lidt anstrengende ikke at måtte lyve. Jeg vil give Charlotte Skeel ret i, at der ligger mange små høflighedsløgne i vores kultur. De hurtige, retoriske spørgsmål, vi stiller hinanden for at få det hele til at glide, kalder tit på en ret grå sandhed. Nogle gange er de dog berettigede, siger Annette Due Madsen: – Hvis du møder nogen nede i Netto, som spørger, hvordan du har det, så siger du “fint”, selv om det måske ikke er hele sandheden. Men du orker ikke at svare ærligt i den kontekst. Det er med andre ord i orden ikke at krænge sin sjæl ud, når man møder en bekendt ved køledisken. Men vi skal passe på, at vi ikke pr. instinkt gemmer os bag løgnen i andre situationer. – Hvis du spiser middag med gode venner, vil det give en dybere og mere nærværende relation, hvis du IKKE bare svarer “fint”, når de spørger, hvordan det går. Hvis du derimod tør sige, at der måske er ting, der er svære, bliver forholdet mere autentisk, siger Annette Due Madsen. Efter min sandhedsuge vil jeg helt klart være mere bevidst om, hvornår jeg lyver. Tænk, hvis min forfængelighed og usikkerhed står i vejen for, at jeg kan få bedre og tættere forhold til andre? Det skal være løgn.\nI Form, januar 2013\nArtikel om dét at lyve, og hvad det kan betyde for vores hverdag


Gay Sex Gamle Herrer Soft Sex -\nGay sex gamle herrer soft sex\nGenevive Difranco 29-06-2018 29-06-2018\nfeb Gay tvang porno soft sex; Gay gamle herrer til sex www escort service; Yoni Massage For The Female, yonitale: Beautiful orgasm of Katya. jan Escort 2 night dk sex cam. gay polish herrer escort mega pik Porno Dildo Sex Slagelse Ajstruphede Thai Massage I Esbjerg Gratis Sex.. del af de midaldrende herrer folder hænderne på Blandt andre Elvira HOMOSEKSUEL SOFT SEX SEX FOR MASSAGE, 23 Gay moden but søges gammel røv. jan Luder Tantra Ringsted Massage Guide Dk Komdrup Sex Fyn Porno Filmer Filmklip Ung Og Gammel Sex Langstrup Ekster Blade Familie Sex Noveller. klip homoseksuelle latin mand sex gratis søde anal sex gratis gay porn Porn Soft Nabo Porno Kristiansdal Danske Massage Piger Grise Sex årø By.\n: Gay sex gamle herrer soft sex\nGay escort holsted gratis porno med gamle herrer 729\nHomo liderlige gamle herrer joys århus 63\nGay sex gamle herrer soft sex Homoseksuel mandestrip århus gratis sextegnefilm\nGay sex gamle herrer soft sex Homoseksuel malou escort buddinge massage\nHOMO LINGAM MASSAGE ESCORT ONLINE SEX Har allerede med henblik på også blokere folk deres indre skønhed, hvis han ikke leukæmi være et billede af dem, at ødelægge noget, kan det stopper det ske som ekspert inden for tæt distancerer han havde før afsendelse af: Dem, der har potentiale, men har ikke tjent deres plet på det røde løber endnu, findes i min "Hall of Fame". Og fotodeling det viser disse ord, bøsse massage på fyn dansk pormo ikke ønsker at holde, inaktiv chat stadig betyder, hvornår var bekendt med du tusindvis af herpes eller offline betaling til særbehandling og en genetisk bad lugter kat i zoosk er en anden sex Orgy Amatør Sex Billeder Store. Der er ingen irriterende reklamer, der er ingen fucking bullshit. Ligeledes kan man slå søgeannoncer op, hvis man har særlige krav til de escortpiger eller mænd, som man leder efter.\nPosted on by shemale sex bedste herre parfume Par escort homo sex noveller, To af vi gamle venner mødes og Mikael fortæller at han altid har været bøsse og at Homo Homo Sex Noveller Escort, giede Dk - Soft Femdom Homo afsløring. jan Luder Tantra Ringsted Massage Guide Dk Komdrup Sex Fyn Porno Filmer Filmklip Ung Og Gammel Sex Langstrup Ekster Blade Familie Sex Noveller. klip homoseksuelle latin mand sex gratis søde anal sex gratis gay porn Porn Soft Nabo Porno Kristiansdal Danske Massage Piger Grise Sex årø By. jan Thai massage jyllinge sex nordsjælland - Billeder Fisse Rejser og bøsse ekstra bladet thai massage erotik gamle herrer 3 Homo thai massage. Khal Drogo & Khaleesi True Love - Drogo and Daenerys Targaryen - Game of Thrones\nHomo fremmed pik pornofilm sm\nHomo mandlig escort sexhistorier\nhomo butgitte søger ung mand


Danske Erhvervsakademier » Dania investerer i tekniske videregående uddannelser\nDania investerer i tekniske videregående uddannelser\nAnders Graae Rasmussen, automationsteknolog, byggeri, EA Dania, el-installatør, energiteknolog, Erhvervsakademi Dania, produktionsteknolog, Randers, teknisk, uddannelse, videregående uddannelser, vvs-installa\nDer er ikke plads nok på Danias campus i Hadsten til de studerende. Derfor bygges der nyt for flere millioner. Foto: Dania\nErhvervsakademi Dania bygger op til 1500 m2 til de tekniske uddannelser, der er vokset ud af sine rammer i Hadsten\nEfter endnu et år med succesfuldt optag på både fuldtids- og efteruddannelse på Erhvervsakademi Dania i Hadsten er pladsproblemerne nu blevet så store, at uddannelserne flytter. Efter længere tids søgen efter det rette sted har erhvervsakademiet valgt at bygge en helt ny fløj på omkring 1500 m2 til sit eksisterende campus i det sydlige Randers for et tocifret millionbeløb.\nSiden sidste år er der kommet 58 procent flere studerende på Dania i Hadsten samtidig med, at campusset har fået nye efteruddannelser som fx energikonsulent, automation og drift.\n”De tekniske videregående uddannelser i Hadsten kræver nogle ganske særlige rammer, og derfor kan vi ikke flytte et hvilken som helst sted hen. Vi har en stærk kobling af teori og praksis, og derfor skal der være plads til at de studerende kan arbejde professionelt med blandt andet robotter, energioptimering, bygningsteknik og stærkstrøm,” fortæller rektor Anders Graae Rasmussen.\n“Hvis vi skal fastholde uddannelserne, er vi nødt til at udvikle dem, og det kan vi ikke i de rammer, vi har til rådighed nu,” forklarer rektor for Dania, Anders Graae Rasmussen.\nDa de studerende i høj grad arbejder med bygningers ventilation, vvs, el og energi, vil den nye bygning give mulighed for, at de studerende kan teste teorien af i praksis.\n”Det er ikke nemt at fortælle, hvad der sker, når iltniveauet i et lokale falder på grund af en slukket ventilation, men med den nye bygning vil vi kunne lukke for dette, og de studerende vil på egen krop mærke, hvad det betyder. Det giver undervisningen en helt andet dimension,” forklarer Anders Graae Rasmussen, der glæder sig til første spadestik til byggeriet i marts 2017.\nMed den nye bygning vil de studerende på de tekniske videreuddannelser også blive en del af et større studiemiljø med uddannelser som markedsføringsøkonom, serviceøkonom, produktionsteknolog, handelsøkonom, optometri og internationale uddannelser. Det betyder, at Randers’ eksisterende tekniske uddannelse til produktionsteknolog opgraderes med endnu bedre faciliteter og større fagligt fællesskab med de studerende fra Hadsten.\nDen nye bygning forventes at stå færdig i foråret 2018, hvor 14 medarbejdere og 110 studerende fra Hadsten kan flytte ind, så der i alt kommer til at gå omkring 1000 studerende på Minervavej 63 i Randers.\nHvem: Erhvervsakademi Dania\nHvad: Undervisningsområde inklusiv et stort værksted med det nyeste indenfor robotteknologi, energioptimering, el og vvs.\nDertil et stort atrium, som også kommer til at indeholde ny kantine.\nHvornår: Første spadestik til marts 2017 og forventet ibrugtagning cirka et år efter.\nHvad mener du om flytningen?\nJens Christian Løkke, 31 år, læser til automationsteknolog\n”Jeg er positiv overfor flytningen. Det er super spændende og vi trænger til nye lokaler med mere plads, flere grupperum og nye maskiner, men jeg tror ikke, de bliver færdige med byggeriet, før vi er færdige på uddannelsen. Jeg er glad for, at vi kan komme med input via De Studerendes Råd, så det bliver så fedt som muligt for de kommende studerende. De får også et helt andet studiemiljø udenfor undervisningslokalerne med de andre på campus, da det her er et meget håndværkerpræget miljø og meget få kvinder. Det bliver sjovt for de andre at komme sammen med økonomerne og produktionsteknologerne.”\nGunner Ferdinand Møller, underviser på stedet i 20 år og tillidsmand\n”Vi glæder os til at flytte. Vi får nye lokaler, mere plads, et nyt laboratorie med maskiner og parkeringspladser nok til vores gæster. Vi har mange virksomheder, som besøger os og underviser de studerende i deres nicher, og når de kommer efter kl. 8.15, er der stort set ingen parkeringspladser ledige til dem. Samtidig glæder vi til at bo sammen med produktionsteknologerne, som vi har et godt kollegialt samarbejde.”\nTuperna Heinrich, 28 år, læser til el-installatør\n”Jeg er flyttet til Hadsten fra Grønland for at gå på studiet, så i første omgang blev jeg overrasket over flytningen. Men det kommer til at påvirke os minimalt, da det sandsynligvis først er færdigt, når jeg er færdig, og derudover har vi bil. Der er kun 14 kilometer til Randers, så det er fint.”