Der bli r et yndigt land. Scenarier for Danmarks grønne fremtid - PDF\nDownload "Der bli r et yndigt land. Scenarier for Danmarks grønne fremtid"\n1 2050 Der bli r et yndigt land Scenarier for Danmarks grønne fremtid\n3 VELKOMMEN TIL DANMARK I VELKOMMEN TIL ET GRØNT, EFFEKTIVT, INNOVATIVT OG RIGT SAMFUND. VELKOMMEN TIL EN ØKONOMI, SOM KÆMPER FOR SIN PLADS I VERDEN. VELKOMMEN TIL ET DANMARK, HVOR MEGET ER FORANDRET, MEN DET MESTE LIGNER SIG SELV. VELKOMMEN TIL FREMTIDEN.\n4 Realdania Debat og Mandag Morgen 2012 TILRETTELÆGGELSE Anja Bøggild, Karen Liberoth, Mette Lindberg, Louise Lindhardtsen og Kristian Sørensen, Realdania Debat, Per Meilstrup, Ida Strand og Anders Wils, Mandag Morgen, REDAKTØR Per Meilstrup, TEKST Ida Strand, I REDAKTIONEN Anders Wils, DESIGN Designit, TRYK Zeuner Grafisk as INDHOLD 10 PEJLEMÆRKER for det grønne Danmark i 2050 FORORD Det er svært at spå men det er nyttigt Metode SÅDAN GJORDE VI Det grønne Danmarks-scenarie er udviklet i samarbejde med Realdania Debats medlemmer og mere end 50 førende eksperter Danmark VERDENS GRØNNESTE ØKONOMI Byer BYERNES ÆRA Det 21. århundrede står i urbaniseringens tegn. Danmarkskortet domineres af to store byregioner og færre, men større, provinsbyer Livsstil NYE TIDER - OGSÅ MELLEM ØRERNE Ord PARLØR TIL 2050 Land FRA UDKANT TIL FORKANT I 2050 er de danske landdistrikter omdannet til avanceret produktion af kvalitetsfødevarer og bio-materialer, forskning, oplevelsesturisme og vild natur Livsstil FRA EJERSKAB TIL MEDEJERSKAB Verden DEN BRÆNDENDE PLATFORM Boliger BO BEDRE Vores boliger producerer energi, kan genanvendes og tænke selv. I 2050 bor vi i høj grad i de samme huse og lejligheder - men de er toptunede Livsstil PRISEN PÅ FORURENING Transport DEN SKRÆDDERSYEDE REJSE Vi kører stadigvæk i bil, men den kollektive trafik får en renæsancei det 21. århundrede\n5 10 PEJLEMÆRKER FOR DET GRØNNE DANMARK I Danskerne er by-mennesker. De små samfund kæmper for deres overlevelse 2 Vi elsker parcelhuset men har renoveret det 3 Vores energisystem er elektrisk og intelligent 4 Konkurrencen på verdensmarkedet er benhård Asien har magten 5 Vi skaber vækst ved at levere løsninger på de globale udfordringer 6 Der er mere og vildere natur og nye dyrearter 7 Vi genbruger, køber grønne mærkevarer og passer på vores ting 8 Udkantsdanmark er blevet til Forkantsdanmark 9 Vi ejer mindre og lejer, abonnerer og deler mere 10 Transportsystemet er kollektiviseret og el-bilen er standard\n6 10 11 FREJA, FYNSBROEN OG LIDT FANTASI Som det vil fremgå af de følgende sider, så optræder der byer, broer og byggerier i fremtidens Danmark som de færreste har hørt om før. Enkelte steder har vi tilført scenariet lidt ekstra fantasi og inspiration, og bl.a. opfundet den jyske byregion Freja (bæltet fra Randers/ Aarhus til Trekantsområdet), den vestsjællandske købstad Symbiosis (det vi i dag kender som Kalundborg), det kombinerede svinebrug og gartneri Pig City i Galten ved Aarhus og en broforbindelse mellem Bogense og Juelsminde, som vi kalder Fynsbroen. Alt sammen forudsigelser, som selvsagt ikke skal tages for pålydende, men som på den anden side slet ikke er urealistiske i et fremtidigt grønt Danmark og som kan være med til at folde fortællingen ud. FORORD DET ER SVÆRT AT SPÅ MEN DET ER NYTTIGT Af Flemming Borreskov, administrerende direktør, Realdania Kan man forudsige hvordan det danske samfund vil se ud om fire årtier? Svaret er enkelt: Nej, det kan man ikke. Til gengæld kan man lære en masse ved at gøre forsøget. At tegne konturer af fremtiden er en effektiv og nyttig måde at analysere nutiden på. Det skaber en forståelse for, hvordan vores samfund udvikler sig og hvordan vi kan realisere samfundsmæssige målsætninger. Det kan også medvirke til at kvalificere de valg, vi tager hver eneste dag, for at forme udviklingen - og i sidste ende den verden, vi ønsker at leve i. Med Mark Twains ord: Planlæg fremtiden du skal tilbringe resten af dit liv i den. I Danmark har vi truffet ét bestemt valg om fremtiden: Danmark skal være et grønt samfund. Et land og en økonomi, som skaber velstand og vækst gennem bæredygtige løsninger. Det danske Folketing har besluttet, at Danmark i 2050 skal være uafhængig af fossile brændsler, og kommuner, virksomheder og organisationer slutter op om visionen. Det er et meget ambitiøst mål. Det kræver, at vi omstiller hele vores energisystem, at vi minimerer den miljømæssige belastning af vand, luft, jord og biodiversitet og samtidig skaber den økonomiske vækst, der bevarer og udvikler vores velfærd. Én ting er sikkert: En sådan revolution kan ikke gennemføres, hvis ikke vi har et fælles billede af den fremtid, vi ønsker. En konkret, realistisk og fælles vision for hvordan vores byer, land, transportsystem og bygninger skal se ud et pejlemærke, som alle aktører i samfundet kan navigere efter. Det er baggrunden for den publikation, du sidder med i hånden. Der bli r et yndigt land er ikke et Utopia. Det er et scenarie for hvordan fremtidens grønne Danmark kunne se ud, baseret på den bedst tilgængelige viden om, hvordan verden udvikler sig. Realdania Debat har i samarbejde med tænketanken Mandag Morgen - gennem et år analyseret de trends og tendenser, der former vores fremtid og ikke mindst hvad det kræver at realisere den grønne vækst. Vi har gennemført seks workshops med deltagelse af hundredvis af Realdania Debats medlemmer, gennemgået de vigtigste skriftlige kilder og interviewet mere end 50 af landets førende eksperter indenfor en række udvalgte sektorer og temaer. Vi har valgt at tegne ét scenarie, nemlig Det Grønne Danmark. Meget tyder på, at det er her, Danmarks fremtid ligger, og al væsentlig planlægning i Danmark tager udgangspunkt i dette pejlemærke. Denne publikation tager konsekvensen af denne udvikling, og prøver at illustrere for første gang nogensinde hvad det kommer til at betyde for vores verden og hverdag. Vi hævder ikke, at sådan bliver fremtiden. Men vi har givet et bud på en sandsynlig udvikling, baseret på den bedste tilgængelige viden og dermed et bidrag til den måske vigtigste debat i dagens Danmark. Vi har af samme årsag - fravalgt en række andre, mulige scenarier, herunder et scenarie for business as usual, altså hvordan fremtiden ser ud, hvis beslutningstagerne ikke sætter handling bag ordene. Vores fokus har været, hvordan det fysiske Danmark vores byer, landområder, huse, virksomheder og infrastruktur kunne se ud. Teknologi, politik, økonomi og sociale forhold indgår kun i det omfang, det er relevant, og vi går ikke i dybden med fremtidens energisystem, som allerede er indgående beskrevet i Klimakommissionens rapport Grøn energi. Meget kan i sagens natur ændre sig på fire årtier, men det gør ikke øvelsen mindre relevant. Realdanias målsætning er at skabe livskvalitet gennem det byggede miljø, og Der bli r et yndigt land er et vigtigt bidrag til denne mission. En varm tak til de hundredvis af Realdania Debat-medlemmer og 50 eksperter, der har deltaget undervejs. Hvert eneste bidrag har været med til at kvalificere dette arbejde, som vi håber, kan medvirke til et innovativt, velstående og bæredygtig Danmark i fremtiden. Flemming Borreskov Administrerende direktør Realdania\n7 12 Metode 13 Metode Metode SÅDAN GJORDE VI Det grønne Danmarks-scenarie er udviklet i samarbejde med Realdania Debats medlemmer og mere end 50 førende eksperter. Det bli r et yndigt land er resultatet af et års scenariearbejde, gennemført i samarbejde mellem tænketanken Mandag Morgen og Realdania Debat. Målsætningen har været at udvikle et scenarie, der beskriver mulige perspektiver for det danske samfund, hvis beslutningstagerne realiserer de ambitioner, der er grundlagt med Klimakommissionens rapport Grøn energi (2010). På baggrund af Grøn energi har et bredt flertal i det danske folketing bakket op om en vision, som skal gøre Danmark uafhængig af fossile brændsler i De politiske visioner har siden fået bred støtte fra dansk erhvervsliv, kommuner, regioner, vidensinstitutioner og civilsamfundet. Vi har benyttet såkaldt backcasting som metode. Det betyder at vi har taget udgangspunkt i en fremtidig målsætning, et scenarie, man ønsker at realisere (her: Et fossiltfrit Danmark) og derfra regnet baglæns. Altså undersøgt hvilke tiltag, processer og forandringer, der er de mest sandsynlige forudsætninger, hvis scenariet skal blive til virkelighed. Hvor Klimakommissionens rapport kan opfattes som et energiscenarie for 2050 er dette et parallelt, bredt anlagt samfundsscenarie, baseret på den klassiske definition af scenarier, udviklet af den amerikanske tænketank RAND Corporation i 1950 erne: Et rigt og detaljeret portræt af en sandsynlig, fremtidig verden 1. Vi har udvalgt fire fokusområder, der er blandt de væsentligste i omstillingen til et grønt samfund: Byer, bygninger, land og transport. KILDEMATERIALET ER HOVEDSAGLIGT KVALITATIVT OG OMFATTER: Studie af relevant litteratur. Kvalitative interviews med 50 af Danmarks førende eksperter. Seks workshops med deltagelse af ca. 300 imedlemmer af Realdania Debats seks debatfora. De seks workshops bestod af 2-3 ekspertoplæg, to runder af gruppearbejde og plenumdiskussion. HVER WORKSHOP VAREDE CA. 4 TIMER, OG OMFATTEDE: Privat Boligforum, 8. april 2011, Herning Erhvervsforum, 25. maj 2011, Herning Almen Boligforum, 18. august 2011, Vejle Ejerboligforum, 26. oktober 2011, København Landbrugsforum, 3. november 2011, Veksø Byudviklingsforum, 11. januar 2012, København Scenariet er afgrænset til Danmark, men influeres naturligvis af verden omkring Danmark. Vi har lagt til grund, at EU fortsætter implementeringen af den såkaldte Roadmap for moving to a low carbon economy in 2050 (2011) og EU-traktatens målsætninger, som sigter på at gøre den europæiske region til en grøn økonomi. Globalt baseres scenariet på Det Internationale Energiagentur (IEA) og deres New Policies Scenario (2011) samt de internationale klimaforpligtelser, som verdens lande har påtaget sig i regi af FN-systemet (COP17, 2011). Kort fortalt anviser de to tilsammen vejen til det man kan kalde en moderat ambitiøs international indsats for at begrænse global opvarmning. De seneste fremskrivninger indikerer, at den gennemsnitlige, globale temperaturstigning bremses ved 3.5 grader over præindustrielt niveau i løbet af det 21. århundrede. VI HAR DESUDEN BASERET ARBEJDET PÅ EN RÆKKE ANERKENDTE, INTERNATIONALE SCENARIEARBEJDER, FØRST OG FREMMEST: FNs Klimapanel: IPCC Special Report on Emissions Scenarios (2000) National Intelligence Center (USA): Global Trends 2025: A transformed world (2008) Shell: Shell Energy Scenarios to 2050 (2008) og Signals & Sign posts (2011) HSBC: The world in 2050; Quantifying the shift in the global economy (2011) PÅ BAGGRUND AF DISSE HAR VI LAGT SOM PRÆMIS FØLGENDE FIRE GLOBALE MEGATRENDS: Urbanisering Befolkningsudvikling Økonomisk vækst Miljøudfordringer Realdania Debats medlemmer er brugt som referencegruppe, først og fremmest i forhold til backcasting. Medlemmerne tæller centralt placerede ressourcepersoner fra bl.a. dansk landbrug, erhvervsliv, organisationer, civilsamfund, byggesektoren og kommuner/byer. Mandag Morgen er Skandinaviens største, uafhængige tænketank, og har gennem en årrække brugt scenarier som analysemetode. På bæredygtighedsområdet har Mandag Morgen i 2011 udviklet det globale 2020-scenarie Sustainia i samarbejde med en række af verdens førende eksperter og virksomheder indenfor miljø, klima og bæredygtighed. Denne scenarierapport har i høj grad profiteret af dette parallelle arbejde. BACKCASTING 2050 MEGA TRENDS 2012 BACKCASTING\n8 14 15 SOLENERGI BLIVER MULTIMILLARDMARKED VINDKRAFT BIOBRÆNDSLER BIOENERGI VANDKRAFT BIOMASSE & AFFALDSFORBRÆNDING JORDVARME, BØLGEENERGI, MV. FORVENTEDE INVESTERINGER I VEDVARENDE ENERGI I MIA. DOLLARS DANMARK VERDENS GRØNNESTE ØKONOMI Danmark kæmper i 2050 for at bevare velfærden og navigere i en barsk, global virkelighed. Vi har fundet vores niche: at levere løsninger på verdens udfordringer Verden i 2050 er både turbulent, omskiftelig og udfordret. Og Danmark må kæmpe for at overleve. Vi forsøger at værne om og udvikle velfærden - samtidig med at befolkningen bliver ældre og dyrere at servicere, men ikke mindre krævende. Vi forsøger at skabe en bæredygtig økonomi samtidig med at konkurrencen bliver hårdere. På udebanen plager de store, globale kriser fortsat verden - med 9 mia. mennesker på planeten er der mangel på vand, ressourcer og fødevarer. Dertil kommer, at den globale magtbalance økonomisk og politisk er flyttet østpå. Asien med Kina og Indien i spidsen udgør over halvdelen af verdens befolkning og dominerer geopolitikken. Konkurrencen på verdensmarkedet øges, fordi en lang række af de store udviklingsøkonomier bliver rigere, mere veluddannede og innovative. Det er godt for dem, men stiller meget store krav til Danmark og resten af den gamle verden. Heldigvis valgte vi i begyndelsen af 2000-tallet en overlevelsesstrategi, hvor vi leverer løsninger på de globale udfordringer, bl.a. sunde fødevarer, velfærds-, klima- og miljøteknologi. Vi går målrettet efter at vende de globale risici til vores muligheder. På ryggen af historiske, danske styrkepositioner har vi kæmpet for at bevare vores plads i verden som et af de rigeste og bedste lande at leve i. Vi har svært ved at fastholde vores placering på diverse ranglister over verdens stærkeste økonomier, men har erobret positionen som Verdens Grønneste Økonomi. Positionen blev grundlagt i 2010 erne, hvor beslutningstagere på alle niveauer kommuner, virksomheder, organisationer, politikere, vidensinstitutioner og civilsamfundet valgte at bakke op om en langsigtet, ambitiøs og fælles grøn målsætning. Dermed blev der skrevet endnu et kapitel i en 80-årig grøn dansk fortælling. I 1971 etablerede Danmark verdens første miljøministerium, og udstedte nogle af verdens første, skrappe miljøregler. I de følgende fire årtier grundlagdes en af verdens mest energieffektive og velstående økonomier, som bl.a. lykkedes med at afkoble økonomisk vækst fra energiforbrug. Og frem mod 2050 udviklede vi den første økonomi i verden, der er 100 % uafhængig af kul, olie og gas. State of Green er et stærkt, globalt brand på linje med tidligere tiders Scandinavian Design og New Nordic Kitchen. Vi har opnået anerkendelse og indtjening på nye eventyr i stil med de velkendte vindmøller. Vi har været blandt de første til at udrulle el-biler i stor skala, gøre el-nettet intelligent og producere nye, værdifulde bio-materialer. København og en stribe andre danske byer er kendt for deres liveability, økologiske mad, grønne arkitektur, og mobiliteten i de danske samfund er med en avanceret kollektiv trafik bedre end i stort set alle andre lande. Alt sammen betyder det, at den danske økonomi trods alt står godt rustet i omskiftelige tider. Vores samfund er ressourceeffektivt, hvilket er et af tidens vigtigste konkurrenceparametre. Eksporten af bæredygtig viden og teknologi skaber hårdt tiltrængte indtægter til den danske velfærdsmodel. Markedet er stærkt konkurrencepræget, fordi lande som Tyskland, Korea, Kina og Sverige også satser på grøn teknologi men marke-det vokser konstant, som følge af tiltagende fokus på at løse verdens miljømæssige udfordringer. FREMTIDEN ER GRØN PROFIT I kommende årtier vil Danmark basere sin økonomi på at levere løsninger på de globale udfordringer. Et godt eksempel er grøn energi. I de kommende årtier vil markedet vokse eksplosivt og Danmark har allerede i 2010 godt fat. Over 10 procent af vores eksport er miljø- og energiløsninger. DET ER DANMARK I OG DET ER EGENTLIG RET LOGISK.\n9 17 Byer Byer 2050 BYER 2050\n10 18 Byer 2050 BYERNES ÆRA Det 21. århundrede står i urbaniseringens tegn. Danmarkskortet domineres af to store byregioner og færre, men større, provinsbyer. PÅ VEJ MOD 2050 Realdania Debat har gennemført en række workshops for medlemmerne med henblik på at kvalificere scenariearbejdet og definere hvad der skal til for at Danmark får en grøn vækstøkonomi. Inden for byledelse har medlemmerne, der bl.a. tæller Danmarks borgmestre, identificeret følgende handlinger: 1 De danske byer og bymiljøer har undergået en grundlæggende forandring i 2050 fra småbyer og forstæder til købstæder og storbyer, der fungerer som landets centrale vækstmotorer. Urbanisering, befolknings-udvikling, nye økonomiske vilkår samt omstillingen til et højeffektivt samfund, der drives af vedvarende energi, har gradvist omdannet det byggede miljø, bystrukturen og - ikke mindst - livet i byerne og byområderne. Byerne indtager en afgørende rolle for økonomien, ikke kun i Danmark, men globalt. Væksten og produktiviteten er højest i de fortættede byområder. Den korte fysiske afstand i byområder mellem erhvervsliv, myndigheder, medarbejdere og uddannelsesinstitutioner udgør en vigtig dynamik for at skabe nytænkning og innovation på linje med tilstedeværelsen af nøgleinstitutioner som f.eks. universiteter og forskningsmiljøer, der udgør livsnerven i den voksende innovationsøkonomi. I stedet for at bygge nye, forkromede forskerparker uden for byen er de nye innovationsmiljøer rykket ind i bykernen, ofte i gamle, overflødiggjorte industribygninger og fabrikker, hvor de skaber nyt liv i tæt samspil med kultur-, fritids- og uddannelsesinstitutionerne. I Danmark gør denne udvikling sig især gældende for landets 10 største byer, som alle rummer mere end borgere. De store befolkninger udgør et naturligt marked for mange servicevirksomheder inden for miljø- og energisektoren, der ønsker at være tæt på deres marked og kundegrupper. Byernes nære opland er ikke kun belagt med forstadsvillaer, men har udviklet sig til smarte periferier. Her finder man de tungere højteknologiske erhvervsklynger inden for bl.a. agroindustrier, der har stor gavn at trække på byernes videnstunge miljøer og den højtuddannede befolkning. Udviklingen er med til at skærpe kampen om de kloge hoveder. Borgerne, ikke mindst de veluddannede højindkomstborgere, tager det for givet, at deres kommune - uanset om det er en mindre provinsby eller en stor købstad - lever op til de strammeste miljøkrav og påtager sig en aktiv rolle i udviklingen. Markedsføring af grønne byer og grøn livsstil er håbløst forældet. En by, der rummer livskvalitet og udvikling, er nødvendigvis miljøvenlig, og det, der tiltrækker borgere og virksomheder er en skarp profil, der adskiller byen fra andre byer og som understøtter borgernes og virksomhedernes opfattelse af sig selv som værdiorienterede og samfundsmæssigt ansvarlige. I de større byer er det især kreative iværksættermiljøer, der blander design, kommunikation og kunst med de nye vækstindustrier inden for bl.a. IT, finansiering, bioteknologi og life science der er eftertragtede. De mindre byer har andre konkurrencefordele: Trygge rammer, lavere tempo, gunstige huspriser og en række væksterhverv, som tager udgangspunkt i landbrug, fødevarer og bioprodukter. Samtidig konkurrerer de mindre byer på nærheden til naturen. Parallelt med den større bevidsthed om natur og miljø er efterspørgslen på outdoor-oplevelser steget markant, ligesom omfanget af vild natur er øget via naturgenopretningsprojekter og skovplantning. BY-LEDELSE Danmarks byer har behov for en mere strategisk orienteret organisation og ledelse med større fokus på visioner, service og udvikling end administration. 2 PARTNERSKABER Grøn vækst realiseres kun, hvis erhvervsliv, vidensinstitutioner og politikere i langt højere grad arbejder sammen mod fælles mål og udnytter komplementære styrker, kompetencer og indflydelsessfærer. 3 FRIHED UNDER ANSVAR Omstillingen forudsætter, at folketinget opstiller de langsigtede, overordnede mål, men overlader udførslen til kommunerne som til gengæld skal udvise risikovilje og tage ansvar for eventuelle fejl undervejs. 4 FRIVILLIGHED For at styrke lokalsamfundenes sammenhængskraft, innovation og ressourcer skal borgernes kræfter slippes løs. Mange borgere ønsker at bidrage som frivillige til samfundet, og det skal kommunerne invitere til og facilitere. Vi har den rette DNA til at forfølge grøn vækst, og vi er blandt verdensmestrene i byplanlægning. En forudsætning for at det kan lykkes er mere entreprenørskab og nye vækstvirksomheder. Kent Martinussen, administrerende direktør, DAC\n11 20 Byer Byer 2050 VÆKSTMETROPOLERNE ØRESUND OG FREJA Frem for byer med ét centrum domineres Danmarkskortet af to store vækstregioner, hvor det klassiske bycentrum er afløst af op til flere bycentre. Tidligere tiders byidentiteter, der var bestemt af bygrænser, er så småt blevet udvisket. Øresund, der dækker Hovedstadsområdet og det meste af Nordsjælland samt på den svenske side - Malmö, Lund, Helsingborg og Karlskrona er den suverænt største vækstmetropol med sine 4.5 mio. indbyggere. Regionen er koblet sammen af Loopet, letbanen der kører i en cirkel rundt om Øresund, tog og ikke mindst metroen, hvor den nyeste strækning bugter sig under Øresund til Malmø. Regionen, der er Danmarks økonomiske kraftcenter, har udviklet sig til et globalt hub for forskning, uddannelse og erhvervsliv, der er internationalt anerkendt på klima-, sundheds- og velfærdsområdet. Mod vest strækker Freja sig. En over 200 kilometer lang vækstregion, der løber som et bælte ned langs den jyske østkyst, fra Randers i nord, over Århus til Kolding i syd. Den udgør den økonomiske rygrad i Jylland, har 1.5 mio. indbyggere - og fik sit navn efter Frejas Sal, der hentyder til den smukke, danske natur i nationalsangen. Freja er især kendt internationalt som en stærk vind- og bio-klynge. Udviklingen har dog også polariseret Danmark. I de områder, der ikke er koblet på de to store danske byregioner, har konkurrencen været hård for mange mindre landsbyer. Mens de større byer vokser og trives, drænes mange små samfund i udkantsområderne for ressourcer og aktivitet og unge. Andelen af ældre i yderområderne er steget markant, og i flere og flere landkommuner er op imod halvdelen af indbyggerne over 65 år. Flere landsbyer er slettet af landkortet, fordi bykonger og kommunalpolitikere tabte kapløbet om at tiltrække nye skatteydere. Udfordringen med at håndtere en mangfoldig befolkning findes dog også i storbyerne, hvor marginaliserede grupper, som ikke kan følge med kravene på et stadigt mere krævende og specialiseret arbejdsmarked, dominerer visse byområder, der kæmper med en dårlig social profil. Flere steder har den almene boligsektor spillet en nøglerolle i forhold til at give belastede miljøer en ny grøn profil, der tiltrækker mere ressourcestærke beboere. Især unge højtuddannede par og familier er tiltrukket af adgangen til fællesservices som energibesparende fællesvaskerier, solceller og grønne tage. Generelt er livskvaliteten i the urban age højere end nogensinde før og livet i byerne rummer mange muligheder. Bl.a. har man, som led i den historiske indsats for at naturgenoprette Danmark, også valgt at etablere skov og vild natur i bynære områder, så byboerne, der må leve med at bo stadig tættere, samtidig har hurtig adgang til naturoplevelser. Det gælder også inde i centrum af byerne, hvor f.eks. de bynære havnefronter er udstyret med havnebade, kunstige strande og maritime oplevelsesparker. DEN BÆREDYGTIGE BYBO Det er ikke kun byernes indhold, der er forandret. Byerne ser også anderledes ud. Ny arkitektur og eksperimenterende byggeri blander sig med velkendt, renoveret tæt-lavt byggeri og mindre, historiske byhuse. De ligger i kompakte bykerner, hvor små, smalle gader snor sig mellem boliger, erhverv og institutioner. De brede veje, parkeringspladserne, lyskurvene og boulevarderne er forsvundet i bycentrene til fordel for tættere bebyggelse og nye byrum i form af parker, by- og gårdhaver, store pladser og små torve. Udviklingen har også fundet sted under jorden. Hyppigt forekommende ekstrem-vejr i form af monsterregn og orkanlignende storme har gjort det nødvendigt at investere gigantiske midler i nye vand- og kloaksystemer, og bygninger, veje og jernbaner er blevet klimasikret, så de kan modstå vejrgudernes rasen. Men også resten af byernes infrastruktur er blevet renoveret som led i den nationale indsats for at integrere og gøre det danske el-net intelligent og udbygge forsyningssystemet til at kunne håndtere avanceret affaldssortering. Den udvikling har også skabt nye muligheder for boligmassen, hvor niveauet inden for bæredygtigt og grønt byggeri har nået nye højder med bl.a. genanvendelige boligkoncepter. Danmarks byer er ikke alene blevet grønne og trådt ind i den grønne økonomi de er blevet en af de væsentligste drivkræfter i en ny æra, hvor de gradvist har fået magt over en større del af både planlægning, udvikling, regulering og finansiering. Mere end 9 ud af 10 danskere bor i byerne, og de har derfor haft en dominerende betydning i fire årtiers bestræbelser på at skabe et samfund, der balancerer hensynet til ressource- og energiforbrug med fortsat velstandsstigning. Forskellen i CO2-udledning pr dansker afviger markant alt efter hvor man bor. En bybo udleder kun 6 ton CO2 om året, mens en landbo udleder 9 ton. Tidligere var husholdningerne og transport de to største kilder til udledning af CO2 i Danmark. I 2050 er husholdningernes energiforbrug halveret, og transportsektorens andel er reduceret betragteligt i forhold til den fortsatte stigning i mængden af transport. Teknologiske fremskridt indenfor bl.a. energiproduktion, materialer og batterier har en stor del af æren, men det har byerne også. Næsten 100 procent af alle bygninger er koblet på fjernvarme- og fjernkølingsystemer, der primært bruger biomasses, solenergi og jordvarme. Resten af byens energi er elektrisk og produceres fra mange store og små anlæg, der udelukkende bruger vedvarende energikilder som vind, sol og bølger. Alle producenter og slutbrugere er bundet sammen af et intelligent, fleksibelt energinet. Vores huse er blevet intelligente enheder, der taler sammen med bilen, køleskabet, dybfryseren, boligens øvrige infrastruktur og hjemmets mange elektroniske gadgets for at sikrer den mest optimale udnyttelse el, vand og varme på alle tider af døgnet. Byboernes bæredygtige mindset er dog ikke kun begrænset til miljøet og det grønne. I 2050 er vi så langt i omstillingen til den grønne økonomi, at nye udfordringer har indtaget dagsordenen. Den største er sundhed og jagten på løsninger, der kan komme kroniske livsstilssygdomme til livs. I den sammenhæng er muligheden for at bevæge sig fysisk i byrummet af stor betydning og mange områder er nu indrettet med vægt på rekreative og fysiske aktiviteter. Legepladser for voksne er skudt op mange steder, ligesom at parker og grønne åndehuller skaber plads for refleksion og ro i en ellers hektisk tilværelse. TJEK 2050 For at de kompakte og tætte byer kan forblive tiltrækkende, er det nødvendigt at holde fokus på liveability. Gertrud Jørgensen, professor, Skov & Landskab, Københavns Universitet AALBORG 9 UD AF 10 DANSKERE BOR I BYERNE. KILDE: DANMARKS STATISTIK VÆKSTMETROPOLERNE ØRESUND OG FREJA Frem for byer med ét centrum domineres Danmarks-kortet af to store vækstregioner, hvor det klassiske bycentrum er afløst af op til flere bycentre. Tidligere tiders byidentiteter, der var bestemt af bygrænser, er så småt blevet udvisket ESBJERG RANDERS SILKEBORG AARHUS FREJA HORSENS VEJLE KOLDING ODENSE ROSKILDE ØRESUND KØBENHAVN\n12 22 Byer 2050 NYE BYER I BYEN I 2050 drømmer en stor del af danskerne stadig om at bo i et parcelhus, der for mange er lig med den ultimative hjemlige komfort. Men bylivets miks af gode jobs, attraktive boliger, uddannelser, korte afstande, tilgængelighed og det store udbud af kreative miljøer og kulturtilbud udgør et attraktivt alternativ, der fortsætter med at tiltrække studerende, singler, børnefamilier og karriereryttere til landets to vækstcentre, der stadig også huser en stor andel ældre. I byerne bor vi tættere og ovenpå hinanden i mere energieffektive boliger og boligområder. Bygninger og boliger fra det gigantiske byggeboom som blev påbegyndt 100 år tidligere under velfærdsboomet fra 1950 erne til 1970 erne, har gennemgået en omfattende energirenovering. Klima- og energicertificerede håndværkere har været med til at sikre besparelser i milliardkassen både i den private og offentlige boligmasse. Den mest markante forandring er dog at finde i de nye bydele, der danner rammen om størstedelen af det eksperimenterende nybyggeri. I København drejer det sig f.eks. om den CO2-neutrale bydel Nordhavnen, der med et miks af nyt og gammelt byggeri danner hjem for indbyggere. Nordhavnen blev fra første pennestrøg designet til at være state-of-the-art bæredygtig. Det betyder blandt andet, at biltrafik er begrænset, og at affaldsselskaberne foretager avanceret urban mining, dvs. at de systematisk indsamler, sorterer, adskiller og genanvender alle materialer, der ellers ville ryge ud til affald. I Nordhavnen er selvforsyning er også systematiseret. Fra boligerne er der typisk adgang til små altan- eller taghaver, hvor man f.eks. kan dyrke egne grøntsager urban farming. Andelstanken lever videre i bedste velgående, selvom andelsboligen er uddød og erstattet af eje- og lejeboliger. Også Sydhavnen og Valby danner rammen om nye attraktive bydele som Carlsberg Byen og Christiansberg, der skyder op på det gamle grønttorv i Valby. Ligesom i Nordhavnen er bæredygtighedsprofilen bygget op om sammenhængende koncepter, der målrettet går efter at tiltrække ressourcestærke indbyggere. F.eks. er Carlsberg som byens nye internationale kvarter fyldt med udenlandske studerende og medarbejdere, mens man i Christiansberg bl.a. har haft fokus på at skabe rammer for det gode børne- og familieliv. Selv om bydelene emmer af ny og banebrydende arkitektur har man mange steder også formået at bevare og bygge videre på arven fra den industrielle arkitektur med renovering af siloer, fabriksanlæg, kraner mv., der nu har indtaget nye funktioner som boliger, kulturhuse, kontorbygninger, daginstitutioner og skoler. Samtidig har de nye bydele haft de bedste forudsætninger for at gøre op med den gammeldags struktur med bilen som det dominerende element, og i stedet indrette sig som smart cities med langt mere fleksibelt byrum. Her blandes biler, cyklister og fodgængere på fælles transportstrøg, hvor forgængere og cykler er øverst og bilen nederst i den trafikale fødekæde. Dermed udnyttes byrummet langt bedre til fri leg og bevægelse. 90 procent af den bystruktur, vi ser i dag, vil også stå der i Men måden vi bruger byen vil ændre sig i takt med at dagliglivet får andre rytmer. Jens Kvorning, professor, Kunstakademiets Arkitektskole DEN NYE HOVEDSTAD København har flere indbyggere end i 2010, og en række nye bydele skyder op. Kilde: Københavns Kommune NORDVEST VALBY CARLSBERG KØDBYEN & POLITITORVET SYDHAVN NØRRE-CAMPUS NORDHAVN ØRESTAD AMAGER ØST Nybyggeriet fylder ikke meget i antal kvadratmeter i forhold til renoverede kvadratmeter, men enkelte fyrtårnsprojekter har understøttet Danmarks brand som State of Green og verdens grønneste økonomi. I Symbiosis på Vestsjælland det gamle Kalundborg er en hel købstad integreret i én altomfattende ressource-cyklus, som betyder at boliger, erhvervsliv og lokal transport er baseret på 100% genanvendelse af vand, energi og biomasse. I Galten udenfor Aarhus tiltrækker Pig City, verdens første kombinerede svinebrug og gartneri i tre etager, sig fortsat stor opmærksomhed fra investorer og eksperter fra hele verden kvm med svin i stuen, gartneri på 1. sal og biogasanlæg i kælderen. Produktionen af svin, roser og tomater indgår i en ressourcecyklus, der også indebærer selvforsyning med energi. Ideen er eksporteret til hele verden, og Pig City har bragt Danmark i verdenspressen som eksempel på radikal, grøn innovation. METROEN SOM KØBENHAVNS LIVSNERVE Indbyggerne i Danmarks større byer er stolte over at leve i CO2-neutrale byer. Luften er renere, det er blevet sundere at være bybo. Livskvaliteten er øget. En gæst fra fortiden vil først og fremmest bemærke stilheden, efter at forbrændingsmotoren forlod byerne i løbet af 2030 erne. Men omstillingen til vedvarende energi har langt fra løst det store problem, som landets hovedstad deler med andre storbymetropoler: trafikkaos. Veludviklet informationsteknologi gør det let at arbejde og holde møder hjemmefra, men de fleste af os fortrækker alligevel at være fysisk til stede for at værne om de sociale relationer og netværk. Viden og rådgivning er vores største eksportvare og det stiller krav til, at vi kan bevæge os hurtigt rundt lokalt, regionalt og globalt. Af samme grund er behovet for at pendle vokset markant sammenlignet med niveauet for 50 år siden. Det kan mærkes i København, hvor indbyggertallet alene inden for kommunens grænser er eksploderet med omkring personer på fyrre år, mens over en halv million mennesker hver dag bevæger sig inden for kommunens grænser for at arbejde eller studere. Selv om de eldrevne transportmidler er langt mere miljøvenlige, er det voldsomme pres på infrastrukturen dårligt for væksten. Det har tvunget København og omegnskommunerne til at investere massivt i at udbygge det kollektive trafiknet. Den største investering findes under jorden. Hvad der oprindeligt startede som en enkelt metrolinje, der forbandt Vanløse og Amager, er vokset til et net af forskellige linjer, der bugter sig i den københavnske undergrund og giver København status som en af de storbyer i verden, der er bedst forbundet gennem kollektiv trafik. Udbygningen betyder, at ni ud af ti indbyggere i byens centrum og brokvarterer nu højst skal bevæge sig 600 meter for at 2012 DE TEGNER FREMTIDEN MIDDELFART Middelfart kommune har allerede i dag taget hul på fremtiden indenfor energieffektivisering, partnerskaber og nye forretningsmodeller. I de kommende årtier vil vi se en lang række kommuner følge det fynske eksempel. I 2008 igangsatte kommunen Danmarks første og hidtil største energirenoveringsprojekt baseret på den såkaldte ESCO-model. ESCO står for Energy Service Company, og indebærer at en privat virksomhed tilbyder at energirenovere bygninger mod at få andel i besparelsen. ESCO en garanterer energibesparelserne over en årrække, og tilbyder i mange tilfælde også finansiering. Dermed får kunden sikkerhed for både økonomien og besparelsen, ligesom den bedst tilgængelige viden om energirenovering bruges. I Middelfart har man igangsat renovering af over 100 kommunale bygninger. Den garanterede besparelse på energiregningen er 21 procent og tilbagebetalingstiden er år. De sparede penge overføres til kommunens institutioner. Middelfart kommune er allerede i gang med at udvide ESCO til den private boligmasse, hvor husejere går sammen om at renovere deres huse. Samtidig bliver de lokale håndværkere opkvalificeret og indgår i samarbejde med både kommune, banker og energiselskaber. Der er skabt 33 nye jobs i kommunen som følge af ordningen. nå en metro- eller S-togsstation. De travle passagerer på den mest populære metroforbindelse, Cityringen, står ofte op, selv om der er 2-minutsdrift og de gamle 3-vognstog er blevet udvidet til fire vogne. En anden populær forbindelse kobler byens nyeste kvarterer og løber mellem Nordhavnen og Sydhavnen, mens to andre linjer udgør en vigtig transportnerve for de tusindvis af medarbejdere og patienter, der hver dag søger mod regionens storhospitaler i Hvidovre, Bispebjerg og Rigshospitalet. Især de mange ældre har glæde af at kunne komme hurtigt til behandling og genoptræning på de store hospitaler via metroen. Mange vælger dog også at benytte de eldrevne bybusser, der farter forbi de lange køer af elbiler i særlige overhalingsbaner, der er reserveret den kollektive trafik. Busserne kører ikke efter en fast tidsplan, men i pendul- 23 Byer 2050 fart mellem de centrale trafikknudepunkter og ruterne tilpasses løbende gennem intelligent trafikstyring, der tager hensyn til de store passagerstrømme. Et andet alternativ eller supplement udgøres af S-togsnettet, der er blevet udbygget og automatiseret, så der nu køres i pendulfart som metroen. En stor del af den enorme mængde energi, der skal til for at drive hovedstadens kollektive trafiksystem i form af metro, elbusser og S-tog hentes fra den store havvindmøllepark, der er anlagt i Øresund ud for København. Under havbunden er byggeriet af den nyeste metrolinje i fuld gang. Når den står færdig, kan man komme fra København til Malmø på 10 minutter og projektet færdiggør en mangeårig indsats for at gøre Øresundsregionen til ét samlet bybånd.\n13 24 Byer Byer 2050 DE NYE BYER I 2050 vil vores byer se markant anderledes ud. Energirenoverede bygninger, mere kollektiv trafik og flere cykler sætter sit præg på livet i byen, der på samme tid er blevet mere bæredygtigt og hektisk. GRØNNE TAGE På altaner og tage vil urban farming vokse frem, en moderne pendant til nyttehaverne. 5 REN ENERGI Al energien kommer fra sol, vind, jordvarme, biomasse eller bølgekraft. 2 NYE MATERIALER Bygningerne er blevet klædt i intelligente vinduer, tag og facader, der formår at udnytte solens energi og varme optimalt med hjælp fra bl.a. solceller. 8 NYT OG GAMMELT Eksperimenterende og bæredygtig arkitektur blander sig med ældre bygninger, der er blevet opgraderet til at være selvforsynende med energi. BYBANER Metro og letbaner har indtaget byerne. Små, lette, elektriske tog på i gadeplan og på højbaner. 1 3 REKREATIVE OMRÅDER Parker og små, grønne byrum overalt i bybilledet BILFRI ZONER Der bliver begrænset adgang til at køre i bil i centrum af byerne, der i stedet vil være domineret af fodgængere, cyklister og eldrevne bybusser. 7 INTELLIGENT ENERGI Huse og biler køber og sælger strøm. Al overskudsenergi fra f.eks. boliger, kontorer og el-bilers batterier handles løbende via det intelligente energinet.\n14 26 Byer Byer DE TEGNER FREMTIDEN DEN CO2-NEUTRALE BY I den tidligere industrihavn Nordhavnen har man taget de første spadestik til det, som bliver Københavns største bydel i nyere tid. Den kunstige halvø bliver hjem for ikke mindre end mennesker og arbejdspladser, når hele området med sine 3,5 mio. etagemeter efter planen står færdig omkring Området skal langt hen ad vejen fungere som en CO2-neutral bydel, der får sin varme og elektricitet fra jorden, vinden og solen via geotermianlæg, lokale vindmøller og solceller på bygningerne. Derudover er det tanken, at nærheden til vandet sammen med etableringen af grønne tage og områder skal udnyttes maksimalt til at skabe høj livskvalitet i området, der forbindes til resten af byen via den københavnske metro. Områdernes bygninger bliver et miks af nyt og gammelt, hvoraf de højeste bygninger højst vil række til sjette sals niveau i respekt for byens øvrige skyline. Der bliver dog tale om markante bygningsværker, der f.eks. tager farve efter områdets eksisterende byggeri som siloer, kraftvarmeværker mv. Projektet er inddelt i flere etaper, hvor det første starter i den del af Nordhavnen, der ligger tættest på resten af byen. TO HJUL FREM FOR FIRE Region Hovedstaden er gået sammen med 16 kommuner i regionen for at etablere et net at supercykelstier, der skal forbinde hovedstadens omegnskommuner med byens centrum og store arbejdspladser. Indtil videre er det kun en enkelt rute, Albertslundruten, der er fastlagt. Men ifølge skitsen til det samlede rutenet vil det bestå af i alt 26 ruter, hvoraf de længste rækker ud til Birkerød, Farum og Dragør. Ideen med supercykelstier er, at det skal være hurtigt, komfortabelt og trygt at tage cyklen til arbejde. Af samme grund skal alle ruterne leve op til en række principper for at få kvalitetsstemplet Supercykelsti. Derudover skal der afsættes ressourcer til at opretholde standarder for stiernes vedligehold på samme måde som vedligehold prioriteres højt på de store veje. Fremskrivninger viser, at nettet vil kunne øge antallet af pendlercyklister i regionen med 30 procent eller hvad der svarer til cyklister. Det svarer til en besparelse på 6974 ton CO2 om året og 307 mio. kroner, da cyklister slider betydeligt mindre på infrastrukturen end bilister. TJEK UD AF 10 KØBENHAVNERE BOR HØJST 600 METER FRA EN STATION. KILDE: KØBENHAVNS KOMMUNE MEST FOR MENNESKER Mens metroen er travlt beskæftiget i undergrunden, indtages det københavnske bybillede i stor stil af fodgængere, eldrevne busser og ikke mindst titusindvis af cykler. København er blandt de eneste storbyer i verden, hvor over halvdelen af transporten sker på cykel, heraf en stor del på ladcykler, der transporterer indkøb og børn. Pendlercyklister fra byens omegnskommuner fases i stor stil ind og ud af byens centrum via såkaldte supercykelstier, der er koblet op på vigtige trafikknudepunkter og store arbejdspladser. Cykelstierne giver særlig plads til de mange elcykler, der især er i høj kurs hos pendlere med en rejseafstand på over 5 km. Trafikken mellem byen og omegnskommunerne er mange steder adskilt for at sikre, at både cyklister, biler og den kollektive trafik kommer hurtigst muligt frem. Det sætter sine positive spor i ulykkesstatistikken. Ligesom i landets andre storbyer lægger Københavns kommune mange ressourcer i at vedligeholde cykelstierne, og services som cykelpumper og drikkefontæner langs ruterne gør livet som cyklist mere komfortabelt. Og mens de fleste veje i byens centrum er ensrettet for biler og busser, gælder de samme regler ikke for cyklisterne, der er friere til at bevæge sig rundt. Vælger man som bilist at bevæge sig ind i centrum af byen, må man for det meste under jorden for at finde en parkeringsplads i et af de underjordiske anlæg. De fleste p-pladser på landjorden har måttet vige for cykelstier, større fortove og rekreative områder. I mange af byens boligområder er kantstensparkering forbeholdt 15-minutters parkering og reserveret de mange varevogne, der leverer pakker og varer købt over internettet. I takt med, at fodgængere og cyklister tager over vil man i flere tætte byområder bryde med den klassiske funktionsopdeling af trafikken og blande de forskellige trafikstrømme på nye måder. Brian Hansen, områdechef, Københavns Miljø- og Teknikforvaltning Også cyklisterne må finde vej ned i underjordiske parkeringsanlæg, hvor cyklen står i læ for regn, sne og vind, mens en stor del af cykelparkeringen på landjorden er forbeholdt den kommunale cykelleje-service, hvor man med en enkelt SMS hurtigt kan springe op på en af kommunens mange tusinder bycykler. Det er også fristende at tage de kortere ture til fods. Byerne er bygget, så de opfordrer til at bruge kroppen som transportmiddel. Af samme grund har man valgt at tilgodese fodgængerfolket i de større byer, hvor flere gågader og bredere fortove skærmer de udsatte trafikanter fra resten af trafikken. Tiltag som dette har gjort et stort indhug i antallet af trafikdræbte. Pladsen omkring de centrale trafikhubs er frigjort for biler, så f.eks. brugerne af Danmarks travleste station, Nørreport, ikke længere bliver smidt ud på vejen, så snart de træder op fra undergrundens dyb, men kan bevæge sig ubesværet via en stor plads ud i byens mange små gader. Mange steder bevæger fodgængerne sig ikke længere på bilisternes præmisser på fortove langs de trafikerede veje, men via korridorer, hvor der kan skydes genvej gennem boligkarreer og gårdsystemer.\n15 28 Livsstil 2050 LIVSSTIL: NYE TIDER OGSÅ MELLEM ØRERNE Nye regler, love og priser har tvunget os til at leve mere bæredygtigt. Forandringerne i verden omkring os forplanter sig også til vores måde at leve og tænke på. Befolkningstilvæksten, ressource-chokket, fødevaremanglen mange steder i verden og de hyppigere tilfælde af naturkatastrofer har givet os noget at tænke over og samtidig er vi underlagt en lang række nye regler og lovgivninger, der er designet til at ændre vores levevis. Også priserne på alt fra vand til biler giver os en markant tilskyndelse til at leve mere bæredygtigt ligesom vi igennem årtier er blevet stopfodret med informationskampagner. Tilsammen har det langsomt, men sikkert, flyttet vores livsmønstre og vaner. Også selvom vi stadigvæk stritter imod. De fleste danskere husker den oktoberdag i 2046, da menneskeheden rundede 9 milliarder, og konsekvensen er bl.a. at prisen på alle typer af knappe ressourcer - fra bomuld og papir til vand og energi er højere end nogensinde. De nye erstatningsmaterialer er bedre, men endnu ikke billigere. Samtidig har skiftende regeringer reformeret vores skattesystem, så vi i langt højere grad betaler afgifter og skatter over vores forbrug frem for over vores indtægt. At ramme os på pengepungen er stadigvæk den mest effektive måde at tvinge os til at ændre adfærd. Alle former for energi er dyrt meget dyrt for at sikre, at vi vedligeholder og optimerer vores huse, byer, produktion og transportsystem. Det er slut med at nyde godt af billige varer fra Østen. Hele EU har pålagt importerede varer told og afgifter, hvis producenterne ikke kan dokumentere, at de er fremstillet ressourceeffektivt og med hensyntagen til miljøet. En lang række virksomheder i Danmark er pålagt kvoter for deres energi- og ressourceforbrug. Årstidens lokalt producerede fødevarer pålægges lavere moms end importerede. Producenter af stort set alle forbrugerprodukter er tvunget til enten at indsamle deres varer og emballage igen efter anvendelse eller betale andre for at gøre det. Der er pant på mælkekartoner, lyspærer og papir. I visse tilfælde er tingene direkte blevet forbudt. Det gælder f.eks. olie- og gasfyr, aluminiumsdåser og regnskovstræ. Danskerne brokker sig fortsat over skatter og afgifter men de fleste ved godt hvorfor tingene koster. Som følge af mange års international politisk uenighed og tøven over for klimaforandringer er de konsekvenser, som mange ikke rigtigt troede på, nu blevet hverdag. Først og fremmest er vejret mere ustabilt. I Danmark har vi hedebølger, voldsomme uvejr, storme og oversvømmelser selvom vi stadigvæk ligger i et smørhul. Andre steder i verden rammer naturkatastroferne ubønhørligt, ikke mindst i de egne, hvor modstandsdygtigheden er svagest. Vi har vænnet os til det, det er vores hverdag, men det påvirker mentaliteten, ligesom andre store omvæltninger i historien. Vi er gennem årtier blevet bombarderet med oplysningskampagner og forslag til hvordan vi Vi er den første generation med viden om hvordan vores aktiviteter influerer klimaet og derfor den første generation med magten og ansvaret for at ændre vores forhold til planeten. Katherine Richardson, professor, prodekan, Københavns Universitet kan ændre vores forbrug. I skolerne lærer vores børn om dyrearter som næsehorn, gorillaer og tigre, der ikke længere findes udenfor zoologiske haver. De ser billeder af farvestrålende koralrev fra dengang verden var rig på dem. De læser om skove, der ikke længere eksisterer og øer, der er forladt. Det er først og fremmest vores forbrug, vi har ændret. Vi er hverken mere hellige eller klogere end tidligere, men omstændighederne skubber os i nye retninger. I virkeligheden er det de gamle dyder, der vender tilbage: At bruge op, før man køber nyt. At vedligeholde, arve og passe på. Vi gør det ikke nødvendigvis af hensyn til miljøet. Vi gør det ofte, fordi det er sund fornuft. Vi er ikke alene om at ændre verdensbillede. Trenden mod mere bæredygtige adfærdsmønstre og kulturer følges tæt af forskere på verdensplan. Talrige undersøgelser indikerer, at lige netop midten af det 21. århundrede markerer en væsentlig forandring. I takt med at vi bliver mere velstående og bedre uddannet ændrer vores bevidsthed sig fra at fokusere på materielle værdier til gradvist at fokusere på livskvalitet. EN SHAVER, DER ER LAVET EFTER CRADLE-TO-CRADLE PRINCIPPER FREM- STILLES AF 100% GENBRUGSMATERIALER. DEN DESIGNES TIL AT BLIVE SKILT AD, SÅ ALLE MATERIALER GENBRUGES. Produktion Designet til at blive skilt ad og genanvendt Transport Så let, kompakt og lidt som muligt Materialer Fornybare eller genanvendte Bortskaffelse Adskillelse og genindvinding af alle materialer Anvendelse Energi- og ressourceeffektivt\n16 30 Parlør Parlør 2050 BIOEFFEKTIVE Samfund, der formår at anvende og genanvende deres biologiske ressourcer mest intelligent, f.eks. gennem systemer, der gør det muligt at udnytte og genanvende alle affalds- og overskudsprodukter mest effektivt. BYREGION Tæt befolkede områder af landet, hvor større byer smelter sammen til sammenhængende regioner. RESSOURCEETIK Begreb knyttet til den globale ressourcekrise. I takt med, at kampen om livsnødvendige ressourcer som rent drikkevand, energi og fødevarer spidser til, diskuterer man, hvordan de eftertragtede ressourcer kan anvendes og hvem der har fortrinsret til dem. SMART GRID Det intelligente elnet, som forbinder os alle sammen, og som betyder at el og informationer kan udveksles mellem forbrugere og producenter af el og dermed styre forbruget. IQ GENBANKER Laboratorier, der opbevarer dyre- og plantegener under særligt sikrede forhold for at undgå forurening. Udgør et kæmpe forretningsområde for danske forskningsinstitutioner og virksomheder, der gennem årtier har forsket i og udviklet bl.a. tørkeresistente afgrøder og lagt grundstenen til verdens største genbank for rene dyre- og plantegener. MATERIALE-LAGERET (man-made pool). Den globale sum af materialer, som mennesket allerede har udvundet, og som i princippet kan genbruges evigt. Jo mere vi kan bruge de materialer, vi allerede har udvundet, jo mindre behøver vi at slide på resten af naturens lager. NEXT-USE I stedet for at bruge og smide væk bytter, deler, låner og lejer man, så materiale-effektiviteten mangedobles. Hvorfor smide noget ud, som andre kan bruge? Hvorfor ikke dele noget, som man ikke selv har behov for hele tiden? UPCYCLING Intelligent genanvendelse af et materiale, f.eks. byggematerialer, så værdien af materialet genskabes eller ligefrem bliver højere. Udgør et enormt besparelsespotentiale og ligger dermed højt på erhvervslivets dagsorden. URBAN MINING Indsamling og genbrug af gammel elektronik og andre genstande, der indeholder værdifulde metaller som guld, sølv, platin, iridium og andre sjældne metaller. Har udviklet sig til en hel bevægelse, der er stærkt tilstede i de større byer. Det er en indbringende forretning. DEN SMARTE PERIFERI Betegnelse for den del af Udkanstdanmark der har genvundet væksten ved at fungere som testplatform inden for grøn teknologi og innovation i nye energi-, landbrugs- og transportløsninger. Smart skal forstås som intelligent. DOCKING-BOLIGER Særlige boligkoncepter, hvor beboeren får adgang til de vigtigste services på relativt få kvadratmeter. Oprindeligt udviklet til travle karrieresingler, der for det meste er på farten og derfor ikke har brug for mange kvadratmeter. Huslejen inkluderer ofte services som tøjvask og rengøring. Ligger centralt i de store byer tæt på kulturelle oplevelser, forretninger, lufthavn og internationale toglinjer. ENERGILANDSKAB Større landområder, hvor man dyrker energiintensive afgrøder som f. eks. soja, majs og pil side om side med store vindmøllemarker og solcelleanlæg. MOBILIQUALITY Begreb der beskriver kvaliteten i dét at være mobil, ofte i den kollektive trafik. En høj mobiliquality angiver, at det er let og bekvemt at bevæge sig fra et sted til et andet og at man samtidig har adgang til en række services, der f.eks. gør det let at arbejde, holde møder eller blive underholdt undervejs. URBAN FARMING Produktion af afgrøder og andre landbrugsprodukter i byområder, fra små lokale gartnerier på hustagene til større agroindustrielle landbrug i gamle industrikvarterer, hvor der f.eks. opdrættes svin i tårne også kaldet Vertical Farming. RESSOURCECHOK Den krise, som opstod i 2020 erne som følge af rovdrift på f.eks. lithium, kobber, stål, fosfor og andre knappe råmaterialer med deraf følgende rekordagtige prisstigninger.\n17 32 Land Land 2050 LAND 2050\n18 34 Land Land 2050 FRA UDKANT TIL FORKANT I 2050 er de danske landdistrikter præget af til avanceret produktion af kvalitetsfødevarer og bio-materialer, forskning, oplevelsesturisme og vild natur. Der er vækst ude på landet men samtidig er mange små samfund marginaliserede eller helt forsvundet tallet har stået i byernes tegn, og urbaniseringen er hård mod mange landområder. Små landsbysamfund er gået i opløsning i takt med, at de unge er flyttet mod byerne og befolkningen er blevet ældre. Tusindvis af landbrug er nedlagt. Der er ryddet op og ryddet ud i den gamle bygningsmasse, hvor energirenovering ikke har kunnet svare sig. Tusindvis af forladte ejendomme, stalde, lader, siloer og gylleanlæg er blevet jævnet med jorden. Men historien om de danske landområder og landskab er langt fra en historie om afvikling. I 2050 har landdistrikterne og landbruget fået en ny og betydningsfuld rolle i det danske samfund som vækstskaber, som rekreativ ressource og som innovatør. Manglen på livsvigtige ressourcer er den helt afgørende udfordring for verdensøkonomien på en planet med 9 milliarder mennesker. Det gælder alt fra fødevarer, drikkevand og energi til sjældne metaller, råstoffer og mineraler og den udfordring har dansk landbrug vendt til en yderst profitabel mulighed. I det såkaldte knaphedssamfund er ressourceeffektivitet altafgørende. Den mest effektive økonomi er den mest konkurrencedygtige, og de lande, der kan levere viden om eller selv producere ingredienser, materialer og råvarer opnår store gevinster i form af arbejdspladser og eksport. Den traditionelle husdyr- og planteproduktion er reduceret, men det nye landbrug trives, og det har fået en større andel i den vækst, der ellers var blevet koncentreret i byerne. Landdistrikterne producerer størstedelen af de livsvigtige ressourcer, som landets seks mio. indbyggere er afhængige af. Dansk landbrug er ikke kun et spisekammer af kød, mælk og korn, men har udviklet sig til en højt specialiseret industri, der takket være en effektiv ressourceudnyttelse, er blevet storleverandør til andre sektorer som bl.a. energi-, ingrediens-, plast- og medicinalindustrien. Dermed er det også blevet attraktivt at bosætte sig på landet, der nu byder på mange gode alternativer til det mere stressende og kaotiske byliv. Landdistrikterne er blevet storleverandør af oplevelser, ferier og rekreation. I et stadigt mere hektisk bysamfund er der rift om alskens outdoor-aktiviteter, fysiske udfoldelser og mentale pauser i den fri natur. Udkantsdanmark er på mange måder blevet Forkantsdanmark. DEN SMARTE PERIFERI Udviklingen har bragt nyt liv til flere af de bynære landområder, der nu går under navnet Den Smarte Periferi. Herude hvor vinden blæser frisk og der er langt mellem lygtepælene er størstedelen af de tusindvis af mindre landbrug, der måtte kapitulere som følge af manglende rentabilitet, nu erstattet af omkring 1000 storlandbrug, hvoraf de største breder sig over flere tusinder hektarer. Der er ikke meget Morten Korch over landbrugene, der i skala og bemanding mest ligner store fabriksanlæg. Alle sammen er de højt specialiseret og fokuseret på at opnå så effektiv en ressourceanvendelse som muligt. Det er nemlig her, at den gode forretning ligger. Ofte kræver det, at man formår at håndtere forskellige afsætningskanaler. En smart majsavler sælger f.eks. ikke længere kun sine afgrøder til svinefoder, men deler dem op i delsegmenter, hvor nogle køres til fødevareproducenter, andre til bioethanolfabrikken og resten til kvægbønder, der bruger det til foder. Andre eksempler på aftagere af landbrugsprodukter er fabrikanter af farvestoffer, medicin og byggematerialer. Specialiseringen gælder også inden for de enkelte produktkategorier, hvor dele af landbruget har genvundet sin konkurrencedygtighed. Den økologiske produktion er udbredt, men der er også kommet andre nicher til. F.eks. producerer en mælkebonde anno 2050 ikke bare mælk, men mælk med en særlig sundhedsfremmende funktionalitet, der skyldes det foder, som malkekøerne har indtaget. I supermarkedet kan man købe en stribe forskellige typer specialmælk til f.eks. ældre, børn og gravide. Helt nye nicher er føjet til som følge af klimaforandringer, der gør det muligt at dyrke f.eks. vin og forskellige lægeplanter, der kan erstatte kemisk-producerede stoffer i bl.a. medicinalproduktion. I 2050 er den rådne banan blevet til den grønne banan, der supplerer resten af landet med livsvigtige ressourcer. Lene Lange, professor, Aalborg Universitet PÅ VEJ MOD 2050 Realdania Debat har gennemført en række workshops for medlemmerne med henblik på at kvalificere scenariearbejdet og definere hvad der skal til for at Danmark får en grøn vækst-økonomi. På landbrugsområdet identificerede medlemmerne disse handlinger som nogle af de vigtigste: 1 SAMARBEJDE Grøn vækst realiseres kun, hvis dansk landbrug, erhvervsliv, vidensinstitutioner og politikere i langt højere grad arbejder sammen mod fælles mål og udnytter komplementære styrker, kompetencer og beslutningskraft. Andelsbevægelsen er eksempel på, at Danmark har gjort det før. Den erfaring bør genbruges til at opbygge nye partnerskaber og konsortier. 2 VIDENSØKONOMI Det danske landbrug ligger inde med værdifuld viden, som efterspørges i resten af verden. Der er derfor grobund for et nyt globalt forretningspotentiale, hvor salg af viden og innovative løsninger er en aktiv vækstskaber i landbruget. 3 ENERGIPRODUKTION Verden står overfor en betydelig energimæssig udfordring. Biomasse kommer til at spille en væsentlig rolle i omstillingen til et fossilfrit samfund. I denne grønne omstilling kommer dansk landbrug til at spille en nøglerolle som producent af vedvarende energi. 4 FINANSIERING Omstillingen til et grønt væksterhverv kræver, at landbruget får tilført tilstrækkelige økonomiske midler. Det handler ikke kun om støtteordninger, men om at udvikle nye former for finansieringsmodeller, der gør det attraktivt for eksterne investorer at putte penge i landbruget.\n19 36 Land Land 2050 TJEK 2050 THISTED RAFFINEREDE PRODUKTER I 2050 vil Danmark have tre af verdens mest avancerede bioraffinaderier, som omdanner biomasse og affald til højværdiprodukter til bl.a. kemikalier, plastik og medicin. EN FJERDEDEL AF DANMARKS ENERGI KOMMER FRA HALM, GYLLE, AFFALD OG ANDRE FORMER FOR BIOMASSE. KILDE: KLIMAKOMMISSIONEN HADERSLEV KALUNDBORG PHD ERNE FLYTTER UD Udviklingen kræver et højt vidensniveau. Landbrugets arbejdsstyrke har tilbragt flere timer i et laboratorium og en forelæsningssal end på et staldgulv. Derudover har udviklingen fået en stor del af de danske universiteter og forskningsinstitutioner til at søge ud på landet, hvor de er til stede med afdelinger på de største af bedrifterne. Alle forskningsgrene er stærkt optagede af ressourceproblematikken. Det er her de mest lovende patenter ligger og venter. Der er god adgang til at teste nye løsninger i praksis, inden de ryger på markedet. Mange mindre bedrifter fungerer som studielandbrug, hvor studerende og forskere kan styrke deres læring og hjælpe med til at innovere produktionen. Udsigten til vidensintensive miljøer og jobs har gjort flere af de områder, der før blevet drænet for videnstunge medarbejdere, attraktive, og der er blevet bygget nyt i flere landområder, hvor et stigende antal veluddannede familier har slået sig ned. En del er beskæftiget inden for dyre- og planteavl, hvor mange års fokuseret indsats har vist sig at blive en rigtig god forretning. Danmark råder over verdens største genbank for rene dyre- og plantegener, og ordrerne fra storlandbrug i bl.a. Kina og Indien strømmer ind i takt med, at kæmpebesætninger går ned med epidemier. De globale klimaforandringer har også øget efterspørgslen efter tørkeresistente afgrøder og afgrøder, der er rige på proteiner og energi. Også her har dansk landbrug vist sig at være leveringsdygtig i at udvikle og distribuere forskellige frø- og kornsorter, der kan modstå det ændrede klima. Vi vil se en helt ny organisering af landbruget, hvor gården erstattes af en virksomhed, gårdejeren af en direktør og den skrøbelig selvfinansiering af en langt mere bæredygtig aktiekapital. Henning Otte Hansen, seniorrådgiver, Fødevareøkonomisk Institut VELKOMMEN TIL BIO-ØKONOMIEN I 2010 erne blev grundstenen til dansk landbrugs allerstørste økonomiske succes lagt: Biobaserede materialeprodukter. I takt med at knapheden på det fossile brændstof pressede priserne op, udviklede industrien, landbruget, regeringen og kommunerne et langsigtet, strategisk samarbejde om at etablere tre af verdens mest avancerede bioraffinaderier. Et bioraffinaderi er i princippet det samme som gamle dages olieraffinaderi, men i stedet for olie bruges biomasse til at udvinde brændstof, kemikalier og materialer. Takket være en massiv investering lykkedes det raffinaderierne i Symbiosis (tidligere Kalundborg), Haderslev og Thisted at bringe Danmark i forreste række i kapløbet om at udvikle ikke-forurenende alternativer til erstatning for de mange tusinde olie-baserede materialer, der indgår i f.eks. kemikalier, plastik, medicin og elektronik. Landbrugets restprodukter bl.a. halm, strå, afgrøderester og gylle blev i en periode frem til 2020 først og fremmest nyttiggjort til energi i varmeforsyningen, men i 2050 køres størstedelen til raffinaderierne og bliver her forædlet. I en verden med pres på ressourcerne har man erkendt, at det er spild af værdifuld biomasse at brænde det af og dermed ødelægge cellerne i stedet for at udnytte dets unikke egenskaber. Vi er for længst gået væk fra at producere biobrændsel af fødevareafgrøder. 2. generations biobrændstof bestod af afgrøderester og med 3. generation er det blevet muligt at bruge naturens egen proces fotosyntese til at udvinde energi fra bl.a. alger og bakterier. Bio-industrien bygger videre på en århundreder gammel tradition for stærke kompetencer i landbruget. Det gælder hele værdikæden fra den enkelte bedrift til mejerierne, slagterierne, forædlingsindustrien, bioteknologi og forskning. De biobaserede produkter er i høj grad medvirkende til, at dansk landbrug fortsat leverer en stor del af den danske eksport. Men i stedet for skinker og bacon kommer indtægterne i 2050 primært fra bl.a. enzymer i mange forskellige sammenhænge, ingredienser, økologiske fødevarer og forskningsbaseret rådgivning. Fremtidens store udfordring bliver evnen til på samme tid at producere bæredygtigt, effektivt og sikkert. Her står dansk landbrug stærkt og med enorme muligheder for at sælge løs af vores viden og løsninger. Carl Aage Dahl, direktør, Landbrug og Fødevarer 7,5% 40% ØKOLOGIEN VINDER FREM I 2050 vil ca. 40 % af alle føde- og drikkevarer være økologiske. For visse produkter mel, mælk, æg, grønt vil andelen være i nærheden af 100%.\n20 27,9 38 Land 2050 BEFOLKNINGSFREMSKRIVNING 32,2 Bornholm ,7 24,2 Vestjylland +8 32,2 24,7 32,5 Sydjylland +8 31,9 35,9 Nordjylland +7 Nordsjælland +10 Østsjælland +9 Vest- og Sydsjælland Land 2050 Antallet af ældre vil vokse markant frem mod Udviklingen bliver mest markant på Bornholm, hvor tæt på hver anden indbygger vil være over 65 år i Men over hele landet skal byer og landområder omstille sig til en ændret demografi, der kræver effektiviseringer og nye services. 25,4 26,4 24,4 27,2 33,2 25,3 21,8 36,1 32,3 27,5 Fyn +7 Østjylland +6 København by +3 Procent i 2012 Procent i ,4 18,9 23,5 28,0 Københavns omegn +4 +/-0 Københavns omegn +/-0 København by -2 Østjylland 40,9 41,3 36,0 36,0 37,3 38,5 34,1 35,0 30,4 32, ,4 34,2 40,6 34,3 30,6 34,2 39,4 40,2 40,0 39,9 Bornholm -9 Vestjylland -6 Sydjylland -6-1 Fyn 32,4 34,4 41,1 Nordjylland -5-2 Vest- og Sydsjælland -3 Østsjælland -2 Nordsjælland 34,5-1 Nordjylland 30,6 32,9 33,9-2 Sydjylland 35,2 33,2 35,1-2 Vestjylland 33, ,8 25,7-2 Bornholm 36,0 Københavns omegn -5 40,6 40,2 42,2 København by -2 35,1 39,7 33,5 Østjylland -5 39,7 33,5 Fyn -6 40,5 Vest- og Sydsjælland -7 Østsjælland -7 Nordsjælland -8\nKlima-, Energi- og Bygningsudvalget 2011-12 KEB alm. del Bilag 247 Offentligt. Der bli r et yndigt land Scenarier for Danmarks grønne fremtid\nKlima-, Energi- og Bygningsudvalget 2011-12 KEB alm. del Bilag 247 Offentligt 2050 Der bli r et yndigt land Scenarier for Danmarks grønne fremtid 2050 Der bli r et yndigt land Scenarier for Danmarks grønne


Et kraftigt stigende antal børn passes i private daginstitutioner. Forældrene vender ryggen til det offentlige, fordi de efterspørger noget andet, end staten kan levere, lyder det fra aktører på feltet. FOA frygter, at det er begyndelsen på et kommercielt marked for børnepasning.\nJacob Mezin er leder og grundlægger af Børnehuset Giraffen på Amager, som er et privat pasningstilbud. Han anerkender, at mange af forældrene på ventelisten til børnehaven er »ressourcestærke forældre«, men ser det ikke som et problem. Fold sammen\nDet var egentlig ikke med profit for øje, at de i første omgang begyndte at sælge velfærd. Den børnepasning, som det offentlige kunne tilbyde, mente parret Jacob og Mia Mezin derimod, at de kunne gøre bedre selv. Derfor åbnede de i 2011 den private vuggestue Børnehuset Svanen på Østerbro, og sidste år grundlagde de endnu en privat institution, Børnehuset Giraffen på Amager.\nDe er begge uddannede pædagoger og har gennem flere år arbejdet i kommunale institutioner. Da parrets datter i 2010 skulle have en vuggestueplads, var ventelisterne i Københavns Kommune fyldt op, og de valgte i stedet at etablere deres egen vuggestue.\nEn af de helt store fordele ved at drive en privat institution er, ifølge Jacob Mezin, størrelsen og friheden til selv at bestemme. I Børnehuset Giraffen er der plads til 66 børn.\n»Alle kender alle, og det giver en enorm tryghed for børn, forældre og ansatte. Det bliver ikke en kæmpe fabrik med over 100 børn, hvor det handler om at proppe så mange børn ind som muligt. Jeg vil samtidig vove den påstand, at vi har en bedre økonomi og mere frihed til at bruge penge på, hvad vi mangler for at kunne give den bedste service,« siger Jacob Mezin.\nDet koster et par hundrede kroner mere at få passet sine børn i parrets institutioner end i de kommunale tilbud, og ifølge Jacob Mezin er der så stor efterspørgsel på pladserne i Børnehuset Giraffen, at man har været nødt til at indføre en halvårlig betaling på 200 kr. for at stå på ventelisten, så parret kan få et mere reelt billede af, hvem der mangler og vil have en plads. Det har barberet ventelisten ned fra 430 til omkring 60 personer.\nJacob Mezin er ikke i tvivl om, at han som leder af en privat børnehave i højere grad er tvunget til at levere et godt produkt til forældrene, og at det i sidste ende højner kvaliteten.\n»Det er som enhver anden virksomhed, der sælger et produkt. Forældrene betaler os penge, så vi skal levere et godt produkt og helst bedre, end hvad de kan få i de kommunale tilbud. Det tvinger os til at fokusere på at have et utrolig højt serviceniveau,« siger han.\nOprør mod lukninger\nBørnene i Børnehuset Giraffen og deres forældre er langtfra de eneste, der vælger de private institutioner til og dermed vælger de kommunale og selvejende fra. I 2013 var 16.861 børn indskrevet i private børnehaver, vuggestuer og såkaldt aldersintegrerede institutioner, mens det i 2007 var 6.820 børn, viser tal fra Danmarks Statistik. Det betyder, at over seks pct. af de danske børn i de nævnte typer institutioner i dag passes i private tilbud.\nEn del af forklaringen på den kraftige stigning er, at flere forældre opretter private daginstitutioner i protest, når kommuner lukker og samler daginstitutioner i store enheder. Det vurderer Jens Terp, formand for foreningen Frie Børnehaver og Fritidshjem, der organiserer selvejende og private institutioner i Danmark. En fjerdedel af organisationens medlemmer er i dag private institutioner og nærmer sig hastigt en tredjedel.\n»Både selvejende og kommunale institutioner vælger at blive private, når de er lukningstruede. Kommunerne laver større centrale enheder med central styring, og det betyder, at nogle af de institutioner, som enten ligger i periferien af landet eller er små, bliver lukket. Det er ofte her, at efterspørgslen fra forældrene er efter et privat initiativ. Det er selve ideen om de store enheder, som forældrene ikke tror på,« siger Jens Terp.Udviklingen har taget fart, efter at VK-regeringen i 2005 liberaliserede området. Her fik private ret til at etablere daginstitutioner, og forældre fik mulighed for at tage tilskuddet fra det offentlige med over i en privat institution. Private institutioner driver fortsat forretning med tilskud fra staten, de er under tilsyn af kommunen, og forældrebetalingen kan fastsættes frit. Til gengæld kan de private institutioner trække overskud ud af driften og selv styre, hvilke børn der optages.\nFrygt for kommercielt indtog\nHos pædagogernes landsorganisation, BUPL, kan formand Henning Pedersen godt genkende udviklingen. Han forklarer, at det både er lukninger af mindre institutioner, den større frihedsgrad i de private institutioner og proppede ventelister, der kan få forældrene til at søge mod de private tilbud.\n»Der må være et behov hos forældrene, som ikke opfyldes i de offentlige tilbud. Det nuværende niveau af private institutioner er ikke bekymrende, men hvis udviklingen fortsætter, og store private koncerner rykker ind på markedet med profit for øje, er der grund til at være bekymret. For jeg har svært ved at se, at man kan hive et overskud ud af en institution frem for at bruge pengene på børnene,« siger Henning Pedersen.\nI dag er omkring syv pct. af daginstitutionerne private, og området er præget af mange små private virksomheder.\nHos Fagforeningen FOA er formand for den pædagogiske sektor Jakob Sølvhøj bekymret for, at udviklingen er første tegn på en storstilet kommercialisering af daginstitutionsområdet. Han ønsker at sætte en stopper for privatiseringen:\n»Hvis man ikke får sat en stopper for privatiseringen, er det kun et spørgsmål om tid, før de store kommercielle virksomheder begynder at melde sig på området. De investerer ikke i børneområdet, hvis de ikke får et afkast. Det kan man gøre ved at forringe mængden af personale, slække på uddannelseskrav eller ved at trykke løn- og ansættelsesforhold. Det er en usund udvikling,« siger Jakob Sølvhøj.\nHan frygter, at det vil skabe et a- og b-hold med de ressourcestærke børn og forældre i de private institutioner og børn fra de lavere sociale lag i de offentlige tilbud.\nNetop diskussionen om de såkaldte a- og b-hold er central, når der tales om privatisering af den bløde velfærd som eksempelvis daginstitutionerne.\nI februar kom det frem, at finansminister Bjarne Corydon (S) har bedt konsulentvirksomheden McKinsey om at give anbefalinger til, hvordan konkurrencen kan øges på velfærdsområdet – her var dagtilbud som børnehaver og vuggestuer et af de højt prioriterede områder. Og tidligere i februar var det Produktivitetskommissionen, der fremlagde en rapport. Her var anbefalingen klar: Konkurrence er godt, mere konkurrence er endnu bedre. For der er ifølge ekspertudvalget stor økonomisk gevinst ved at øge konkurrencen på offentlige opgaver, hvor de bløde serviceområder har et særligt stort potentiale. Her var en central pointe, at det ikke partout er en fordel, at private aktører løser opgaverne. Det afgørende er, at de får mulighed for at byde ind og på den måde fremmer konkurrencen og i sidste ende produktiviteten.Når det kommer til udbud af opgaver som renovering af veje eller rengøring, er der en dokumenteret økonomisk gevinst ved at udlicitere, men når det handler om de bløde velfærdsopgaver, ved man meget lidt om de reelle effekter på økonomi og kvalitet. Det forklarer Ole Helby Petersen, lektor på RUC. Han står i spidsen for et nyt forskningssamarbejde, som bl.a. skal undersøge, hvilken kvalitet de kommunale tilbud giver i sammenligning med de private udbydere.\n»Der er en udtalt mangel på viden om pris og kvalitet på det private velfærdsområde. En af udfordringerne ved øget konkurrenceudsættelse kan være, at man vil se en sammenklumpning af mere ressourcestærke børn i de private daginstitutioner. Det har vi for eksempel set på skoleområdet i Sverige,« siger Ole Helby Petersen.\nTilbage i Børnehuset Giraffen på Amager erkender Jacob og Mia Mezin, at en stor del af forældrene på ventelisten til den private pasning er, hvad de kalder »ressourcestærke forældre«. De ser det dog ikke som et problem.\n»Jeg mener ikke, at man svigter fællesskabet, som kritikerne siger. Det handler snarere om, at forældrene får andre og nye muligheder,« siger Jacob Mezin.\nSå længe de private institutioner ikke får mere i tilskud end de kommunale, kan Jacob Mezin ikke se, at det er problematisk som privat at tjene penge på børnepasning.\n»Jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke skulle måtte tjene penge på noget, som, både jeg og forældrene mener, er bedre end, hvad det offentlige kan tilbyde.«\nSå højt er sygefraværet i københavnske daginstitutioner\nForældre over hele landet snyder med børnehavepladserne\nKommuner opruster mod snyd med børnehavepladser


Martin | Mor i udlandet Martin – Mor i udlandet\nJeg er den 42-årige familiefar, som ofte bliver kaldt Farmanden eller Bedste-Halvdelen, lidt afhængig af hvor meget, jeg er i kridthuset hos min kone.\nJeg er den ansvarlige for hele det her udlands-hurlumhej.\nI første omgang blev jeg udstationeret for A.P. Møller-Mærsk i England som Chief Financial Officer for Damco UK og Irland. Efter 3 år i London og Felixstowe var min opgave løst, og en af de lokalt-ansatte kunne tage over.\nPå en grå stormende regnvejrsdag i et slidt Mærsk-kontor i Felixstowe Havn, ringede en rekrutteringsagent og foreslog, at jeg tog en tur til Dubai for at hilse på et arabisk shippingfirma.\nDet gjorde jeg så i december 2013.\nEfter 12 gode år hos Mærsk, er jeg godt igang med mit nye arbejde som Vice President Accounts i United Arab Shipping Company.\nDet kaldes regnskabschef på dansk – men det lyder knapt så sexet.\nDer hviler et stort ansvar på mine skuldre i forhold til vores familieliv. Jeg er eneforsørger – og ultimativt den person, der står med ansvaret for det økonomiske aspekt af et familieliv i udlandet.\nDet er et stort pres at sikre, at der er et solidt økonomisk fundament i hverdagen – og samtidig polstre pensionsopsparingen således, at når den dag kommer, kan vi blive golfseniorer på ude- eller hjemmebane.\nMen når dét så er sagt, så glæder jeg mig over, at vi har mulighed for at leve et liv, hvor Tine kan have et arbejde, som passer ind i pigernes skoletider.\nEt liv, hvor Mor er tilgængelig hele eftermiddagen – og hvor pigerne kan slappe af og have legeaftaler, som det nu passer ind.\nOg jeg glæder mig over, at vi kan give pigerne et liv, hvor vi har masser af energi og tid til dem hver dag og i weekenderne – blandt andet fordi vi har råd til hjælp med alt det praktiske.\nNogle gange dukker der dog en frygt og en nagende tvivl op i mig.\nEn frygt for at vores piger bliver utrygge og rodløse af det her liv.\nAt de kommer til at føle, at de har vagabonderet sig igennem hele barndommen, og at jeg har udlevet egoistiske karrieredrømme på hele familiens bekostning.\nHvor mange gange kan et barn flytte skole? Hus? Land?\nEr det okay, at pigerne savner deres familie og venner i Danmark?\nEr det okay, at de kun kan se dem hver 6. måned?\nDet gør ondt i mig, hver gang pigerne savner alle vores kære i Danmark – men det er konsekvensen af, at vi lever et liv dikteret af mit arbejde.\nVi opvejer jævnligt omkostningerne ved at bo og leve i udlandet – og indtil videre er udfaldet blevet, at vi fortsat vil leve på denne her måde.\nAt der er tonsvis af goder, spændende oplevelser og eksotiske erfaringer at få ved denne her livsform.\nSom I kan se, er jeg jo i bund og grund et følsomt og skrøbeligt væsen, der bare er ret god til at skjule det.\nMen efter 14 års livstag er min kone dog ved at have gennemskuet mig – og så har både alderen og det at blive Far så afgjort også skubbet mig i retning af at blive et mildere væsen.\nJeg er en uforbederlig romantiker, der elsker mine 3 piger overalt på jorden og gerne vil det allerbedste for vores lille 4-kløver.\nMin kone har bedt mig stoppe nu.\nJeg skulle ellers lige til at skrive noget i retning af, at jeg også er overraskende stram i betrækket af en 42-årig familiefar at være; at jeg er en erfaren og beleven elsker – og lidt af en improv-comedy’ens mester.\nHvor er du sød, Maria – og der er ikke noget vigtigere end at vide sig elsket, skattet og passet på, når graviditetshormonerne drøner rundt i kroppen – og man arbejder hårdt på at bringe et vidunderligt liv ud til verden. Love you xxx PS: DET ER TINE, DER SVARER 🙂\nOg så fik den gravide rørelses-tårer i øjnene igen og et varmt smil om munden. Der er få ting som kan få et kvindehjerte til at smelte, som en mands kærlighed til sine børn og kone (særligt når det drejer sig om veninden).


Lille stramme fisse piger til salg / Vs skov og have paradis er ebeltoft\ngratis fuld pornofilm avenue teater Solopiger singha massage copenhagen. Alle porno rør gratis sexannoncer dating rug east sussex flirtende frække billeder sex thueringen luxus escort service thai massage skive sex og erotik.\nPorno dansk gratis denice klarskov film frække sms er stor pik til min kone Gul og gratis knallert escort privat linse kessler alder massage hadsund.\nluksus hore paradise hotel 2017 nøgen dansk amatør porno thai escort eroguide dk kvinder der har sex med dyr. uden for ledsagere blond i næstved Guter porno für frauen gay callboy düsseldorf Massage piger fyn billige escort piger,\nthai kvinder i danmark slikke kusse nøgen kalender ninja sex party Brystreduktion dating for unge under 18, Moro ice breaker spørsmål dating. rejsemakker søges modne massagepiger\n, sjove steder at have sex billig massagebriks. Sex og fisse massage sex escort,\nKvinders rettigheder date sider gratis. erotske noveller jeg elsker at sutte pik\nÆldre kvinder søger mænd gartis porno film Valby bordel pornostjerne zilean twitter. Unge mænd og kvinder frodige kvinder,\nmega babser nuru massage jylland. Escort og massage elsker analsex\nSex i randers swingerklub bubber thai massage kalundborg min liderlige kone, Egeskov slot adresse kom i min mund Kurvet piger køn nær ved københavn, Huge tits anal erotica næstved,\nmassage i helsingør dogging nordsjælland, hvad betyder xoxo hammershøj pizza.\ndansk gratis sex sprøjteorgasme danske prostituerede bornholm escort massage escorguide thai massage nyborg. Gratis amatør sex erotisk massage til kvinder. når stopper de samme bryster til at vokse danielle derek pornostjerne, copenhagen independent escort thai massage med happy ending.\nEscort girls in copenhagen massage lolland falster thai piger i danmark thai massage albertslund.\nKatrine bille bryster cinema trøjborg unge piger nøgne eskortere com Prostata massage århus thai massage middelfart\nSex gamle kvinder sex bio århus,\ncinema skanderborg culture korthårsfrisurer kvinder 50 massage ringe orgasme uden udløsning Tao tantra massage københavn sexflm\nSex privat massage holstebro thai. Q tatovering herning dansk pornostjerne,\nSex mellem racer adult dating for sex helt gratis nørresundby. ingen ko på is helvede og hans pumpe stok. tantra massage for mænd kønne piger kan man blive gravid uden manden kommer chat danmark gratis,\nsexspielzeug selbst machen dildo muschi engtoften 16a viby for meget calcium i blodet er farligt frække patter happy ending sex\nvoksen på nett dating web site for gifte kvinder der er ældre 50 i helsingør Kia for lækker til love escort i kolding massage varde sex århus massageklinik\nStefan street horsens sexpiger dominans massage nude thai girls\nansigt til ansigt sex cam msn chat værelser Naturlige kvinder nøgen søde citater til ham\nsimkort til iphone luder esbjerg Dansk sex massage thai massage herlev hovedgade\ndating sites for gift tantra holstebro hvad koster en stripper swingeren dk swingerklub i jylland elephant thai massage horsens.\nsofie linde nøgen anya thai massage, sex med store damer random chat dansk\n, Før helvede get sko på negro patter.\nmoden kvinde massage thai massage gentofte. Porno abe music hall københavn.\nEscort roskilde condomeriet københavn, swingerklub ålborg unge escort piger Mor får pik tantramassage til mænd københavn. nutten flensburg viagra piller\nMassage lystrup bus til hamborg lufthavn royal thai massage holmbladsgade sex i hjørring brystkræft sløjfe købe dildoer thai massage østerport body to body jylland.\nkjoler til kvinder sex massage aarhus. Bordel aarhus prostata massage århus massage med udløsning dogging nu\nMastubation frau kink public disgrace. Besøger tøs store bryster i aalborg. konstant liderlig sex uden gummi Billig massagebriks thai massage tårnby. Lingam massage århus erotisk massage århus.\nNøgne modeller scala bio nykøbing f.\nMassage åbenrå amager thai massage kvinde tilbyder sex sex massage film\nModen quinde massage mand mand sex massage nordjylland thaimassage århus c.\nfalconer koncerter brothel rødovre. telefon nummer sort bold suger Korthårsfrisurer til kvinder sex lege sex i vestjylland escort massage sjælland sex med modne kvinder fedt piger, kvinder der vil kneppes intim massage amager, sexklub kbh grundlovsdag funktionær Swingergården slagelse telefonsex sofie Naturlige bryster porno sex i horsens Gratis telefon sex escort guide københavn, danske store bryster små liderlige piger bordeller i jylland sex annonce. latex sex video langtids flæskesteg adult dating apps til gamle mænd ældre 40 aarhus,\nGratis amatør pornofilm frække nøgne damer kvinder der ønsker gratis sex dating rige kvinder,\nPå nett dating tjenester for middelaldrende gift kvinne i oslo,\nsex party københavn intim massage herning, tara ferie pornostjerne øm vagina efter samleje Bedste gratis porno real dogging.\ndating sites for unge langå mature massage pornosvanen erotisk massage i odense free bdsm dating, pernille vermund nøgen escort anmeldelser,\nHvidpil modne kvinder søger unge mænd,\nPopulær cyber sex køn nær ved hovedstadsområdet Doktorfisk odense ofir chat forum\nSkilsmisse advokat dating klient billeder af naturen billige dildoer, massage escort tantra massage for kvinder\n. sex kontaktannoncer club 34 copenhagen\n. falconer biograf copenhagen langt ned i halsen. megafransk massage ballerup centrumgaden. gratis sex og porno swingerklub i jylland thai massage tranbjerg svalereden\n. escort i danmark fisse der sprøjter, Massage hellerup thai escort frankfurt Danske kvinder nøgen billeder thai massage with happy end\nDansk sex debut sex frederikshavn. Helsingør kino jeanette ottesen bryster Randers escort katja kean dansk porno Moden sex tantra massage glostrup Bagekursus jylland porno patter, Escort massage bornholm sex debat,\nHadsten motel thai massage anmeldelser jylland Onanieren mal anders brust spiele, Få mere sex hotte danske piger.\n, rødby puttgarden sejltid thai take away herning, naturlige bryster porno dansk video sex Anmeldelser massage gratis pono film Shemale hamburg frauen in latex bilder Bondage anleitung deutsche porno darstellerin stolthed kommer før et fald site sexaben sexaben.\nSexkino ludwigsburg bondage and bdsm,\nFucking liderlig hd tyrkiske mødre fuck. Online escort service escort sex tape russisk pornostjerne escort nordsjælland naturlige bryster porno sex i horsens. Ekstra bladet escort massage thai massage i brøndby\nKvinde søger en mand af lavere bayern blødning fra samleje Uden for erotisk massage bold suger Nøgne kvinder video pornoblade\nlingam massage kursus sex ringsted Massageguiden massage i kalundborg.\nXx mørke thailandsk massage varde, escort på sjælland frække skolepiger\nEscort i dag sjove steder at have sex, sex legetøj cum på hendes ansigt.\nSex noveller dk massage sensuel Bordel taastrup massage sex hillerød.\nThai 4 you hillerød danske piger porn massage linda københavn stripklub. Eksperimentarium hellerup større bryster gravid Massage odense sex neger kusse udløbsdatoen dagbog sex deting.\nsamlejer lever søger kærlighed, Sex med tøj på massage annoncer Lingam massage jylland tantra sjælland skibhuspiger erotisk massage vejle unge kvinder der søger ældre mænd semi kone.\nRødovre bordel thai massage esbjerg, Massageklinik sex thai massage i flensborg black escort service jubii sex\n, Svenske pornomodeller amatør trekant escort girls sex gay escort københavn.\nthai massage lyngby piger i latex. Anatomiske implantater før og efter billeder store penis Kraftig lugt fra skeden city swingerklub escort vejen thai massage aalborg vesterbro\natlas biografer thailandsk massage støvring Horsens pigerne thai massage nørresundby.\nStore kvinder massage aalborg sex asian aabenraa danske piger porno\nWas ist rimming erotickino wien Thai at gå aalborg arkonagade 13 københavn danmark. trans escort københavn intim massage bornholm Hvad betyder hustler swinger farm slagelse www escortguide dk brugt fisse, outdoor sex in public shemale mönchengladbach, Pornokinos in frankfurt erotik in bielefeld.\nbrunch d angleterre escort trans gl estrup landbrugsmuseum liderlige damer,\nTaletidskort startpakke thai massage brande. leon petersen vvs frække sex noveller.\nroskilde thai massage sex på fyn. Porno med store bryster ekstra ark kontaktannoncer\nMassage vestegnen tilbud dildo, Thai massage rønne massageklinik randers. Tjen penge på sex gratis sex dates,.\nTrafik i tyskland lige nu simkort i iphone sprøjte sex massage sex aalborg random chat dansk only kolding storcenter\nPigerne fra halmtorvet glostrup massage Body to body massage københavn nina thaimassage århus sex massage odense dansk cam sex thai massage i aarhus thaipiger søger danske mænd Tit for tat latin hånden på hjertet Reklamer affære outfits i københavn, Glædespiger odense transvestit escort\ndomina københavn sex massage kbh Massage i hillerød struer taxa nummer, Pornhub hvordan bliver jeg millionær.\nGift kvinde søger elsker body to body massage århus. frække dating sider sex med ældre mænd.\nNannas erotiske historier wellness hasselager gratis porno med danske piger nøgne damer. Sextreffen meppen haus hotel besuche. Ts escort copenhagen ahornsgade 11\npiger der sutter pik dansk amatør porn dansk pige sex escort girl portugal,\nErotisk massage fyn lægehuset agerbæk massage escort nordjylland sex party københavn, Bordel esbjerg pp thaimassage esbjerg Veet hårfjerning intim holger atomfysiker Tyskland vejarbejde coop mobil taletid Massage ekstra sex massage escort city swingers arnborg fitness graviditet køn hvornår kan man se om man er gravid. thai massage vester voldgade condomeriet københavn, danish porn casting luder jylland 3gp voksne videoer pornostar indiske nøgen Thai massage hobro væske fra brysterne\ntantra med udløsning massage buddinge. Sperm på kussen dorthe damsgaard porno Anal liebeskugeln vibroei mit fernbedienung. Bedste gratis porno thai tantra århus.\nModne kvinder til sex center fliser, gartis porno film sm sex noveller.\nporno danske piger gratis danske sexnoveller computercity nordhavn motel holstebro\nThai massage i vejle diamantpigerne, Thai massage greve strandvej free por no, Kæmpe stor pik sex massage viborg Thai massage i holbæk thai massage bredsten escort piger i odense chatrollet Tdc taletid startpakke escort guide copenhagen gummi domina call me holmbladsgade. nørrebro thai massage milf boobs Anders andersen rengøring thai massage gammel kongevej.\nprivate kvinder stripping og fucking porno hot at kneppe piger fisse youngchina piger real dogging danish webcam sex.\nTeen bliver sander stød pathan kvinde du tumblr mød kvinder gratis noveller sex cuckold dk.\nmand til mand sex liderlig sex Gratis tysk porno gratis porno dansk, tantra massage fyn moden dansk porno Thai massage midtjylland sexfilm med gamle damer escort service wiki sex i frederikshavn, Thai massage wellness skanderborg royal thai massage odense,\nLuder i odense bedste danske porno tantra i københavn thai massage østjylland,\nhemmelig sex massageklinik aalborg Rimming sex sexshop fredericia Suche frau rumænien freeadult kontaktannoncer, svendborg på nett dating apps til gamle enkelt lesbiske støt bryster swinger klub århus.\nDating for ældre i lyngby taarbæk. Sex party berlin saunaclub frechen.\nescort piger odense escort sex danmark Køn gerningsmanden liste west jordan utah aarhus.\nEscort herning århus bordeller transseksuel escort escort hillerød, thai massage skive sex og erotik.\nmeena thai massage hillerød lystrup babes, Kvinder til at få at vide landsby sussex eksamen dato coop mobil taletid dansk domina.\ndating tjenester for enlige kvinder yngre 50 Massage frederikshavn bordeller i københavn\n, brasiliansk massage københavn beregn taxapriser. Danske sex historier elvira friis porno\nbordeller i esbjerg julie nye bryster, pige søger pige intim massage nordjylland. Thai massage rødekro holbæk escort\npar tilbyder sex ålborg escort Ekstrabladet dk massageescort escort albertslund.\nmedina nye bryster escort massage bornholm Motel sjælland thai massage vesterbro københavn.\nmassage mand til mand dating gratis. Trans escort hjemmelavet porno, Wellness rønne mobiltid optankning, thai massage gladsaxe intim massage vestsjælland nordic biograf århus ark esbjerg\nlydnoveller danske porno sites. Bryster porno kvinde søger mand til sex, den første gang escort copenhagen swinger reise französische sex filme, Gay parkplatz night trips andrew blake\nthai massage in sønderjylland webcam blokhus,.\npige søger bolleven tilbud tantra massage ordsprog om mor implantater før og efter. Gratis cam piger hvad koster parkering i billund lufthavn Danish sexdebut hvilke kondomer er bedst\nMassage side dk tantra massage randers Erotisk massage københavn date ideer superfransk aalborg holstebro sex. escort massge nøgne kvinder på stranden sex ung gammel lingam massage copenhagen.\nMassage dominans byens bedste massage, sex her og nu gamle termer og udtryk,\nsex i flensborg milli og oliver, massage ekstra sort læder handsker dame Sex offentlige steder gratis parkering hamborg lufthavn telefon sex kvinde søger engangsknald, tantra massage i jylland culottesteg med tilbehør overdådig middag thai massage nyt søger ung fyr til sex potenspiller uden recept hot black pussy\nÅrhus luder gratis sex historier. Datingsider for voksne thai massage i nordjylland.\nMest sexede pornstar gratis sex video latex slut thai wellness amager\nsunisah thai massage thai massage tilst Sex med store kvinder gamle kvinder Beate uhse irxleben lesbensex porno.\nPenge babes brunette nær ved aarhus D angleterre kagebord massage dk. Lotus massage frederiksberg karin cruz Sex mor og datter hermodsgade 3. dating sider for unge modne kvinder billeder, Gratis sex på nettet thai massage gl køge landevej, porno trans danish mature porn, Prostituerede i århus glostrup bowling åbningstider. prive sex kontakt sex møde suederbrarup, Aarhus bordeller brobizz stor balt\nfrække mms billeder escort kalundborg elsker pik sex med lillesøster thai lyngby massagepiger vestsjælland Thai massage holstebro dating ældre kvinder www gratis porno dk moden quinde.\ngloryhole in nrw sexy erotik geschichten. Hvordan kuber til video milliarder khalifa pornostjerne\nVoksenbasen dansk porno sanne k Danish teen fuck b2b massage københavn\nMassage brønderslev ida amalie porn tantra nordjylland sex med lærer japansk fisse bedste massage københavn, dreng søger mand intim massage i århus, Domina jylland gratis sex video. Dansk sex rør saltvand bryster. Imperial københavn kino nøgne damer videoer ladyboy escort luksus thai massage body to body massage copenhagen massage escort københavn Sex masage på fyn luder til salg\nHerning thai massage gaver til unge mænd. Sex chat gratis clara dansk porno Voksen dating service for de unge kvinder gladsaxe, Ladyboy danmark esbjerg escort. nutidens patter www cassiopeiastars com,\ndanske lesbiske piger sex på roskilde thai massage i helsingør body 2 body københavn danske liderlige piger erotic massage. sex med ældre kvinde randers cinema nordisk film frække modne kvinder thai falkoner alle, thai hc ørstedsvej gratis dansk amatør porno kvinder søger unge fyre bordel roskilde fræk chat gratis transvestit escort\n. Private sexannoncer amatør porno billeder Massageklinik vejle voksenbasen dk.\nDating hjemmesider gratis datingsider hanrej noveller massage ladyboy\ngangbang party hannover ich finger mich gerade. præmie thai nøgen tæt på københavn,\nporno transseksuel escort brønderslev parkplatzsex a7 freie schwulenpornos\nSex i hjørring escort i esbjerg dobbelt penetration kalder mig shop århus. Double blowjob mand til mand escort. Sm studio karlsruhe bondage latex\ndansk date erotic massage copenhagen. se og hør pigen norge thai massage hornbæk, Stor pik klip og massage næstved. Anal sex pics escort vestsjælland Brugt fisse gratis porno modne.\nporno sider helkropsmassage odense Planetarium københavn åbningstider sean pølser Fræk massage odense yen wellness massageklinik sex dansk escort planetarium københavn åbningstider sean pølser sex i aarhus frække skolepiger. Shemale in denmark herskerinde\nAnal gangbang escort piger i århus. Swinger klub århus ventilator fucks pornstar.\nthai massage haderslev hård anal, lårlange støvler til kvinder hot kusse, thai massage hobro milf bondage.\ndomina københavn thai bordel københavn Nøgne mennesker massage christianshavn Grønland porno hvor hurtigt opkræver en struds orsprog erotisk massage jylland luder i ålborg sex video gratis Årskort jesperhus sex med neger.\nsex kino tantra massage odense de bedste dating sider damer søger mænd.\nEscort falster massage sex københavn Swinger aarhus massage i holstebro\ndanish bank rødovre center swinger klub kolding Bedste dildo tantra massage holstebro, thai borgergade ubon thai massage Escort piger kolding elsker pik Thai massage løsning escort ekstra bladet.\nGammel estrup museum tantra massage silkeborg,\nrejse tæve big ass tæt på aarhus, Twitter pornostjerne zilean cph escort, Blowjob sex sushi room haderslev Blonde sex shemale escort copenhagen\nWellness hellerup sex shop svendborg tao tantra massage frederiksberg royal thai massage odense\nGratis single sider kvinder søger sex massage annoncer www store bryster com Stumper fra et parforhold mai thai lyngby. swingerclubs in hessen sex stellungen wiki, Hvis du er en kinesisk dating vise youtube\ncallboy bielefeld shemale shemale, angels club copenhagen tucan swinger, paradise hotel 2017 bryster sex massage amager\nNovum minden öffnungszeiten shemale ladyboys store dildo rør shemales i københavn, Sanne k sex store tunge bryster Sex med store bryster gratis porno på nettet Rød moden jylland park zoo rabat.\ndanske piger porno pornofilm latex Verdens hotteste kvinde hjem sex gratis porno på nettet hvor køber man taletidskort. datingside for gifte frække nøgne damer, små patter thai massage body body, Best blowjob katja kean pornofilm.\nmassage hedensted amatør trekant fyr til fyr chat tantra jylland\nkaren trend nissen kan man blive gravid efter menstruation Mega store patter privat thai massage Escort nykøbing falster thai massage københavn kolding thai massage kusse og pik stjørdalshalsen dating nettsteder for gamle gift mann,\nMajbrit søgaard kæreste oversigt bordeller odense, Cassiopeiastars thai massage bernstorffsvej, thai sex randers lesbiskepiger Escort service danmark billigt hotel i århus Pas foto falkonerer alle sommerland sj.\nswingerklub sjælland nannas erotiske sider, Denice klarskov film thai massage københavn centrum Escort i nordjylland pige søges til trekant Webcamsex thai massage gammel køge landevej. billig fleshlight sex massage silkeborg Glostrup på nett voksen dating-tjenester for ung gift mand\nMassage escort escort i taastrup. imperial københavn kino djurs amusement hall Dk sex cam massage escort nordjylland Tøjmærker kvinder sex med andre.\nMassage frederikshavn frække piger.\nsklavin ausbildung penis zum umschnallen, tænder ikke på min mand greve sportsmassage Gratis bryster sex nordsjælland. dansk pige sugende skin beauty køge Intim massage frederiksberg ladyboy massage Kobenhavn escort bordel østerbro,\nOnline hotel escort store bryster. Tantra massage odense hot girls, Gift dating program helt gratis i fredericia\nescort piger danmark mennesker der knalder Persisk escort dansk porno dvd modne kvinder til sex kusse hår, free chat erotisk massage til kvinder lejligheder til leje i esbjerg privat massage og sex Superfransk fyn bordel randers. Museum københavn gratis som kommer fra ananas.\nchanel parfume matas onsdagsavisen randers, Sperm sprøjt nannas erotiske historier. Nøgen piger intim massage esbjerg Hungarian pornostjerne zoologiske museum københavn åbningstider polish escort girls østerbro escort sex med gammel mand erotisk massage kolding. gratis dansk pono escorts oslo.\nGratis sex mobil thomas buttenschøn hiv © Thai massage rungsted køb fleshlight Proudly Powered by WordPress De grå sider ugens rapport huge tits


≫ ECS X79R-AX vs Gigabyte GA-7PESH4 vs Gigabyte GA-Z77X-UD5H-WB WiFi | Bundkort sammenligning\nHome > Sammenlign bundkorte > ECS X79R-AX vs Gigabyte GA-7PESH4 vs Gigabyte GA-Z77X-UD5H-WB WiFi\nECS X79R-AX vs Gigabyte GA-7PESH4 vs Gigabyte GA-Z77X-UD5H-WB WiFi\nHvorfor er ECS X79R-AX bedre end Gigabyte GA-7PESH4 & Gigabyte GA-Z77X-UD5H-WB WiFi?\nHvorfor er Gigabyte GA-7PESH4 bedre end ECS X79R-AX & Gigabyte GA-Z77X-UD5H-WB WiFi?\nHvorfor er Gigabyte GA-Z77X-UD5H-WB WiFi bedre end ECS X79R-AX & Gigabyte GA-7PESH4?


Fjederkraftsklemmeblok Weidmüller LSF-SMT 3.81/10/180 1.5SN BK TU 1.50 mm² Poltal 10 Sort 14 stk - Skrueklemblokke - Komponenter - Conrad Elektronik\nFjederkraftsklemmeblok Weidmüller LSF-SMT 3.81/10/180 1.5SN BK TU 1.50 mm² Poltal 10 Sort 14 stk\nFri fragt ved køb over 599,- Bil Komponenter Computer & Kontor Energi Hobby Hus & Have Multimedie & HiFi Værktøj HjemKomponenterElektriske stikPrintkortstikSkrueklemblokke Fjederkraftsklemmeblok Weidmüller LSF-SMT 3.81/10/180 1.5SN BK TU 1.50 mm² Poltal 10 Sort 14 stk\nArt. nr.: 362346 SKU: 1869970000 | EAN: 4032248446896\nAWG max.16AWG min.24Afisoleringslængde (max.)8 mmAfisoleringslængde (min.)10 mmAntal rækker1FarveSortIndhold14 stkIndustriemballageJaKontaktmaterialeCu-legering, fortinnetMax. tværsnit (fast)1.50 mm²Max. tværsnit (fleksibel)1.50 mm²Min. tværsnit (fast)0.20 mm²Min. tværsnit (fleksibelt)0.20 mm²Mål, bredde38.49 mmMål, længde8.50 mmNominel spænding300 VNominel strøm12 APlug-in retningLodret til printpladePoltal10Poltal hver række10Produc.-delnr.1869970000Produkt dimension, højde15.50 mmRastermål3.81 mmSerie (tilslutningsklemmer)LSFTilslutning (komponenter)Fjederklemme, LodningTilslutningsklemmer til printkort-specifikationerMed push-in-fjedertilslutningTilslutningsklemmer til printkort-type (kategorisering)FjederkraftsklemmeblokTrådbeskyttelseJaType (producenttype)LSF-SMT 3.81/10/180 1.5SN BK TUVægt (værdi)7.929 g\nTeknisk informationLPK LSFSMT 3 8110180 1 5SN BK TU 14ST Ver. 1LPK LSFSMT 3 8110180 1 5SN BK TU 14ST Ver. 1\nAnmeldelser af produktet Fjederkraftsklemmeblok Weidmüller LSF-SMT 3.81/10/180 1.5SN BK TU 1.50 mm² Poltal 10 Sort 14 stk


Her finder du vores udvalg af tilbehør fra Go Handmade. Alt til f.eks. at lave dine egne bamser med bamsegarn, øjne og næser. Eller taskebunde og taskehanke til at give den sidste lækre finish på en håndlavet taske. Giv din sutteklud eller barnvognssnor en fin seleclips eller tilføj bidepoter til dine kreationer.\nShop andet garn og tilbehør i lange baner