Tidstavle frem til 1299\nTilbage til Intro - Tidstavlerne er en del af www.kristendomsundervisning.dk\nÅrstalslisten er delt i tre spalter:\n1. Teologi og kirke\n2. Kultur, herunder: filosofi, videnskab, teknik, litteratur og meget mere\n3. Magt og politik\nBrug eventuelt browseren søgefunktion - søg på navn eller årstal.\nStærkere og svagere farve i den enkelte spalte indikere højere eller lavere grad af vigtighed (Nb. Se baggrund for årstalslisten). Grøn ramme betyder særlig relevnas for Danmarks historie.\nLinket weltchronik giver adgang til omfattende tysk historie-database. Nb. for at komme til samme år som her i oversigten skal man i "WELTCHRONIK.DE" klikke videre på "Der nchtste Jahr".\n1- Første århundrede (1-99)\n(1388) -- se også: Weltchronik\n- Kejsere, Rom -\n(0020) -- se også: Weltchronik\n- Kejsere, Rom - Middelhavet, Rom\n(0021) -- se også: Weltchronik\n- magt og politik - Middelhavet, Rom\n(0018) -- se også: Weltchronik\n(0022) -- se også: Weltchronik\n49- Claudius edikt\n- jura, lovgivning - Middelhavet, Rom\nforbød jøder at bo i Rom\n(0016) -- se også: Weltchronik\n(0023) -- se også: Weltchronik\n- litteratur, Rom -\n(0017) -- se også: Weltchronik\n- kejsere, Rom - Middelhavet\n(0009) -- se også: Weltchronik\n(0019) -- se også: Weltchronik\n- Paver - Europa, Italien\n(0790) -- se også: Weltchronik\n100- Andet århundrede (100-199)\n(1387) -- se også: Weltchronik\n110- Alexander 1\n(0791) -- se også: Weltchronik\n120- Sixtus 1\n(0792) -- se også: Weltchronik\n(0793) -- se også: Weltchronik\n134-135 Bar Kochbas opstand i Judæa\n- magt og politik -\n(0045) -- se også: Weltchronik\n140- Markion i Rom\n- Kættere -\n(0044) -- se også: Weltchronik\n- Kættere - Middelhavet\n.. som havde skandaliseret sin samtidige ortodokse ved at udnævne kvinder til præster og biskopper på lige fod med mænd\n(0761) -- se også: Weltchronik\n(0794) -- se også: Weltchronik\n150- Pius 1\n(0795) -- se også: Weltchronik\n- Kættere - Lilleasien\nekstatisk profet, sammen med Prisca og Maximilla\npåberåber sig Helligåndens nye åbenbaring cf, Joh. 15,26 - Kristi snare komme, seksuel afholdendehed. Tertullian tilsluttede sig. (0026) -- se også: Weltchronik\n(0796) -- se også: Weltchronik\n161- Ptolemæus (f. 138)\n- videnskabsmænd -\nJorden kugleformet, centrum for de øvrige solen, månen og de øvrige planeters bevægelser\n(0039) -- se også: Weltchronik\n165- Justins martyrdød\n- Kirkefædre -\nJustin ville vise at kristendommen var den sande filosof\nLogos slår bro mellem den fjerne ophøjede Gud og skabningen (0043) -- se også: Weltchronik\n169- En stoiker som kejser (Marcus Aurelius)\n(0042) -- se også: Weltchronik\n169-180 Marcus Aurelius\n(0030) -- se også: Weltchronik\n(0797) -- se også: Weltchronik\n(0798) -- se også: Weltchronik\n180-192 Mithras-kulten begunstiges af kejseren\n- anden religion -\n(0040) -- se også: Weltchronik\n(0038) -- se også: Weltchronik\n190-(ca) Muratoris kanon (i Rom)\n- litteratur, bibel -\n(0048) -- se også: Weltchronik\n190-202 Viktor 1\n(0799) -- se også: Weltchronik\n193-211 Apulejus: Det gyldne æsel o.a.\n- litteratur -\n(0041) -- se også: Weltchronik\n200-199 Tredje århundrede (1-99)\n(1389) -- se også: Weltchronik\n202- Irenæus (dødsår)\n(0027) -- se også: Weltchronik\n(0800) -- se også: Weltchronik\n(0046) -- se også: Weltchronik\n207- Tertullian går over til montanismen\n- kejsere - Nordafrika\n(0024) -- se også: Weltchronik\n210-220 Sabbelius' virke (ca)\n(0073) -- se også: Weltchronik\n217-222 Calixtus 1\n(0801) -- se også: Weltchronik\n220- Tertullian (f.ca. 160)\n- kejsere -\n(0028) -- se også: Weltchronik\n222-230 Urban 1\n(0802) -- se også: Weltchronik\n(0803) -- se også: Weltchronik\n(0804) -- se også: Weltchronik\n(0805) -- se også: Weltchronik\n249- Decius' kristenforfølgelse\n- forfølgelser -\n(0032) -- se også: Weltchronik\n(0031) -- se også: Weltchronik\n251- Novatian ekskommuniceres\n(0029) -- se også: Weltchronik\n(0806) -- se også: Weltchronik\n253- Lucius 1\n(0807) -- se også: Weltchronik\n253-257 Stefan 1\n(0808) -- se også: Weltchronik\n257-258 Sixtus 2\n(0809) -- se også: Weltchronik\n258- Cyprian (f. ca. 205)\n- Kirkefædre, antign. - Nordafrika\nStyrkelse af bispedømmet, ny type,\n(0025) -- se også: Weltchronik\n(0810) -- se også: Weltchronik\n269-274 Felix 1\n(0811) -- se også: Weltchronik\n270- Pofyrios: Mod de kristne\n.. Plotin påvirket\n(0047) -- se også: Weltchronik\n(0812) -- se også: Weltchronik\n(0813) -- se også: Weltchronik\n(0033) -- se også: Weltchronik\n(0814) -- se også: Weltchronik\n300-399 Fjerde århundrede\n(1390) -- se også: Weltchronik\n(0034) -- se også: Weltchronik\n(0035) -- se også: Weltchronik\n(0036) -- se også: Weltchronik\n307-309 Marcellus 1\n(0815) -- se også: Weltchronik\n(0816) -- se også: Weltchronik\n311- Galerius' toleranceedikt\n(0037) -- se også: Weltchronik\n(0817) -- se også: Weltchronik\n312-395 Den østlige kirke\n- kirkehistorie - Middelhavet\n(0013) -- se også: Weltchronik\n314-335 Sylvester 1\n(0818) -- se også: Weltchronik\n319- Arios ekskommunikeres\nEkskommunikeres (sandsynligvis) af biskop Alexander af Alexandria. For Arios er Gud den eneste, der har evig og fuldkommen eksistens. Alt andet eksisterende - også Ordet - var skabt af intet ved hans frie viljesbeslutning. Ved inkarnationen havde ordet antaget et virkeligt menneskelegme, men skønt undergivet foranderlighedens vilkår, kæmpet sig frem til etisk fuldkommenhed, hvorfor han kan kaldes Guds søn eller ligefrem Gud. Kun sådan kunne han være etisk forbillede, når han var underkastet de samme vilkår som alle mennesker.\n(0054) -- se også: Weltchronik\n325- Kirkemødet i Nikæa\n- kirkemøder/synoder -\n(0053) -- se også: Weltchronik\n(0819) -- se også: Weltchronik\n336-352 Julius 1\n(0820) -- se også: Weltchronik\n339- Euseb af Kaesarea (f. ca. 265)\n.. fundamenet for kejserideologien\n(0071) -- se også: Weltchronik\n341- Wulfila (311-383) biskop\n- mission - Donau-området\nVisigoternes missionær. Barnebarn af romerske kristne krigsfanger. Biskop for Donau-Rhin-området 341; visigoternes overgang til kristendommen 378. Wulfila oversatte bibelen til gotisk - omvendelsen spredte sig til de germanske stamme - undtagen frankerne - stammevis omvendelse; gudstjenestesproget gotisk, kristologien homoiisk\n(0079) -- se også: Weltchronik\n(0821) -- se også: Weltchronik\nHomoiisk trosbekendelse - afkald på spekulationer over forholdet mellem Faderens og Sønnens væsen - forbød brug af begreber ousia og hypostasis som værende uden grundlag i skriften. Bekendelsen gennemtrumfet af Kejser Konstantius - under stor modstand af homiousianer og homousianere. Omgjort >362\n(0080) -- se også: Weltchronik\n361-363 Julian Apostata\n(0049) -- se også: Weltchronik\n361-363 Forsøg på genrejsning af hedenskabet\n- anden religion - Middelhavet, Rom\n(0050) -- se også: Weltchronik\n362- Alexandria synode\nSamlet af den aldrene Athanasios\nDet nikænske symbol det sande udtryk for kirkens tro - men tilladt at tale om tre hypostaser, blot ikke i betydningen adskilte væsener, og man måtte bruge ousia og hypostasis som synonymer, blot det ikke blev et dække for sabbelianismen. (0081) -- se også: Weltchronik\n366-389 Damasus 1\n(0822) -- se også: Weltchronik\n379-395 Theodosius d. St,\n(0060) -- se også: Weltchronik\n380- Theodosius edikt\ngør kristendommen til den eneste tilladte religion (i Øst?)\n(0061) -- se også: Weltchronik\n381- Synoden i Konstantinopel\nHvor Athanasius synspunkt endeligt sejrer over Arius\n(0056) -- se også: Weltchronik\n(0823) -- se også: Weltchronik\n391- Kristendommen statsreligion (Theodosius)\n- kirke og samfund -\ni hele riget\n(0052) -- se også: Weltchronik\n395- Romerigets deling\n(0051) -- se også: Weltchronik\n395-430 Augustin biskop i Hippo\n(0059) -- se også: Weltchronik\n397- Ambrosius af Milano (f. 339)\n- Kirkefædre - Rom\nskelner klar som det nførste mellem kirkelig og verdslig magt - den sidste er "søn"\n(0063) -- se også: Weltchronik\n398-402 Anastasius 1\n(0824) -- se også: Weltchronik\n400- Pelagius vækkelsesprædikant i Rom\n(0072) -- se også: Weltchronik\n400-499 Femte århundrede\n(1391) -- se også: Weltchronik\n401-410 Alerik indfald i Rom\n- slag, afgørende -\n(0067) -- se også: Weltchronik\n402-417 Innocens 1\n(0825) -- se også: Weltchronik\n412-440 Kyril af Alexandria\n(0075) -- se også: Weltchronik\n(0826) -- se også: Weltchronik\n418-422 Bonifacius 1\n(0827) -- se også: Weltchronik\n419- Hieronymus (f. 347)\nVulgata, fortaler for askese, men knap praktiserende. Askese idealiseringen imøde gået af Jovinian s. 88 Grane\n(0064) -- se også: Weltchronik\n422-432 Celestin 1\n(0828) -- se også: Weltchronik\n428- Nestorius biskop i Konstantinopel\nGår ind for den antiokenske teologi: to naturer, en person... derfor kan "theotokos" titlen til Maria ikke bevares.\n(0074) -- se også: Weltchronik\n430- Augustin dør (f. 354)\nEn tidstavle især Augustins udgivelser omkr. striden med Pelagius WWW (0055) -- se også: Weltchronik\n- fromhedsliv -\n(0177) -- se også: Weltchronik\n432-440 Sixtus 3\n(0829) -- se også: Weltchronik\n440-461 Leo d. St.\n- paver -\n(0065) -- se også: Weltchronik\n440-461 Leo 1. den Store\n(0830) -- se også: Weltchronik\nHvor den nikæno-konstantinske bekendelse fastlægges i nuv form; hvor nestorianisme og monofysitisme fordømmes\n(0062) -- se også: Weltchronik\n452- Attila angriber Italien\n(0068) -- se også: Weltchronik\n461- Leo d. I's død\n(0058) -- se også: Weltchronik\n(0831) -- se også: Weltchronik\n(0832) -- se også: Weltchronik\n- konger - Vesteuropa, Gallien\nChlodevig døbes 496, underlægger sig hele Gallien, lader det tilslutte sig den katolske kirke, ikke den øvrige gotiske/ arianske\n(0082) -- se også: Weltchronik\n483-492 Felix 3\n(0833) -- se også: Weltchronik\n484-519 Skisma mellem øst- og vestrom. kirke\n- retninger, teologiske -\n(0069) -- se også: Weltchronik\n492-496 Gelasius 1\n(0834) -- se også: Weltchronik\nØstgoternes konge (nuv. Italien, nordl. Jugoslavien)\n(0102) -- se også: Weltchronik\n496-498 Anastasius 2\n(0835) -- se også: Weltchronik\n(0836) -- se også: Weltchronik\n500-599 Sjette århundrede\n(1392) -- se også: Weltchronik\n(0837) -- se også: Weltchronik\n523-526 Johannes 1\n(0838) -- se også: Weltchronik\n526- Synoden i Orange\n- kirkemøder/synoder - Gallien\nSemi-pelagianismen fordømmes, frelsen beror alene på Gud, mennesket gennemsyret af synden, (men forudbestemmelsen afvises), den af nåden befriede vilje kan og skal bistået af GRATIA COOPERANS udøve gerninger som belønnes med evigt liv. En afglidning i forhold til Augustin.\n(0078) -- se også: Weltchronik\n526-530 Felix 4\n(0839) -- se også: Weltchronik\n527-565 Justinian (Caesareopapisme)\n- Kejsere, Byzans -\n(0057) -- se også: Weltchronik\n529- Benedikt af Nursia\n- ordensledere og stiftere - Middelhav, vest\n(0070) -- se også: Weltchronik\n530-532 Bonifacius 2\n(0840) -- se også: Weltchronik\n533-535 Johannes 2\n(0841) -- se også: Weltchronik\n535-536 Agapetus 1\n(0842) -- se også: Weltchronik\n(0844) -- se også: Weltchronik\n553- Tre-kapitel ediktet\n- dekreter: kejserlige edikter -\npavestolens direkte underkastelse under kejsermagten (Justinian)\n(0083) -- se også: Weltchronik\n(0843) -- se også: Weltchronik\n556-561 Pelagius 1\n(0845) -- se også: Weltchronik\n561-574 Johannes 3\n(0846) -- se også: Weltchronik\n565-000 Kaos i Europa\n- Oversigt: Islam -\nVed Muhammeds fødsels var Europa et stort kaos; efter den østromerske kejser Justinians død i 565, faldt også den mand der kunne holde sammen på Europa, general Belisarius der havde ledet de sejrrige felttog mod øst- og vestgoterne i 530'erne og generobret Illyrien, Italien og dele af Sydspanien, men uden deres ledelse faldt riget sammen, nordfra trængte frankere, longobardere og goter ned i Italien og forværrede situationen yderligere. I Arabien så det ikke stort bedre ud, området var delt op i en masse småriger mere eller mindre under Aksum-riget som lededes af de koptiske kristne i Etiopien, men i midten af 580'erne begyndte Aksum at trække sig tilbage efter et mislykket felttog mod Mekka og Arabien kom indenfor den sassanidiske interessesfære.\n(0772) -- se også: Weltchronik\n575-579 Benedikt 1\n(0847) -- se også: Weltchronik\n579-590 Pelagius 2\n(0848) -- se også: Weltchronik\n590-604 Gregor I\nGrane: først og fremmest symptom på fald i niveau (s. 117) Kirken i de første 8 årh.) Koch - mere positiv vurdering: Gregor så at fremtiden lå i de germanske riger, holdt et positivt forhold til Byzans, men relativ stor uafhængighed.\n(0066) -- se også: Weltchronik\n590-604 Gregor 1\n(0849) -- se også: Weltchronik\n600-699 Syvende århundrede\n(1393) -- se også: Weltchronik\n(0850) -- se også: Weltchronik\n607- Bonifacius 3\n(0851) -- se også: Weltchronik\n608-615 Bonifacius 4\n(0852) -- se også: Weltchronik\n- Kejsere, Byzans - Byzans\nredder Byzans fra undergang / stopper persernes fremmarch\n(0084) -- se også: Weltchronik\n611- Muhammed træder offentligt frem\n- religionsstiftere - Mellemøsten, Arabien\n(0094) -- se også: Weltchronik\n(0853) -- se også: Weltchronik\n619-625 Bonifacius 5\n(0854) -- se også: Weltchronik\n624-700 Islams erobringer i Mellemøsten\nDette var situationen da Muhammed begyndte det første felttog under halvmånen. Han trængte frem som en flodbølge! I 624 besejredes sassaniderne ved Bedr og ved Muhammeds død var det meste af Den Arabiske Halvø under muslimsk kontrol. Under Abu Bekr angreb muslimerne sassanidernes rige og led nederlag ved Ullais i 633 til Vologesias' styrker, men forsøgte et nyt fremstød allerede samme år og indtog Hira i 633 og Kadesia i 635, samtidig var de begyndt at rykke mod Palæstina og indtog Damaskus i 635 og Aleppo i 636 efter et års belejring og knuste ved Jarmuk en byzantinsk hær og indtog Jerusalem i 638 og rykkede videre mod Egypten hvor de indtog Farma i 639, Kairo i 640, Memphis i 641 og Alexandria i 642 og trængte videre frem og erobrede Bakar-provinsen i 643-44 og Tripolis i 647 og blev først standset af byzantinerne i slaget ved Subeitala i 648. I Persien trængte man yderligere frem og besejrede igen sassaniderne i slaget ved Nekawend (642) og hæren delte sig da i to, en fortsatte mod Isfahan som blev indtaget i 643 og Fars der blev erobret i 646 mens den anden del gik mod N og fik Kaukasus under kontrol i årene omkring 647. 646-56 blev de sidste sassanidiske provinser, Chorasan, Kerman og Seistan indtaget og her stoppede fremgangen mod øst frem til cirka 700.\n(0773) -- se også: Weltchronik\n625-638 Honorius 1\n(0855) -- se også: Weltchronik\n632- Muhammad dør - født: 570. Biografi\nMuhammad var en kraftigt bygget mand af middelhøjde, med smalle hofter og brede skuldre. Ansigtet var bredt, med sammenvoksede øjenbryn og høj pande. Det berettes at hans sved var så velduftende, at kvinderne ofte gemte det i deres parfumeflasker. Muhammad blev født i Mekka men udvandrede senere til Medina. Begge hans forældre døde tidligt og han kom i huset hos bedstefaderen 'Abd al-Muttalib. Efter hans døde, tog farbroderen Ab Tlib sig af ham, og forsørgede ham på bedste vis. I en alder af 25 år giftede han sig med Khadidja, som på daværende tidspunkt skulle have været 40 år, et opgivelse der forekommer lettere tvivlsom da hun fødte ham tre eller fire døtre, hvoraf Fatima er den mest kendte. Hun blev nemlig gift med Muhammads fætter, og hun fødte sønnerne Hassan og Hussein, og derfor nedstammer alle hans efterkommere fra Fatima. Khadidja og Ab Tlib døde i 619, førstnævnte efter et meget lykkeligt ægteskab. Muhammad tog sig derefter en ny kone, A'isha.\n(0771) -- se også: Weltchronik\n640-6d2 Johannes 4\n(0857) -- se også: Weltchronik\n- Europa, Italien -\n(0856) -- se også: Weltchronik\n642-649 Theodor 1\n(0858) -- se også: Weltchronik\n649-655 Martin 1\n(0859) -- se også: Weltchronik\n655-657 Eugenius 1\n(0860) -- se også: Weltchronik\n(0861) -- se også: Weltchronik\n664- Synoden i Whitby\ntekst 53, s. 202 Grane. Kong Oswy går fra keltisk til romersk kirkeskik\n(0093) -- se også: Weltchronik\n670-711 Islams erobringer i Nordafrika\nOmkring 670 startede man et felttog mod Karthago og gik i begyndelsen hurtigt frem og gav sig tid til at grundlægge Kairouan i 670, men herefter gik det langsomt frem, p.g.a. sej modstand fra de kristne og lokalbefolkningen og det varede 27 år inden de indtog området omkring det gamle Karthago hvor de grundlagde Tunis i 698.\nDe kæmpede sig videre frem langs den nordafrikanske kyst hvor de omvendte berberne og fik en betydelig styrke med sig og i 711 indtog de Ceuta. (0774) -- se også: Weltchronik\n(0862) -- se også: Weltchronik\n(0863) -- se også: Weltchronik\n(0864) -- se også: Weltchronik\n680-681 Den sjette synode (Konstantinopel)\n- kirkemøder/synoder - Byzans\nMonotheletismen opgives (fordømmes) - ellers et forsøg på fra kejsermagtens side at imødekomme monofysitismen -, men efter araberne har erobret de mest monofysitisk-prægede områder knap nødvendigt. Det fastslås at Kristus har to viljer og to virkemåder. Hermed ophører de kristologiske stridigheder.\n(0085) -- se også: Weltchronik\n682-683 Leo 2\n(0865) -- se også: Weltchronik\n684-685 Benedikt 2\n(0866) -- se også: Weltchronik\n685-686 Johannes 5\n(0867) -- se også: Weltchronik\n(0868) -- se også: Weltchronik\n687-701 Sergius 1\n(0869) -- se også: Weltchronik\n690- Willibrord rejser fra England til Frisland\n(0788) -- se også: Weltchronik\n700-799 Ottende århundrede\n(1394) -- se også: Weltchronik\n701-705 Johannes 6\n(0870) -- se også: Weltchronik\n705-707 Johannes 7\n(0871) -- se også: Weltchronik\n(0872) -- se også: Weltchronik\n708-715 Konstantin 1\n(0873) -- se også: Weltchronik\n711-737 Islam på den iberiske halvø\nMsulimske hærer gik over Gibraltarstrædet og besejrede vestgoterne ved Jerez de la Frontera og erobrede Sevilla og Cordoba hvorefter de rykkede videre frem og indtog Toledo i 712, Zaragoza i 714 og Nerda i 715, muhamedanerne indtog først Barcelona i 719, og herefter erobredes Narbonne og Toulouse i et i 720 og 721. De kristne havde samlede sig under Karl Martel der langsomt trak sig tilbage gennem Aquitanien (Syd-vestfrankrig) og til sidst samlede hele sin styrke i slaget ved Poitiers i 732 hvor han knuste den muslimske hær (deres første nederlag i 86 år!) og langsomt fik han det aquitanske område tilbageerobret og erobrede endda Septomanien og Narbonne i 737 hvorefter kamphandlingerne i Europa stoppede i et kvart århundrede.\n(0775) -- se også: Weltchronik\n712-000 Islam - status\nI 712 angreb man Transoxanien og Zabulistan og ved freden i Alor, 712 beherskede muhamedanerne altså dele af Forindien, Mellemøsten, Kaukasus, Nordafrika og Den Iberiske halvø med undtagelse af Asturien, et lille kongedømme ved Biscayens kyst, så stort var Baghdad-kaliffernes område, Harun al-Raschids "1001 Nat". På denne tid var muslimsk arkitektur, videnskab og kunst langt det højst udviklet og ikke barbarisk som man kunne sige om en hel del europæiske liv, til trods for at de måtte klare sig med "serør" opdagede de store astronomiske begreber og deres kunst var højt anerkendt. Som erobrere var de respekteret af de iberiske katolikker, der sjældent gjorde oprør; den spanske kultur er grundlæggende præget af muhamedanske elementer i f.eks. dansen, arkitekturen og kunsten, f.eks. er der den tidligere moské i Cordoba fra 8-900-tallet som er holdt oppe af 850 søjler, større end moskeen i Mekka, eller La Giralda, domkirkens klokketårn i Sevilla, som er en muhamedansk minaret hvorpå der er sat et renæssancetårn eller Alhambra, arkikturens underværk i Granada, den sidste by i Spanien på muhamedansk hånd (de blev i øvrigt kaldt maurere, formentlig efter Marokko) så man må indrømme at det iberisk-muhamedanske kultursammenstød har været mere frugtbart end de fleste andre kultursammenstød i denne verden.\n(0776) -- se også: Weltchronik\n715-731 Gregor 2\n(0874) -- se også: Weltchronik\n- dekreter: kejserlige edikter - Byzans\nKejser Leo Isaurier forbyder billeddyrkelse - som afgudsdyrkelse. Johannes Damaskenos forsvarer billeddyrkelsen ("Mod dem der bagvasker de hellige billeder"). Paven fordømmer forbudet 731.\n(0086) -- se også: Weltchronik\n731-741 Gregor 3\n(0875) -- se også: Weltchronik\n732- Slaget ved Poitiers\n- slag, afgørende - Gallien\nKarl Martel slår araberne.\n(0095) -- se også: Weltchronik\n739- Willibrord dør\n(0789) -- se også: Weltchronik\n(0876) -- se også: Weltchronik\n741-775 Konstantinos V\nskærpet kurs overfor billeddyrkelsen\nKonstantinos V (søn af Leo) inddrager kristologien: var Kristus både sand Gud og sandt menneske, kunne hans guddommelighed ikke afbilledes i et materielt-forgængeligt stof uden at det kom til en sammenblanding af de to naturer. (0087) -- se også: Weltchronik\n- konger -\n(0097) -- se også: Weltchronik\n(0877) -- se også: Weltchronik\n754- Paven beder Pippin om hjælp\n- paver - Vesteuropa, Gallien\n(0096) -- se også: Weltchronik\n757-767 Paul 1\n(0878) -- se også: Weltchronik\n767-768 Konstantin 2\n(0879) -- se også: Weltchronik\n768- Bagdad hovedstad i kalifatet\n- magtsymboler -\n"Madinat-al-Salam". Abbasidernes dynasti.\n(0099) -- se også: Weltchronik\n(0880) -- se også: Weltchronik\n768-772 Stefan 3\n(0881) -- se også: Weltchronik\n769-850 Islam tilbagegang og splittelse\n769 angreb Karl den Store Gascogne, som var under muhamedansk kontrol, og erobrede hurtigt området og i et felttog 777-78 så langt som til Ebro før han blev slået tilbage og besejret i slaget ved Roncevalles på De Spanske Marker i 778. Men i 801 påbegyndtes nok et felttog og Barcelona generobredes samme år og man trængte længere og længere inden i Aragonien og besejrede muhamedanerne ved Pamplona i 806 havde i 812 havde frankerne hele Aragonien, også kaldet De Spanske Marker, under kontrol, dette område rev sig løs i 850'erne og blev til kongeriget Aragon. På dette tidspunkt var muhamedanerne kommet i splid med sig selv, Almoraviderne herskede i Spanien, Ighlabiderne i Nordvestafrika, Abbassiderne i Nordøstafrika og Arabien og Omajjaderne i Syrien og Palæstina, disse fire dynastier bekrigede ivrigt hinanden og bekrigedes iøvrigt af mindre magtfulde dynastier og dette benyttede de kristne sig hurtigt af. Asturerne trængte ned i provinsen Léon og erobrede den totalt så de kristne havde 1/3 af Den Iberiske Halvø under kontrol, desuden rev Georgien sig løs og Det Byzantinske Kejserrige udvidede atter sit areal, de kristne havde næsten vundet tilbage hvad de havde tabt.\n(0777) -- se også: Weltchronik\n771- Karl d. St. alenehersker\n(0098) -- se også: Weltchronik\n772-795 Hadrian 1\n(0882) -- se også: Weltchronik\n780-802 Irene (Genindfører billeddyrkelsen)\n(0088) -- se også: Weltchronik\n786-809 Harun al Raschid\n- kaliffer -\n(0100) -- se også: Weltchronik\nBilleddyrkelsen genindføres, ikonklastere ekskommuniceres. Der skelnes mellem latrei (tilbedelse - som alene tilkommer den treeninge Gud) og proskynese (gøre til genstand for ære og respekt) som tilkommer billederne. Billederne er pædagogiske (# med latinsk teologi), men mere end det: Kristusbilledet udgjorde Kristi fortsatte inkarnation. Den, der derfor afviste kristusbilledet fornægtede hans menneskevordelse og frelsens virkelighed.\n(0089) -- se også: Weltchronik\n795-816 Leo 3\n(0883) -- se også: Weltchronik\n798- Frankerriget fælles grænse med Danmark\n- magt og politik - Europa, Norden\n(1115) -- se også: Weltchronik\n800- Karl krones som kejser i Rom\n- symbolbegivenheder -\n(0101) -- se også: Weltchronik\n800- Niende århundrede\n(1395) -- se også: Weltchronik\n804- Alkuin dør\n- historiefortællere - Europa, Frankrig\nfortæller om barbarerene og Willibrords missionsmetode\n(1114) -- se også: Weltchronik\n810- Godfred dør\n- Konger, danske - Danmark\ntronstridigheder - Harald Klak søger hjælp hos kejser Ludvig.\n(1056) -- se også: Weltchronik\n810-817 Stefan 4\n(0884) -- se også: Weltchronik\n814-840 Ludvig den fromme\n- Kejsere, tysk-rom. - Europa, Frankrig\n(1129) -- se også: Weltchronik\n815- Billeddyrkelse forbydes igen på synode\nUnder kejser Leo V (813-)\n(0090) -- se også: Weltchronik\n817-824 Paschalis 1\n(0885) -- se også: Weltchronik\n822- Ebo udnævnes som missionvikar\n- mission - Europa, Norden\n(1116) -- se også: Weltchronik\n824-827 Eugenius 2\n(0886) -- se også: Weltchronik\n826- Harald Klak døbes\n- mission - Danmark\nAnsgar sendes med ham til Danmark\n(1130) -- se også: Weltchronik\n(0887) -- se også: Weltchronik\n827-848 Gregor 4\n(0888) -- se også: Weltchronik\n830- Birka missionsstation\n(1117) -- se også: Weltchronik\n831- Ansgar biskop i Hamburg\n(1118) -- se også: Weltchronik\n842- Theodora / Synode\nKejserinde Theodora sikrer endeligt billeddyrkelsen ved synode i 843. 11 marts fejres Ortodoksiens fest i Hagia Sophia\n(0091) -- se også: Weltchronik\n844-847 Sergius 2\n(0889) -- se også: Weltchronik\n845- Hamburg afbrændes af vikingerne (Horik d.1)\nBremen hovedsæde for mission herefter. I Hedeby tillades kirke.\n(1119) -- se også: Weltchronik\n847-855 Leo 4\n(0890) -- se også: Weltchronik\n850-1000 Islam: vikingernes betydning\nMen så kom vikingerne muhamedanerne til hjælp, i første omgang plyndrede svenskere, nordmænd og danere dog i 844, 859, 910 blev muhamedanerne hærget af ødelæggende plyndringer ved Det Kaspiske Have, Sevilla, Cordoba, Lisboa, Tortosa og Balearerne, men vikingerne var som bekendt også handelsmænd og i ren ekspresfart fik de forhandlet sig frem med muhamedanerne som snart handlede ved Hedeby, Ribe, Kaupang og Birka. Handelen bestod af skind, silke og smykker til vikingerne som gav pels og rav til gengæld. Vikingerne stoppede altså hurtigt plyndringerne og så kunne muhamedanerne angribe de kristne effektivt og erobrede Korsika, Sicilien, Kreta og Sardinien, plyndrede Rom i 846, erobrede den sydligste del af Puglia (Sydøstitalien) i 840 og Garigliano i 882 og desuden plyndrede de Ragusa i Kroatien. Stillingerne i Italien var dog temmelig uholdbare og blev tabt i hhv. 871 og 915, og efterhånden som vikingeangrebene stoppede generobrede de kristne De Italienske Øer, Pisa erobrede Korsika og Sardinien i hhv. 1020 og 1050 og normannerne (efterkommere af Vilhelm Erobreren som havde bosat sig i Syditalien) erobrede Sicilien i 1061 og endda en gammel muhamedansk besiddelse, Malta i 1090.\n(0778) -- se også: Weltchronik\n855-858 Benedikt 3\n(0891) -- se også: Weltchronik\n858-867 Nikolaos I\n- paver - Vesteuropa\nbrugte de pseudo-isidoriske dekretaler til at stabilisere kirkens uafhængighed i den efter karolingske forfaldstid. En enlig svale men blev symbol på det pavelige teokrati - som Karl den store på kejserdømmet.\n(0105) -- se også: Weltchronik\n858-867 Nikolaus 1\n(0892) -- se også: Weltchronik\n867-872 Hadrian 2\n(0893) -- se også: Weltchronik\n872-882 Johannes 8\n(0894) -- se også: Weltchronik\n878- Danelagen, grænsen til Wessex fastlægges\n- fredsslutninger - Europa, England\n(1128) -- se også: Weltchronik\n882-884 Martin 2\n(0895) -- se også: Weltchronik\n884-885 Hadrian 3\n(0896) -- se også: Weltchronik\n885-891 Stefan 5\n(0897) -- se også: Weltchronik\n(0898) -- se også: Weltchronik\n896- Bonifacius 6\n(0899) -- se også: Weltchronik\n896-897 Stefan 5\n(0900) -- se også: Weltchronik\n(0901) -- se også: Weltchronik\n897- Theodor 2\n(0902) -- se også: Weltchronik\n898-900 Johannes 9\n(0903) -- se også: Weltchronik\n- Kættere - Byzans\nvia Paulikanerne indspireret gnostisk-dualistisk markionitisk asketisk bevægelse. -- indflydelse på de senere katharer.\n(0092) -- se også: Weltchronik\n900-903 Benedikt 4\n(0904) -- se også: Weltchronik\n900-999 Tiende århundrede\n(1396) -- se også: Weltchronik\n903- Leo 5\n(0905) -- se også: Weltchronik\n(0906) -- se også: Weltchronik\n903-905 Johannes l4\n(0924) -- se også: Weltchronik\n904-911 Sergius 3\n(0907) -- se også: Weltchronik\n910- Klosteret i Cluny grundlægges\n- Institutioner - Vesteuropa\naf benedictinerabbeden Berno\n(0107) -- se også: Weltchronik\n911-913 Anastasius 3\n(0908) -- se også: Weltchronik\n(0909) -- se også: Weltchronik\n914-928 Johannes 1O\n(0910) -- se også: Weltchronik\n928- Leo 6\n(0911) -- se også: Weltchronik\n928-931 Stefan 7\n(0912) -- se også: Weltchronik\n931-935 Johannes 11\n(0913) -- se også: Weltchronik\n936-939 Leo 7\n(0914) -- se også: Weltchronik\n939-942 Stefan 8\n(0915) -- se også: Weltchronik\n940- Gorm den Gamle\n(1057) -- se også: Weltchronik\n942-946 Martin 3\n(0916) -- se også: Weltchronik\n946-955 Agapetus 2\n(0917) -- se også: Weltchronik\n955-964 Johannes 12\n(0918) -- se også: Weltchronik\n959- Lothringen reformen\n.. pendant til Cluny .. Johannes Gorze (959-74)\n(0108) -- se også: Weltchronik\n962- Otto I krones i Rom\n- Kejsere, tysk-rom. - Vesteuropa\n(0106) -- se også: Weltchronik\n963-965 Leo 8\n(0919) -- se også: Weltchronik\n965-972 Johannes 13\n(0921) -- se også: Weltchronik\n968-966 Benedikt 5\n(0920) -- se også: Weltchronik\n972-979 Benedikt 6\n(0922) -- se også: Weltchronik\n979-983 Benedikt 7\n(0923) -- se også: Weltchronik\n984-985 Bonifacius 7\n(0925) -- se også: Weltchronik\n985- Harald 1. Blåtand (s.) dør\nskriver på Jellingestenen: gjorde danerne kristne\n(1058) -- se også: Weltchronik\n985-996 Johannes 15\n(0926) -- se også: Weltchronik\n996-999 Gregor 5\n(0927) -- se også: Weltchronik\n997-998 en prøve på magt aspekt\n(1304) -- se også: Weltchronik\n997-999 filosofi og kultur\nmv mv anden snak\n(1305) -- se også: Weltchronik\n999-1003 Sylvester 2\n(0928) -- se også: Weltchronik\n1000-1099 Elfte århundrede\n(1397) -- se også: Weltchronik\n1003- Johannes 17\n(0929) -- se også: Weltchronik\n1003-1009 Johannes 18\n(0930) -- se også: Weltchronik\n1004-1021 Den gale kalif al-Hakim i Jerusalem\n- forfølgelser - Mellemøsten, Arabien\n(1279) -- se også: Weltchronik\n1009-1012 Sergius 4\n(0931) -- se også: Weltchronik\n- historiefortællere - Amerika\nfortæller om ofringerne hvert 9. år i Lejre - 99 mennesker, heste mm ofres\n(1113) -- se også: Weltchronik\n1012-1024 Benedikt 8\n(0932) -- se også: Weltchronik\n1014- Svend 1. Tveskæg (s.)\n(1059) -- se også: Weltchronik\n1014-1018 Harald 2. (s.)\n(1060) -- se også: Weltchronik\n1018-1035 Knud 1. den Store (br.)\nI hele perioden 1013-42 stærk engelsk påvirkning\n(1061) -- se også: Weltchronik\n1024-1033 Johannes 19\n(0933) -- se også: Weltchronik\n1033-1046 Benedikt 9\n(0934) -- se også: Weltchronik\n1035-1042 Hardeknud (s.)\n(1062) -- se også: Weltchronik\n1039-1056 Henrik d. III\ngrebet af cluniacensiske fromhed - afsatte 4 paver, som hver hævdede deres ene myndighed - erstattede dem med sin fætter Leo IX.\n(0109) -- se også: Weltchronik\n1042-1047 Magnus den Gode (af Norge)\n(1063) -- se også: Weltchronik\n1045-1046 Sylvester 3\n(0935) -- se også: Weltchronik\n1045-1046 Gregor 6\n(0936) -- se også: Weltchronik\n1046-1097 Clemens 2\n(0937) -- se også: Weltchronik\n1047-1074 Svend d 2. Estridsen (sø.s. af Knud 1.)\nkæmper stærkt for at få Ærkebispesæde\n(1064) -- se også: Weltchronik\n1048- Damasus 2\n(0938) -- se også: Weltchronik\n1049-1054 Leo d. IX pave\n(fætter til Henrik III)\n(0110) -- se også: Weltchronik\n1049-1054 Leo 9\n(0939) -- se også: Weltchronik\n1053- Adalbert udvirker bulle om Hamburg-Bremens overhøjhed\n- dekreter, edikter: buller - Europa, Norden\n(1120) -- se også: Weltchronik\n1054- Brud mellem Byzans og Rom\n- kirkemøder/synoder - Middelhavet\nTeologisk diskuteret af Glebe-Møller i "Med venner i lys vi tale", s. 81 f (0131) -- se også: Weltchronik\n1055-1057 Viktor 2\n(0940) -- se også: Weltchronik\n1056-1106 Henrik IV\nCanossa-gang, men i 1084 rykkede han ind i Rom og Gregor VII døde i landflygtighed.\n(0112) -- se også: Weltchronik\n1057-1058 Stefan 9\n(0941) -- se også: Weltchronik\n1058-1059 Benedikt 10\n(0942) -- se også: Weltchronik\n1059-1061 Nikolaus 2\n(0943) -- se også: Weltchronik\n1061-1073 Alexander 2. (Anselm)\n(0944) -- se også: Weltchronik\n1066- Progrom i Granada\nArtikel De intolerante mUSLIMER\n(1280) -- se også: Weltchronik\n1072- Reconquista, la\n- slag, afgørende - Vesteuropa\ntilbageerobring af Spanien begynder\n(0124) -- se også: Weltchronik\n1073-1084 Gregor VII (Hildebrandt)\n(0111) -- se også: Weltchronik\n1073-1085 Gregor 7. (Hildebrand)\nLægger vægt på cølibatet, Pavens uindskrænkede herredømme i kirken og via det åndelige herredømme gennem de verdslige herskere over resten af verden. (Gregorianisme).\n(0945) -- se også: Weltchronik\n1074-1080 Harald 3. Hén (s.)\n(1065) -- se også: Weltchronik\n1080-1086 Knud 2. den Hellige (br.)\n(1066) -- se også: Weltchronik\n1086-1087 Viktor 3\n(0946) -- se også: Weltchronik\n1086-1095 Oluf 1. Hunger (br.)\n(1067) -- se også: Weltchronik\n1095- Urban II opfordrer til korstog\n- kirkemøder/synoder - Vesteuropa\n(0116) -- se også: Weltchronik\n1095- Islam, korstogenes begyndelse\nI 1095 var situationen blevet uacceptabel for de kristne, efter mange års fred omkring Jerusalem (utvivlsomt den længste fredsperiode i den by), hvor kristne og muhamedanere gensidigt respekterede hinanden, havde seldsjukkerne, et tyrkisk-muhamedansk rytterfolk erobret byen i 1071 og siden pålagt pilgrimmene store skatter og i visse tilfælde tortureret dem. Byen måtte derfor befries. Lejligheden kom, da seldsjukkerne begyndte at erobre mere og mere af det byzantinske kejserrige, så kejser Alexios I bad pave Urban II om hjælp. Urban talte så på et kirkemøde i Clermont hvor han opfordrede alle til at tage korset og generobre Det Hellige Land, de som gjorde det skulle eftergives al gæld og alle synder.\n(0779) -- se også: Weltchronik\n1095-1103 Erik 1. Ejegod (br.)\nfår broderen Knud helgenkåret - og udvirker efter besøg i Rom at Lund bliver ærkebispesæde (fra 1104).\n(1068) -- se også: Weltchronik\n1098- Cur Deus Homo\n- Udgivelser - Vesteuropa\nskrevet af Anselm af Cantebury\n(0104) -- se også: Weltchronik\n1099- Jerusalem erobres\n- slag, afgørende - Mellemøsten, Arabien\n(0125) -- se også: Weltchronik\n1099-1118 Paschalis 2\n(0947) -- se også: Weltchronik\n1100-1199 tolvte århundrede\n(1398) -- se også: Weltchronik\n1104- Asser ærkebiskop i Lund\n- biskopper, ærkebisper - Europa, Norden\n(1121) -- se også: Weltchronik\n1104-1134 Niels (br.)\n(1069) -- se også: Weltchronik\n1109- Anselm af Canterbury Å\n- teologer.. -\n(0103) -- se også: Weltchronik\n1118-1119 Gelasius 2\n(0948) -- se også: Weltchronik\n1119-1124 Calixtus 2\n(0949) -- se også: Weltchronik\n1124-1130 Honorius 2\n(0950) -- se også: Weltchronik\n1130-1143 Innocens 2(Papareschi)\n(0951) -- se også: Weltchronik\n1131- Knud Lavard myrdes i Haraldsted skov\n- magt og politik - Danmark\naf kong Niels' søn Magnus\n(1122) -- se også: Weltchronik\n1134-1137 Erik 2. Emune (s. af Erik Ejegod)\n(1070) -- se også: Weltchronik\n1137- Asser (ærkebiskop) dør\n- biskopper, ærkebisper - Danmark\n(1123) -- se også: Weltchronik\n1137-1146 Erik 3. Lam (sø.s.)\n(1071) -- se også: Weltchronik\n1143-1144 Celestin 2 (Castello)\n(0952) -- se også: Weltchronik\n1144-1145 Lucius 2\n(0953) -- se også: Weltchronik\n1145- Eskil indvier Lund domkirke\n(1124) -- se også: Weltchronik\n1145-1153 Eugenius 3. (Paganelli?)\n(0954) -- se også: Weltchronik\n1146-1157 Svend, Knud og Valdemar\n(1072) -- se også: Weltchronik\n1146-1157 Svend (s. af Erik Emune)\nValgt på Sjælland\n(1073) -- se også: Weltchronik\n1146-1157 Knud (s.s. af Niels)\nValgt i Jylland\n(1074) -- se også: Weltchronik\n1146-1157 Valdemar (s.s. af Erik Ejegod)\nValgt i alliance med Svend\n(1075) -- se også: Weltchronik\n1152-1190 Frederik Barbarossa\nJævnbyrdig modstander i pave Alexander III, støttet af cisternicienserne.\n(0113) -- se også: Weltchronik\n1153- Bernhard af Clairvaux Å\n- ordensledere og stiftere - Vesteuropa\n(0120) -- se også: Weltchronik\n1153-1154 Anastasius 4\n(0955) -- se også: Weltchronik\n1154-1159 Hadrian 4. (Breakspeare)\n(0956) -- se også: Weltchronik\n(1076) -- se også: Weltchronik\n1159-1164 Viktor 4. (Octavianus)\nDen tyske Kejsers pave - samtidig med Alexander, den "gregorianske". I Danmark støtter Valdemar d. store Viktor\n(0958) -- se også: Weltchronik\n1159-1181 Alexander 3. (Roland)(Bandinelli)\nDen "gregorianske" pave valgt samtidig med Viktor. Går af med sejren - støttet af Eskil (som derfor i en periode må gå i eksil)\n(0957) -- se også: Weltchronik\n1167- kathareren Niketas kommer til vesten\n- Kættere - Vesteuropa, Frankrig\n.. lære: den absolutte modsætning mellem Guds åndelige lysverden og skaberguden Satans mørkeverden. Lyssjælen var styrtet og lænket til materien. Med Kristus begyndte forløsning. Perfecti el. Electi optaget ved åndsdåb (consolamentum) var den rene kirke. Credentes kunne stadig leve i verden, hvor de skulle drage omsrog for de udvalgte. Ingen sakramenter, de gejstlige levede i dødssynd, fordi de ikke havde afsagt sig al verdslig magt.\n(0130) -- se også: Weltchronik\n1170- Kirkemødet i Ringsted\nEskild helgenkårer Knud Lavard og kroner og salver kongens ældste, ægtefødte søn (arvekongedømme)\n(1126) -- se også: Weltchronik\n1173- Valdes omvendelse\n- Kættere - Vesteuropa\ni Lyon. Købmand, der var blevet rig af åger, omvendt, forærede sin egendom væk (Mt. 10). For Valdeserne var bjergprædiken Lex Christi .. afviste krig, edsaflæggelse, blodsudgydelse, fornægtede ikke sakramenterne, men mente de var ugyldige, forvaltede som de var af ugudelige præster. Da de fik prædikeforbud blev de for alvor vendt mod kirken. Kirkerum, sakramenter, liturgi, relikvier, etc talte ikke i den sande kirke.\n(0129) -- se også: Weltchronik\n1177- Eskil nedlægger ærkebispeembedet og rejser til Clairvaux\n(1125) -- se også: Weltchronik\n1178- Absalon ærkebiskop\nAbsalon og Esbern Snare, sønner af Asser Rig, af Hvide-slægten\n(1127) -- se også: Weltchronik\n1179- Hildegard af Bingen Å\nf. 1098. tekst bl.a. i Kristelig mystik,\n(0119) -- se også: Weltchronik\n1181-1185 Lucius 3\n(0959) -- se også: Weltchronik\n1182-1202 Knud 4. "den Sjette® (s.)\n(1077) -- se også: Weltchronik\n1185-1187 Urban 3. (Crivelli)\n(0960) -- se også: Weltchronik\n1187- Gregor 8\n(0961) -- se også: Weltchronik\n1187-1191 Clemens 3. (Scolari)\n(0962) -- se også: Weltchronik\n1191-1198 Celestin 3. (Orsini)\n(0963) -- se også: Weltchronik\n1192- Jødeforfølgelser i Yemen\nMaimonides skriver til ofre for jødeforfølgelserne i Yemen på baggrund af hans egen flugt (til Ægypten) fra almohadernes tvangsomvendelser i\nMarokko (1278) -- se også: Weltchronik\n1198- Averoes (Ibn Rushd)Å\n- filosofi - Vesteuropa\n(0127) -- se også: Weltchronik\n1198-1216 Innocens III\nkirken maksimal indlydelse på kejservalg og fyrsteudnævnelse\n(0114) -- se også: Weltchronik\n1198-1216 Innocens 3. (Segni)\n(0964) -- se også: Weltchronik\nTidstavle 1 (0-1299)\nTidstavle 2 (1300-1499)\nTidstavle 3 (1500-1799)\nTidstavle 4 (1800-2002)\n(1411) -- se også: Weltchronik


Ekstra Bladet - TV: Krigsforbryderreklame set 26,5 mio gange\nTV: Krigsforbryderreklame set 26,5 mio gange\nKendis-effekt: Krigsforbryderen Kony fra Uganda skal gøres så kendt, at verdenssamfundet ikke længere kan ignorere hans myrderier, tortur og voldtægter\nDen eftersøgte krigsforbryder Joseph Kony. (Foto: Stuart Price/AP)\nLabol Kestina bor ved landsbyen Lamur Oratido i det nordlige Uganda. Hun blev lemlæstet for livet, da en børnesoldat fra LRA-militsen skar hendes ører og læber af. (Foto: Jacob Erhbahn/POLFOTO)\nSe uddrag af videoen (4:32) over artiklen eller hele filmen (30 min.) på Youtube\nPå tre dage er videoen 'Kony 2012' blevet set mere end 26,5 millioner gange på computerskærme over hele jorden. Normalt er det sexede musikvideoer og sjove klip, der eksploderer på videotjenester som Youtube og Vimeo, men denne video er hverken morsom eller erotisk. Den handler om krigsforbryderen Joseph Kony, der med sin private hær 'Lord's Resistance Army' har myrdet, voldtaget og tortureret sig gennem Uganda og flere andre afrikanske lande. En af verdens mest eftersøgte\nManden er efterlyst internationalt, men har næsten uhindret kunne kidnappet 30.000 børn siden 1987. De er blev banket, voldtaget, tvunget til at myrde deres familier og derefter brugt som børnesoldater og sexslaver. Videoens mål er at gøre Joseph Kony så kendt, at verdenssamfundet ikke længere kan ignorere hans forbrydelser og bliver tvunget til at gribe ind. For eksempel ved at støtte militæret i Uganda med udstyr og træning. Derfor skal den 30 minutter lange film ses så mange gange så muligt. Det er i hvert fald filmmagernes budskab, der dog bliver angrebet for måske ikke at have så rene hensigter, som de giver udtryk for. Få penge når Uganda\nDet er organisationen 'Invisible Children', der er grundlagt af filmmanden Jason Russel, der har produceret filmen. Men non-profit organisationen bliver kaldt for 'svindel', 'naiv', 'farlig', 'vildledende' og 'ekstremt lyssky'. Kritikken går blandt andet på, at kun 32 procent af de penge, Jason Russel og Invicible Children tjener på donationer og salg af merchandise går direkte til hjælpearbejdet i Uganda. Resten går til lønninger i USA, huslejer, rejser, filmproduktion, lobbyister og andet. John Rudolph Beaton fra Invisible Children afviser kritikken og siger, at kun 16 procent af indtægterne går til administration. Det dækker dog over, at blandt andet udgifterne til filmen bliver kaldt projektudgifter. Støtter selv hær der brugte børnesoldater\nOveni det får Invisible Children kun to ud af fire stjerner af den uafhængige organisation, Charity Navigator, for ikke få eksterne revisorer til at gennemgå sine regnskaber. Det skyldes en teknikalitet, svarer Beaton på Facebook. Samtidig bliver de kritiseret for at støtte Ugandas hær, der også har et blakket ry for at bruge børnesoldater og begå voldtægter. Til det svarer Beaton, at de ikke giver penge direkte til nogen afrikanske hære, men at de er nødvendige for at fange Kony. Se mange flere tv-klip på Ekstra Bladet TV\n8. marts 2012 kl. 10:28\nJoseph Konys beskidte selskab\n5000 soldater skal jage krigsherren Kony\nKony-kampagne: Mal byen rød i aften\nGaddafi er nu verdens mest eftersøgte mand\nJan mødte massemorderen - så gal er han