Stenjevec - Vejret i Maj i Stenjevec, Kroatien 2020\nStenjevec Vejr Maj 2020\nStenjevec vejr Vejret i Stenjevec, Kroatien i Maj 2020. Rejseguide og råd. Læs en oversigt over klimaet.\nStenjevec - Hvad man skal gøre og se Priser i Stenjevec Stenjevec - Biludlejning Stenjevec - Vejret i dag Vejr Maj 2020 Rejseomkostninger Vejret i dag » Vandtemperatur i lokaliteter i Stenjevec » Vejrfænomener optaget i de foregående år i Stenjevec: » Klimaændringer 1881 - 2017 FAQ\nHvordan ser vejret ud i Maj i Stenjevec?\nRegner det meget i Stenjevec i Maj?\nKort beskrivelse af vejrforholdene i Stenjevec i Maj 2020\nNår du rejser til Stenjevec i Maj kan du forvente: ofte regn, nogle gange tordenvejr, nogle gange tåge . Rækken af gennemsnitlige dagtimerne temperaturer er omkring 16℃ og 26℃. Kig på UV-indeks, som er (7) i Maj og du skal tage forholdsregler: Dække kroppen med sol beskyttende tøj, brug SPF 30 + solcreme Bær en hat og solbriller og forsøge at reducere tiden i solen til tre timer Tredje Uge er normalt den varmeste i Maj. Stenjevec i Maj erfaringer varme dage. Typisk temperaturen svinger omkring 22℃ og vind er let brise.\nHvad tid indstiller solen Maj i Stenjevec?\nSolen sætter mellem 20:03 og 20:38 i Maj i Stenjevec.\nBedste tidspunkt for ferie i Stenjevec 2020. Kontrollere månedlige temperatur diagram i Maj:\nDen relative humindex typisk spænder fra 13 (Ringe eller ingen ubehag) til 19 (Ringe eller ingen ubehag) i løbet af en typisk Maj. Dugpunkt er ofte en af de bedste mål for, hvordan komfortable er vejrforhold for en rejsende. Når du rejser til Stenjevec Husk at lavere dew point føler mere tør og højere dew point føler mere fugtigt. I løbet af en typisk Maj ændres dugpunkt fra 7 (Lidt tør for nogle mennesker) til 11 (Meget komfortabel).\nDen korteste dag er torsdag d. 1. maj kl. og tilbyde 14 timer 17 minutter af dagslys, sunrise er 05:46 og solnedgang er 20:03. Længste dag er lørdag d. 31. maj kl. med 15 timer 26 minutter af dagslys, sunrise er 05:12 og solnedgang er 20:38. For en rejsende er sunhours vigtige. Denne måned levere på gennemsnitlig 15 dagslys timer.\nHumIndex er en anden interessant ting, fortæller os om graden af komfort eller ubehag baseret på temperatur og luftfugtighed kombineret. HumIndex værdi for Stenjevec er 25\nNår du rejser til Stenjevec uden tvivl vil du nyde dejlig udsigt og landskaber. I Maj kan du forvente store synlighed om 10.5km.\nDen nøjagtige daglige vejrudsigt for Stenjevec i Maj (Arkiv vejrdata):\nVejret i Stenjevec i Maj\nGennemsnitstemperatur i Stenjevec gennem årene. Gennemsnitlige vejr i Maj.\nFAQ Stenjevec - Maj vejr - hyppigt stillede spørgsmål\n• Hvordan ser vejret ud i Maj i Stenjevec?\n• Skal jeg bekymre sig om nedbør i løbet af Maj i Stenjevec?


Prioriteringslister for tilskudsordningerne Fælles indsatser fiskeri, Fælles indsatser akvakultur og Fiskeri, natur og miljø er nu klar\nNyhed Tilskud Fiskere Foreninger Forskere Organisationer Virksomheder Akvakulturbrugere\nFiskeristyrelsen offentliggør de foreløbige lister over prioriterede ansøgninger modtaget på udviklingsordningerne under det danske Hav- og Fiskeriudviklingsprogram i efteråret 2017.\nTilskudsordningerne Fælles indsatser fiskeri, Fælles indsatser akvakultur og Fiskeri, natur og miljø var åbne for ansøgning fra 2. oktober til 4. december 2017. Prioriteringen af ansøgningerne er færdig, og ansøgerne har mulighed for – for egen regning og risiko – at igangsætte projekterne. Listerne kan du finde her:\nOversigt over ansøgninger på tilskudsordningen Fælles indsatser fiskeri (Opdateret 18. oktober 2018)\nOversigt over ansøgninger på tilskudsordningen Fælles indsatser akvakultur (Opdateret 18. oktober 2018)\nOversigt over ansøgninger på tilskudsordningen Fiskeri, natur og miljø (Opdateret 18. oktober 2018)\nAnsøgningerne skal nu sagsbehandles, hvorfor listerne stadig er foreløbige. Under sagsbehandlingen kan prioriteringen blive ændret, fx. som følge af at der ikke kan gives tilsagn til alle budgetposter i et projekt, hvormed der bliver penge tilovers, der kan anvendes til andre tilskudsberettigede projekter på prioriteringslisten. Det betyder, at listen over ansøgninger, der får tilskud, kan blive ændret.\nSagsbehandlingen af projekterne går i gang efter sommerferien.\nHvad gives der tilsagn til?\nDer gives tilsagn til følgende indsatsområder under de tre udviklingsordninger:\nFælles indsatser fiskeri:\n1) Fremme af innovation i fiskeriet og værdikæden for fiskerivarer.\n2) Fisker-forsker samarbejde.\nFælles indsatser akvakultur:\n1) Udvikling af teknisk, videnskabelig, eller organisatorisk viden inden for akvakulturproduktion, som især reducerer indvirkningen på miljøet, reducerer afhængigheden af fiskemel og – olie, fremmer en bæredygtig anvendelse af ressourcer i akvakultursektoren, forbedrer dyrevelfærd eller letter nye bæredygtige produktionsmetoder.\n2) Udvikling af en produktion af nye akvakulturarter med godt markedspotentiale, nye eller væsentligt forbedrede produkter, nye eller forbedrede processer og nye eller forbedrede forvaltnings- og organisationssystemer.\nFiskeri, natur og miljø:\n1) Målrettet innovation til bevaring af havets biologiske ressourcer, der fører til et mindre belastet havmiljø pga. fiskeri, herunder færre/ingen uønskede fangster\n2) Beskyttelse og genopretning af marin biodiversitet og økosystemer inden for rammerne af mere bæredygtige fiskeriaktiviteter\n3) Udsætning af ål


Grov engineering og Cost of Energy analyse Waveenergyfyn rapport - PDF\nGrov engineering og Cost of Energy analyse Waveenergyfyn rapport\nDownload "Grov engineering og Cost of Energy analyse Waveenergyfyn rapport"\n1 Grov engineering og Cost of Energy analyse Waveenergyfyn rapport Detailed engineering and design of WECén Crestwing nr Grov engineering og Cost of Energy analyse Crestwing 1\n2 Indhold Grov engineering og Cost of Energy analyse Waveenergyfyn rapport... 1 Baggrund Indledning Sammenfatning Engineering af Crestwing prototypen... 5 Hovedkonstruktionen... 6 Forankringssystemet... 6 Dæks arrangement... 7 Power take off systemet Cost of Energy analyse på basis af COE beregnings ark... 7 Costanalyse Konklusion Engineeringen Costanalysen Costanalysen ved udlægning af Crestwing L60 B20 i Nordsøen Perspektivering ud fra Costanalysen Engineering af Crestwing prototypen Beskrivelse af Crestwing prototypens hovedkonstruktion Crestwings grundstruktur Crestwings hoveddimensioner Myndighed og Klasse Stabilitet General arrangement Profile & Plan Overfladebehandling jf. skibsstandard Moment og kræfter i hovedkonstruktion Disponering af Luger, døre og mandehuller Klys/Pullerter Båd landing Lanterne og Antenne arrangement\n3 3.2 Beskrivelse af Crestwing prototypens Power take off PTO systemets udviklings forløb PTO systemets opbygning og funktion PTOéns hoved dimensioner PTOéns indbygning Beskrivelse af Crestwing prototypens Forankring Udvikling af forankrings system Udvikling, konstruktion og design af trepunkts forankring Beskrivelse af Crestwing prototypens Havarikontrolplan Costanalyse Crestwing prototype Generelle forudsætninger for Cost analyse Omkostninger forudsat i COE værktøjet Anvendt absorber effektivitet Anvendt PTO effektivitet Basis budget Crestwing L60 B Costanalyse Costanalysens hoved resultater Costanalyse over Crestwing Costanalyse diagrammer Crestwing Analyse over O&M som funktion af Capex contra Elproduktionen Appendiks Appendiks 1. General arrangement Appendiks 2. Profile & Plan Appendiks 3. Dæks arrangement Appendiks 4. Outline specifikation\n4 Baggrund Denne rapport fra Waveenergyfyn over projekt Detailed engineering and design of WECén Crestwing PSO-F&U projekt nr omfatter resultatet af den gennemførte grov engineering og cost of Energy analyse over Crestwing fuld skala konceptet. Der er forud for Grov engineering og Cost of Energy analyse Crestwing afholdt Indledende test på AAU af The Crestwing blev afviklet i perioden til og udført af Jens Peter Kofoed og Michael P. Antonishen AAU i samarbejde med Henning Pilgaard Waveenergyfyn. Ved afslutning af de indledende forsøg på AAU af 2008/2009 indsendte Waveenergyfyn afsluttende rapporter dels egen afrapportering Waveenergyfyn rapport Crest Wing - 2nd test fase og dels forsøgsrapport The Crest Wing Wave Energy Device - 2nd phase testing fra AAU. Rapporterne er tilgængelige hos energinet.dk. Final test på DHI Projektet Crestwing final test PSO-F&U projekt nr afviklet i perioden februar 2010 til marts 2011 udført af Bjarne Jensen M.Sc. Eng. Hydraulic Engineer & CFD expert Ports & Offshore Technology DHI i samarbejde med Russell James Brice Senior Naval Architect KEH og Henning Pilgaard Waveenergyfyn. Projekt Crest Wing final test follow-up offshore omhandler bygning, udlægning og offshore test af en Crestwing i en skala 1-5 af fuldskala Hanstholm efterfølgende kaldt Fladstrandanlægget. Survival and behavior testen af Fladstrand anlægget gennemførtes i sidste halvdel af Projektet afsluttes i 2014 med test af PTO system, forankringssystem og elproduktion til net. Kontakt vedr. Waveenergyfyns rapporter kan rettes til: Henning Pilgaard Ingeniør og indehaver af Waveenergyfyn. Kissendrupvej 15 DK-5800 Nyborg, Denmark. Phone: (+45) Facebook: Hjemmeside: Bilag: 1. Outline specifikation Crestwing 2. General arrangement Crestwing 3. Profil & Plan Crestwing 4. Lanterne og Antenne arrangement Crestwing 5. Hesselbæk Consult forprojekt for Waveenergyfyn 6. AAU rapport fase 2 Crest Wing WEC 7. DHI rapport Crestwing WEC Model Tests Fortrolighed: Forud for videregivelse af rapporten og bilag til tredje part bedes Energinet.dk kontakte Waveenergyfyn. 4\n5 0. Indledning Projektet Grov engineering og Cost of Energy analyse Crestwing er bevilget med et reduceret budget i forhold til ansøgningen om støtte til Detailed engineering and design of WECén Crestwing i Projektafviklingen, er udarbejdet ud fra den reviderede projektbeskrivelse benævnt Grov engineering og Cost of Energy analyse Crestwing. Forudsætning Den reviderede projektbeskrivelse omfatter en forprojektering udført af et team bestående af Waveenergyfyn i et samarbejde med Shipcon ApS Havnepladsen Frederikshavn og Hesselbæk Consult Friggsvej Sindal. Forprojekteringen sker i tæt samarbejde med de øvrige partnere herunder speciel Shipcon ApS på basis af Waveenergyfyns design oplæg. Den eksakte fordeling og omfang af konstruktions/projekts arbejdet mellem Shipcon ApS og Waveenergyfyn fastlægges endeligt ud fra design oplægget. Waveenergyfyn forestår Cost of Energy analyse på basis af COE beregnings ark. Projekt forløb Forprojekteringen opstartedes i 2012 med pre-design og Costanalyse ud fra Energinet s daværende COE beregnings ark. Waveenergyfyn s pre-design afsluttedes i efteråret 2012, omfattede udvikling og konstruktion/design i 3D af Crestwing L60/B20 full-scale koncept. Parterne kunne herefter opstarte forprojekteringen, som med afbrydelser har forløbet frem til foråret Waveenergyfyn har efterfølgende udarbejdet Cost analysen på basis af det i 2013 videreudviklede COE Calculation Tool for Wave Energy Converters. 1. Sammenfatning Engineeringen omfatter pre-design oplæg fra Waveenergyfyn og fælles forprojektering og design afsluttet med udarbejdelse af Cost analyse. Afrapporteringen her skulle gerne give et tilstrækkelig dokumentation af forprojekteringen, som naturligvis ikke kan medtage alle facetter, der er blevet fastlagt under engineeringen. Cost analysens hovedresultater vises i en form, som skulle give mulighed for vurdering af såvel konceptet samt konsekvenserne ved enkle af kostanalyse værktøjets variabler. For at give mulighed for en mere detaljeret indsigt i slutresultatet henvises der til medindsendte bilag. Rapporten er delt mellem engineering i afsnittene 3, 4, 5, 6 og Costanalysen i afsnit 7 som jo er afhængig af engineeringen. 1.1 Engineering af Crestwing prototypen Waveenergyfyn s pre-design omfattede et udgangsdesign i 3D af konstruktion, udrustning og installationer herunder PTO systemer og forankring. ShipCon har, på baggrund af Waveenergyfyn s pre-design, udarbejdet arrangements-, stål-, udrustningstegninger samt stabilitets beregninger på et niveau, som er tilstrækkelig som beslutningsgrundlag for iværksættelse af den afsluttende detail projektering. 5\n6 Engineeringen er omfattende hvorfor vi i rapporten har fokuseret på hovedområderne Engineering af Crestwing prototypens hovedkonstruktion, Crestwing prototypens dæks arrangement, Crestwing prototypens Power take off og Crestwing prototypens forankring. Crestwing prototypen Hovedkonstruktionen Crestwings grundstruktur er enkel, bestående af to flade sammenhængslede pontoner. Konstruktionen kan generelt opdeles i tre hoveddele bestående af skrog, hængsels led og skørt. Projekteringen af skørt og skrog er at betragte som et traditionel skibsdesign hvorimod det integrerede hængsel er nyt i forhold til sektoren. Overvejelserne over materialer under forprojektet er, ud fra økonomiske og tekniske faktorer, endt op med stål som det foretrukne for prototypen. Anlægget har en længde på 60 m en bredde på 20 m med en største højde fra bundlinjen på 3,5 m. Dens tørvægt er 300 ton med en usikkerhed på ca. 5 % afhængig af de indlagte forstærkninger Ved prissætning af hovedkonstruktion er der anvendt en tør vægt på 315 ton. Forankringssystemet Forankringssystemet er baseret på den svensk udviklede Seaflex teknologi som er et anerkendt miljøskånsomt system. Seaflex teknologien er udviklet I 1970 erne og har et stort erfarings grundlag baseret på et trecifret antal af forankringer. Forankringen anhugger til, et i anlægget, indbygget ankertårn som tillader weathervaning og muliggør aktiv krøjning. Anlægget får en svingnings radius på overfladen af havet på ca. 10 % af anlæggets længde. Derudover bliver kabeltilslutningen, som er fastgjort til det ene ankertov, væsentlig forenklet. Beskrivelsen er begrænset af hensyn til systemets patentering. 6\n7 Dæks arrangement Dæksarrangementet omfatter disponering af luger, døre, mandehuller, klys/pullerter, båd landing og lanterne/antenne arrangement. Power take off systemet Den samlede PTO bestykning er dimensioneret ud fra en Nordsø placering af Crestwing fuldskala med hoveddimensionerne L 60 B 20. Der installeres 4 stk. 100 kw PTO systemer. Den installerede effekt på 400 kw er dimensioneret således, at udfald af en enkel enhed ikke har nævneværdig indflydelse på el produktionen. Det samlede PTO system er opbygget af hovedkomponenterne mekanisk PTO, inverter, el/styre tavle, power tavler, dumpload med diesel generator/batterier som backup. PTO systemet er opbygget som stand alone system som via inverteren producerer el i en given kvalitet til et offentligt eller lokalt elnet. Styring, regulering og frakobling af systemet varetages under drift via internettet. Beskrivelsen er begrænset af hensyn til systemets patentering 1.2 Cost of Energy analyse på basis af COE beregnings ark COE Calculation Tool for Wave Energy Converters er anvendt for udarbejdelse af Costanalysen af WECén Crestwing. COE beregningsværktøjet kan baseres på enten power matrix eller standard søtilstande. Anvendelse af power matrix versionen har, efter vores vurdering, vist for optimistiske COE værdier hvorfor nærværende Costanalyse baseres på standard søtilstande. Forprojekteringen af en Crestwing L60/B20 fuldskala koncept med en installeret effekt på 400 kw, designet for udlægning i Nordsøen, udgør basis for budgetteringen. Budgettet for Crestwing L80/B30 fuldskala konceptet for udlægning i Nordsøen/EMEC baserer sig på Waveenergyfyn s predesign og kan ikke tillægges samme validitet som basisbudgettet over Crestwing L60/B20. Budgettet for Crestwing L80/B30 er medtaget for perspektivering af Crestwing konceptet. Basis budget Crestwing L60 B20 Der er hjemtaget overslag og tilbud fra Danske virksomheder på hovedkonstruktionen, drivtoget for PTO system, el-entreprise samt montage og udrustning. Øvrige komponenter mv. er fortrinsvis baseret på europæiske og/eller nordamerikanske leverandører. Budgetlægningen har resulteret i et basisbudget på 21 mio kr. for et Dansk produceret L60/B20 fuldskala koncept. Kalkule niveauet er efter prototype og omfatter ikke udviklings omkostninger som normalt må henføres til prototype stadiet. Basisbudgettet suppleres med to budget overslag dels et overslag baseret på internationalt prisleje og dels et overslag hvor kun hovedkonstruktionen tager udgangspunkt i internationalt prisleje. 7\n8 Basis budget hoved konstruktion Der er hjemtaget fem overslag over budget hovedkonstruktion leveret ved kaj for udrustning og montage forud for udlægning af anlæg. Budget overslagene som viser en ret stor spredning fra 23 kr/ton stål ved østeuropæisk produktion til det dobbelte ved det højeste bud på et ren dansk produceret anlæg. På grundlag af overslagene har vi, med indlagt sikkerhed for forstærkninger og hængsel, fastholdt et højt budget niveau på DKK pr. ton stål for et Dansk produceret Crestwing koncept. COE kalkulations værktøjets pris pr. ton stål er ansat til DKK. Basis budget PTO system Der er hjemtaget et tilbud/overslag over budget drivtog og sammenbygning af PTO system fra vor hidtidige partner omkring udvikling af PTO systemet. Tilbud på delkomponenter herunder generator, kobling, inverter, power tavler, PLC tavle for styring og data, PLC/PC software mv. er fortrinsvis baseret på europæiske og/eller nordamerikanske leverandører. COE kalkulationsværktøjets pris pr installeret kw på DKK er betydeligt over budget niveauet pr installeret kw på DKK. Coe værktøjets prisansættelse er generel og er naturligvis ikke målrettet Crestwings PTO system. Under Roadmap samarbejdet er der ansat pris pr installeret kw på henholdsvis Resens LOPF koncept og Wavestar konceptet. Wavestar og Crestwing ligger her på samme pris niveau på omkring DKK/kW hvorimod Resen er nede på omkring DKK/kW. Costanalyse Costanalyse over Crestwing L 60/B 20 prototypen gennemføres for Nordsø positionerne 2 og 3 samt over Crestwing L 80/B 30 for EMEC site pos 3 og EMEC site pos 5 ud for Orkney. Nordsø position 6 er ikke medtaget i COE kalkulations værktøjet og derfor ikke medtaget i nærværende Cost analyse. Nordsø positionerne 2, 3 og 6 EMEC siten ud for Orkney 8\n9 Costanalysens hoved resultater Hver af de fire analyser omfatter tre budget niveauer: 1. Cost analyse ved fortrinsvis dansk produktion (basis budgettet) 2. Cost analyse hvor hovedkonstruktion baseres på international pris niveau. 3. Cost analyse baseret på international pris niveau. For hver af de fire analyser vises produktionsprisen for discount rate > 0 % og discount rate > 4 % Analyse over O&M som funktion af Capex contra Elproduktionen I forbindelse med Costanalyse over successiv budgettet behandlede Waveenergyfyn O&M problematikken, hvilket er medtaget i nedenstående opstillinger. Som det fremgår, er O&M procentiske andel, baseret på Capex, ikke synlig påvirket af elproduktionen. O&M som direkte knyttet til el produktionen giver en stigende procentisk andel med stigende el produktion. 9\n10 2. Konklusion Det er naturligt at konklusion relaterer til formålet for projektet Grov engineering og Cost of Energy analyse, som er estimering og beregning af konceptets økonomiske status i fuld skala. Konklusionen omfatter Waveenergyfyn s vurdering af i hvilken grad projektet har eftervist Crestwing konceptet teknisk og økonomisk. Engineeringen Gennem grov engineeringen er konceptet blevet optimeret både teknisk og produktionsteknisk. Hele konceptet foreligger i 3D(Rhino) og detail engineering pågår nu i Autodesk/inventor. Waveenergyfyn s pre-design var i nogen grad rettet mod udseendet, hvilket er blevet tilpasset af produktionstekniske hensyn. Hovedkonstruktionen er fastlagt på et niveau som overvejende forventes fastholdt under detail engineeringen. Konstruktionen er, udover at foreligge i 3D, dokumenteret gennem udarbejdelse af Generalarrangement, Profil & Plan, Lanterne og Antenne arrangement og Outline specifikation. Det relativ lange projektforløb har muliggjort at der parallel med engineeringen er foretaget udvikling og dokumentation af konceptets nøgle problematikker. Et mekanisk PTO systemet er blevet udviklet og bygget i skalaen 1:4 af fuldskala. Det udviklede system er opbygget af standard komponenter i skala 1:4. Systemet er testet i egen testbænk fra efteråret 2012 til juli 2013 omfattede funktionstest, crashtest og test af effektivitet fra absorberet energi til grid. Waveenergyfyn har i samarbejde med SEAFLEX ENERGY SYSTEMS AB udviklet triple forankrings princippet som sigter mod at skåne miljøet samtidig med at reducere muligheden for løsrivelse. Forankringssystemet er testet og testes fortsat offshore i skala 1:5. Hængsels systemet er løst mere konventionel end forventet, men indeholder detaljer, der skal afklares under detail engineeringen. Afrapportering tager hensyn til beskyttelse af Waveenergyfyn s teknologi blandt andet gennem begrænsning af beskrivelser omkring forankringssystemet, PTO systemet og specielt effekt elektronik/ kontrol system. Konceptet er gennem grov engineeringen bragt frem til et niveau hvor der ikke forventes væsentlige ændringer under detail engineeringen. Der vil fortsat være fokus på nøgle problematikkerne samt omfanget af forstærkninger. Costanalysen Costanalysen er fortrinsvis baseret på basis budgettet på et dansk produceret Nordsø fuld skala prototype ekskl. udviklingsomkostninger (kaldt efter prototype i rapporten). Der er herudover udarbejdet parallelle budgetter ved henholdsvis et international pris niveau og en international/dansk pris niveau hvor hovedkonstruktionen produceres i Østeuropa. Costanalysen baserer sig ikke på de besparelser, gennem produktudvikling, der kan forventes fremadrettet. Costanalyse værktøjets oplæg til at drift og vedligeholds(o&m) udgør 6 % af kapital omkostningerne(capex) hvilket imidlertid medfører at O&M s indflydelse på rentabiliteten er af samme størrelsesorden som alle øvrige omkostninger tilsammen. Costanalysen har vist, at denne indflydelse er relativ uafhængig af energiproduktionen hvilket, alt andet lige, ikke kan forventes i praksis. Costanalysen anvender to parametre for beregning af O&M dels O&M = 3 % af CAPEX og dels O&M = 0,16 kr. pr. produceret kwh. Vi anser O&M på 3 % af CAPEX som acceptabel i en periode, 10\n11 men at vi på længere sigt må ned på et leje, som modsvarer vindsektoren. Vores langsigtede bud på O&M, ved udlægning i parker, er som forannævnt 0,16 kr. pr. produceret kwh. Costanalysen opererer med henholdsvis en discount rate på 0 % og 4 %. Discount rate på 0 % relaterer til prototype stadiet hvor en acceptabel forrentning opnås i kraft af blandt andet offentlig støtte. Discount rate på 4 % må anses som en tilstrækkelig indledende rate for kommerciel udbygning. Costanalysen ved udlægning af Crestwing L60 B20 i Nordsøen Feed-in tariff ved udlægning af en Dansk produceret anlæg på Nordsø positioner. Da der tale om et budget på prototype niveau(ekskl. udviklings omkostninger) vil tariffen blive reduceret i takt med udvikling af konceptet. Crestwing konceptet er velegnet for serieproduktion, en faktor der også vil kunne slå igennem ved international produktion. Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 3 % af CAPEX kræver en Feed-in tariff udlagt på Nordsø position-2 på 4,42 Kr/kWh og en Feed-in tariff på Nordsø position-3 på 3,70 Kr/kWh. Feed-in tariff ved udlægning af en Dansk og/eller international produceret anlæg udlagt på Nordsø positioner. Da der tale om et budget på prototype niveau (ekskl. udviklingsomkostninger) vil tariffen her også blive reduceret i takt med udvikling af konceptet. Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 3 % af CAPEX kræver en Feed-in tariff på Nordsø position-2 på 3,16 Kr/kWh og en Feed-in tariff på Nordsø position-3 på 2,65 Kr/kWh. Feed-in tariff ved udlægning af en international produceret anlæg på Nordsø positioner. Da der tale om et budget på prototype niveau (ekskl. udviklings omkostninger) vil tariffen her også blive reduceret i takt med udvikling af konceptet. Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 3 % af CAPEX kræver en Feed-in tariff på Nordsø position-2 på 2,83 Kr/kWh og en Feed-in tariff på Nordsø position-3 på 2,37 Kr/kWh. Strategien for den fremtidige produktion af Crestwing konceptet er, ud fra de økonomiske realiteter, Dansk og/eller international hvor hovedkonstruktionen produceres i Østeuropa og udrustes og samles i Danmark. Partnerskabets strategi for udvikling af Bølgekraft foreslår en samlet Feed-in tariff i perioden på 4,5 kr. pr produceret kwh. Med en Feed-in tariff i perioden på 4,5 kr. pr produceret kwh vil Dansk og/eller international producerede Crestwing anlæg, udlagt på Nordsø position-2 (Mean Pwave på 12 kw/m), være kommerciel attraktive. Costanalysen ved udlægning af Crestwing L80 B30 på EMEC site Med udgangspunkt i UK Cost niveau med en Feed-in tariff på 2,75 kr. pr produceret kwh kan der, uafhængig af produktionssted, opnås en discount rate på over 4 %. Da der tale om et budget på prototype niveau (ekskl. udviklingsomkostninger) vil tariffen blive reduceret i takt med udvikling af konceptet. Feed-in tariff ved udlægning af en Dansk produceret anlæg på EMEC positioner. Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 3 % af CAPEX kræver en Feed-in tariff udlagt på EMEC 1-2 km offshore på 2,67 Kr/kWh og EMEC 3 km offshore O&M på 2,32 Kr/kWh. Feed-in tariff ved udlægning af en dansk og/eller international produceret anlæg på EMEC positioner. Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 3 % af CAPEX kræver en Feed-in tariff udlagt på EMEC 1-2 km offshore på 2,11 Kr/kWh og EMEC 3 km offshore O&M på 1,84 Kr/kWh. 11\n12 Feed-in tariff ved udlægning af en international produceret anlæg på EMEC positioner. Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 3 % af CAPEX kræver en Feed-in tariff udlagt på EMEC 1-2 km offshore på 1,89 Kr/kWh og EMEC 3 km offshore O&M på 1,64 Kr/kWh. Perspektivering ud fra Costanalysen Costanalysen viser, at med de gældende Danske Feed-in tariffer er der ikke baggrund for en kommerciel udbygning på Nordsøen inden for de nærmeste år. Dette svarer til hvad der er formuleret i Partnerskabets strategi for udvikling af Bølgekraft. Udlægning på EMEC sites 1-3 km offshore giver, med de her gældende Feed-in tariffer, grundlag for en kommerciel udbygning med Crestwing L80 B30. Danmark har den laveste Feed-in tariff tæt fulgt af Spanien og USA. Portugal, Irland og UK har de højeste Feed-in tariffer samtidig med besiddelse af de bedste bølger miljøer. Hvis Danmark fortsat skal være med i feltet, må den nuværende udviklingsindsats suppleres med en vis udbygning i Nordsøen. 3. Engineering af Crestwing prototypen Forprojekteringen forestås af et team bestående af Waveenergyfyn Nyborg, Hesselbæk Consult Sinddal og Shipcon Frederikshavn. Projektteamet indgår i det overordnede projekteringsteam på 12\n13 Waveenergyfyns Frederikshavns kontor under Crestwing ApS som fremadrettet vil forestå detailprojekteringen. Beskrivelse af engineeringen omhandler fortrinsvis prototypens hovedkonstruktion, prototypens Power take-off og prototypens Forankring. Der er foretaget en afgrænsning af beskrivelsen af kommercielle hensyn og for pågående og kommende patentering. Der henvises i øvrigt til de fremsendte bilag. Crestwing Crestwing opankret 13\n14 Crestwings hovedkomponenter set fra BB for Crestwings hovedkomponenter set fra BB agter 14\n15 3.1 Beskrivelse af Crestwing prototypens hovedkonstruktion Crestwings grundstruktur Crestwings grundstruktur er enkel, bestående af to flade sammenhængslede pontoner. Konstruktionen kan generelt opdeles i tre hoveddele bestående af skroget, hængselsled og skørt. Projekteringen af skørt og skrog er at betragte som traditionel skibsdesign, hvorimod det integrerede hængsel er ny i forhold til sektoren. Anlæggets effektivitet er uafhængig af anlæggets egenvægt, hvilket giver en stor handlefrihed hvad angår materialevalg. Overvejelserne under forprojektet er, ud fra økonomiske og tekniske faktorer, endt op med stål som det foretrukne for prototypen. På længere sigt ses composite som ønskværdig alternativ. Prototypens hoveddimensioner er fastlagt ud fra de afviklede test på DHI og AAU og af den af DHI udarbejdede scatter diagram over Vorupør siten syd for Hanstholm som modsvarer DanWec siten. Hovedkonstruktionen er forprojekteret ud fra de på DHI gennemførte test af belastning og materialespændinger samt de under DHI testen gennemførte RAO. Crestwings hoveddimensioner Crestwing har sin højeste effektivitet hvor anlægslængde og bølgelængde er af samme størrelsesorden hvorfor anlægslængden afhænger af bølgelængden på udlægningsstedet(site). Anlægsbredden kan varieres ud fra design, konstruktion og optimering af produktion on site. Dimensionerne for prototypen udlagt ud for Hanstholm på DanWec s site på en meters dybde er baseret på DHI Metocean data for Crestwing WEC prototype for udlægning 4,6 km ud for Vorupør. Bølgemiljøet på DanWec har samme middeleffekt og vanddybde som Vorupør placeringen. Dan- Wec site angiver middeleffekter i fra 6 kw/m til 15 kw/m. Prototypens bestemmes, som nævnt, af bølgemiljøet og er beregnet ud fra datamaterialet fra de afholdte testforløb på AAU og DHI i perioden 2009 og Energiproduktionen ændres ikke markant inden for en variation af anlægslængder på +/- 20 %. En anlægslængde på 60 m ligger her i den øvre del med henblik på, at anlægget vil kunne flyttes til placeringer med en højere middeleffekt. Med en levetid på op mod 30 år kan dette være væsentligt for opnåelse af en konkurrencedygtig produktion efter test perioden. Prototypens bredde på 20 m er 33 % af anlægslængden, hvilken er en forøgelse i forhold til længde/breddeforholdene under de indledende test forløb på 25 %. Under beslutningen af forøgelsen af længde/ breddeforholdene, er der bl.a. set på DEXA anlægget som i samarbejde med AAU var ansat til en længde bredde forhold på 40 %. 15\n16 Prototypens højde bestemmes ud fra de kræfter der skal håndteres i konstruktionen og ud fra optimering af slaglængde/kraft forholdet på PTO systemets trykstang. Anlægshøjden i center regionen på 3,5 m er udlagt ud fra ovenstående forhold samt ud fra design. Uddrag af Outline specifikation: Hoved dimensioner Hoveddimensioner: Tonnage: - længde 60,00 m Selvom anlægget bygges som to pontoner, som derefter - bredde 20,00 m kobles sammen, skal tonnagen være et udtryk for samlet - dybde mld. til dæk 3,50 m volumen af de to dele. Dvs. at sammenkoblingen skal anses - max. design dybgang mld m -scantling dybgang= 0,50 m. for at være permanent. Foreløbig tonnage: GT = ca. 700 NT = ca. 212 Myndighed og Klasse Crestwing konceptet afviger fra andre WECér ved i praksis at være en skibskonstruktion. I forbindelse med en fremtidig klassifikation ønskes anlægget fortrinsvis klasseret som sådan. Uddrag af Outline specifikation: Myndighed og Klasse Bølgeenergianlægget med tilhørende maskineri og udrustning bygges og udrustes, således at den opfylder: - Søfartsstyrelsens bestemmelser for ubemandet pram, Bek. nr af d. 2/ DNV s regler for skibe under 100 m i længden. Ved dimensionering betragtes fartøjet som bestående af to pontoner á 30 m. IMO kriterier for intakt stabilitet: International Code on Intact Stability 2008 Anlægget skal ikke kontrolleres for læk stabilitet. Endelig forankringsplacering skal være iht. gældende regler fra Farvands Direktoratet. Bølgeenergi anlægget klasses ikke. Stabilitet Generelt set er et skibs stabilitet udtryk for skibets evne til at vedligeholde en opret stilling, eller til at genvinde den oprette stilling efter en krængning. For så vidt angår det intakte anlægssødygtighed er det alene nok at undersøge stabilitetsforholdene i tværskibsretning, dvs. over for rulning og krængning. Tværskibsstabilitet afhænger af to punkters indbyrdes placering, fællestyngdepunktet for anlæg og last (G) og skibets tværskibs metacenter (M), der alene er bestemt af dybgang og form. Med en marginal dybgang, ingen last ud over egenvægten og med en bredde/ højde forhold på 6 til 1 er fællestyngdepunktet (G) og bådens tværskibs metacenter (M) stort set sammenfaldende. Prototypen skal op i en krængning på over firs grader før der etableres en negativ stabilitet. Resultaterne fra testforløbet på DHI viste en høj stabilitet hos anlægget med en max krængning på +/- 1,5 grader under drift. General arrangement General arrangementet definerer disponeringen af pladser til alle nødvendige funktioner og udstyr samt placering og adgangs forhold. Waveenergyfyn s pre-design omfattede et udgangsdesign i 3D af konstruktion, udrustning og installationer herunder PTO systemer og forankring. Pre-designét er udgangspunkt for ShipCon s udarbejdelse af generalarrangement. Udarbejdelsen af generalarrangement er sket i et tæt samarbejde, hvor design mv. er afpasset efter produktionsmæssige hensyn med henblik på en økonomisk optimering af konstruktionen. 16\n17 Som det fremgår er det ydre design blevet mere firkantet end oplægget i pre-designet. Designet er blevet produktionsvenlig, hvilket har betydning for produktionsprisen, samtidig er der etableret fuld lofthøjde i hele maskinrummets bredde. ShipCon har, på baggrund af Waveenergyfyn s pre-design, udarbejdet arrangements-, stål-, udrustningstegninger samt stabilitets beregninger på et niveau som er tilstrækkelig som beslutningsgrundlag for iværksættelse af den afsluttende detail projektering. Konstruktionsgrundlaget omfattende Outline specifikation er anvendt til indhentning af tilbud og overslag på prototypen. Uddrag af Outline specifikation: General arrangementet Udbudsmaterialet omfatter ståltegningerne Profile & Plan 1 og General arrangement 2 Materialedimensioner på disse tegninger er efter klassens regler med tillæg af rederiets krav. Tegningerne er ikke klassegodkendte. Alt stålmateriale skal være Mild Steel, Grade A Stålvægtberegningen er udført på grundlag af disse tegninger. Stålvægtberegning er værftets ansvar. Profile & Plan 3 Pre-designét fra Waveenergyfyn er udgangspunkt for ShipCon s udarbejdelse af Profile & Plan. Udarbejdelsen af Profile & Plan er sket i et tæt samarbejde hvor skot, spanter, hul plan mv. er afpasset efter produktionsmæssige hensyn med henblik på en økonomisk optimering af konstruktionen. Som det fremgår af hosstående 3D tegninger er der i forhold til pre-designet foretaget ændringer af skot opdelingen inden for de givne ydre rammer. Engineeringen tager udgangspunkt NV standarder og krav, der planlægges dog ikke en formel sertificering af prototypen. Som det fremgår er spanteafstanden øget i forhold til oplægget i pre-designet. De langsgående skot er rykket ind samtidig med at antallet af tværgående skot er øget. Der er indsat søjler i centerlinien mellem dæk og bundklædning for understøtning. Hulplan over bundklædning omfatter bla gennemføringer for ankertårn front ponton, gennemføringer for truster og nødanker i agter ponton. Disponering af Profile & Plan Der etableres i alt syv funktions rum fordelt på bundklædnings arealets ca m 2 : 1 Se Appendiks 2 2 Se Appendiks 1 3 Se Appendiks 2 17\n18 For ponton Maskinrum 20 m tværskibs og 6 m langskibs 120 m 2 Kontrol/inverter-trafo rum 10 m tværskibs og 9 m langskibs 90 m 2 Kontrol/kommunikation/inverter-trafo rum 10 m tværskibs og 9 m langskibs 90 m 2 Ankrings rum 10 m tværskibs og 6 m langskibs 60 m 2 Lager/værksted 10 m tværskibs og 6 m langskibs 90 m 2 Funktions rummenes samlede areal på ca. 450 m 2 er udrustet med riste gulv udlagt over spant niveau (0,5 m over bundklædning). Agter ponton Diesel gen rum 10 m tværskibs og 6 m langskibs 60 m 2 Truster rum 10 m tværskibs og 6 m langskibs 60 m 2 Agter anker rum 10 m tværskibs og 6 m langskibs 60 m 2 Funktions rummenes samlede areal på ca. 120 m 2 er udrustet med riste gulv i Truster/ Diesel gen rum (60 m 2 ) udlagt over spant niveau (0,5 m over bundklædning). Disponering Profile & Plan 18\n19 Overfladebehandling jf. skibsstandard Hosstående specifikation er udarbejdet i forbindelse med hjemtagelse af overslag og skal som sådan ikke tages som en endelig specifikation. I forbindelse med vores skala 1:5 offshore anlæg opnår vi for tiden erfaringer med begroning under anlægget. Der var forventet mindre begroning under anlægget grundet undertrykket som er et led i anlæggets funktion. Der er ikke nævneværdig begroning i området fra midt forreste ponton til midt agter ponton. Uden for dette område er der tale om normal begroning. Specifikation for sandblæsning og maling Uddrag af Outline specifikation: Isolering og Maling Ingen af rummene i prammen skal isoleres. Tilbud på maling omfattende antifouling indhentes fra underleverandør, og det valgte system indsættes som en del af denne specifikation. Undervands skroget beskyttes mod galvanisk tæring med zinkeller aluminiums anoder. Antal anoder bestemmes ud fra valgt malingssystem, og baseres på 5 års doknings interval. Moment og kræfter i hovedkonstruktion Moment og kræfter over midtskibs sektion Crestwing består principiel af to sammenhængslede pramme og dimensioneres principiel sådan. Den enkelte ponton kan, ud over forstærkninger omkring hængsel og PTO, dimensioneres ud fra de traditionelle belastninger og specifikationer for skibsdesign. Under testforløbene på DHI, testedes der for kræfterne midtskibs, med de forbehold der ligger i en opskalering af kræfter, gav mulighed for beregning af tværmomentet midtskibs. Moment og kræfter over hængsels sektion Reduktion af momentet, medfører en tilsvarende reduktion af kræfterne på hængselsleddet. Basis kræfterne i hængselsleddet, ved ubelastet PTO system, initieres af pontonernes vægt og bevægelse. Den samlede belastning på hængselsleddet udgøres af basis kræfterne og kræfter initieret af belastningen fra PTO systemet. 19\n20 Reduktion af hængselbelastning under skrogdesign Anlægshøjden midskibs omkring hængselsleddet har indflydelse på kræfterne der overføres til pontonerne. Max højden midskibs er under forprojektet øget fra 2,5. til 3,5 m hvilket reducerer kræfterne ved max momentet (My) med ca. 30 %. Udover at reducere kræfterne i skrog og hængsel har forøgelsen af Max højden midskibs væsentlig indflydelse for dimensioneringen af PTO systemet hvor kravet til udvekslingen i tandhjuls gear, lejer etc. tilsvarende reduseres med 30 %. (PTO systemet behandles senere under udrustning) Reduktion af hængselbelastning under PTO design Reduktion af kræfter initieret af belastningen fra PTO systemet reguleres dels af den installerede generatoreffekt og dels gennem udkobling af systemet. Skridpunktet for PTO systemets elektromagnetiske koblinger sikrer, at hængselsbelastningen holder sig inden for de udlagte design kriterier. Uddrag af Outline specifikation: Profile & Plan Konstruktionen opdeles i en for sektion og en agter sektion, (pontoner). Samling af de to sektioner i spt. 0 (hængsels leddet), for sektion har positive spante numre, agter sektion har negative numre hvor Spt. 50 betegnes som for og Spt. -50 betegnes som agter. Spante afstanden er overalt 600 mm. Koordinat system: origo er x: spt. 0, y Centerlinie, z- ok. bundklædning (BL) L-skod 4,8 m fra CL SB og BB Center afsnit fra agter til for: Ballast tank, aft mooring room, Thruster room, void, aft engine room/ forward engine room, Trafo room, forw. mooring room, void og ballast. L-skod er ikke vandtæt ved: Ballast tank void aft engine room forward engine room void ballast. Øvrige rum er at betegne som void spaces. Sideklædning for for sektion føres som uafstivet skørt ca. 450 mm under bundklædning. Sideklædning for agter sektion føres til bundklædning, uafstivet skørt påsættes sideklædning med overlap på 150 mm og sluttet ca. 450 mm under bundklædning. Dækket har ca. 1 m. negativ spring mod for og agter. Der er ingen bjælkebugt i dækket. Skroget dimensioneres for nedlastning til 0,5 m mld. dybgang. Dækket dimensioneres for søbelastning iht. DNV krav. 4 Crestwing prototypens dæks arrangement Disponering af Luger, døre og mandehuller Der er disponeret med 2 mandehuller for adkomst til maskinrum samt 2 mandehuller for adkomst til agter ponton. De fire maskinrums luger placeret over de 4 PTO systemer dimensioneres for gennemgang af PTOéns hovedkomponenter. Der etableres 2 luger på forreste ponton for gennemgang af ankertårn, trafo/inverter samt 2 luger agter ponton for gennemgang af nødgenerator/truster og agter nød anker. 20\n21 Uddrag af Outline specifikation: Mandehuller og dæksler Mandehuller og -dæksler udføres efter DVS og planlægges som lette og manuel håndterbare. Alle mandehulsdæksler udføres flush. Alle gennemgangshuller afrundes ved slibning. Trapper af maskinrums typen iht. DVS udføres ved alle nedgangs luger. Trapperne skal være let demonterbare, og uden bagplade. Ved alle mandehuller monteres lodret lejder under. Lodrette lejdere udføres af fladjernsvanger med firkanttrin på højkant. Der skal anbringes gribestænger indvendigt ved alle adkomsthuller. Klys/Pullerter Der arrangeres to slæbepullerter i begge ender med tilhørende klys Båd landing Der er etableret mulighed for adgang offshore til anlægget i SB og BB ud for maskinrum samt mulighed for adgang på bagkant af agter ponton. Endeligt er der sikret adkomst til dækket ved placering af søgelænder langs rælingen samt etablering af fleksibel gangbro mellem pontoner. Lanterne og Antenne arrangement Hængslede alu. Master monteres i begge ender af anlægget for montering af markerings lys og antenner. 21\n22 Uddrag af Outline specifikation: Lanterne Både dag og nat signaler skal særskilt fastlægges i samråd med Søfartsstyrelsen. Som minimum skal prammen markeres med rundt lysende hvid lys i begge ender. 3.2 Beskrivelse af Crestwing prototypens Power take off Beskrivelsen er begrænset af hensyn til PTO systemets patentering. PTO systemets udviklings forløb Udviklingen af Waveenergyfyn s mekaniske power take-off system har stået på siden de første officielle test af Crestwing i på AAU hen over DHI testforløbet i PTO version 1 AAU Trinvis - load vægt lod PTO version 2 DHI load hysteresebremse PTO version 3 Fladstrand load pmg generator Waveenergyfyn har, baseret på eksisterende invertere og PM generatorer, udviklet og bygget en komplet power transmissions linje samt styring og regulerings opsætning hvor der, i realtid, kan måles over alle power transformations trin. Power take-off systemet er løbende blevet testet under de tidligere udviklingsforløb, sluttende med onshore test af det endelige system i perioden nov til juli De frem til juli 2013 afviklede onshore test indikerede, at den samlede effektivitet af PTO systemet fra absorber til el-net var over 80 %, hvilket er mere end forventet, især under hensyntagen til skalaén. Generator og inverter effektivitet i en fuld skala enhed er højere end i lille skala. Beregning på en fuld skala PTO-system indikerer en effektivitet på 90 % niveau. 22\n23 Crestwings Power Take-off er en ren mekanisk maskine, som er sammensat af følgende komponenter: Lineær gearet omsætter den lineære bevægelse fra anlæggets vippebevægelse til en cirkulær bevægelse, hvilket er forudsætningen for drift af en konventionel generator. Hovedkomponenterne i opbygning af gearet består af trykstangen med led øjer i begge ender og kassette med lejret tandstand samt indbygget tværstillet tandhjul. På lineær gearets sekundære side overføres drejnings momentet til et speed-up gear som øger omdrejningerne. Fra speed-up gearets udtags aksel overføres rotationen til flywheel og generator. PTO systemets opbygning og funktion Det samlede PTO system er opbygget af hovedkomponenterne mekanisk PTO, inverter, el/styre tavle, power tavler, dumpload med diesel generator/batterier for forsynings backup. PTO systemet er opbygget som stand alone system som via inverteren producerer el i en given kvalitet til et offentlig eller lokal elnet. Styring, regulering og frakobling af systemet varetages under drift via internettet. PTO systemet, udviklet og testet i skala 1:3,5, er udgangspunkt for design i fuldskala. PTOéns hoved dimensioner PTOéns indbygning Den samlede PTO bestykning er dimensioneret ud fra en Nordsø placering af Crestwing fuld skala med hoved dimensionerne L 60 B 20. Der installeres 4 stk. 100 kw PTO systemer. Den installerede 23\n24 effekt på 400 kw er dimensioneret således at udfald af en enkel enhed ikke har nævneværdig indflydelse på el produktionen. Som det fremgår centreres PTOérne parvis omkring de to midterste hængsels forstærkninger, det lineare gear fastgøres i forstærkningsstrukturen i overliggende dæksplade. PTO frame fastgøres i overliggende struktur. PTO indbygning og skrog forstærkning 3.3 Beskrivelse af Crestwing prototypens Forankring Beskrivelsen er principiel af hensyn til forankrings systemets patentering. Udvikling af forankrings system On-shore test af fleksibel forankring\n25 Testforløbene på DHI havde dokumenteret at der skulle anvendes en betydelig mere slæk forankring end den en ren kædeforankring kunne sikre. Vi udviklede herfor en elastisk hovedforankring fra kædearrangementet og frem til anlægget som modsvarede forankrings karakteristikken fra DHI og AAU forløbene. Hovedforankring bestod af et elastisk tov dimensioneret til at modstå hele trækket i forankringen indenfor en, ud fra DHI forløbet, kendt langsgående bevægelse. Det elastiske tov udgjorde forankringen under drift, men var yderligere sikret af et stærkt syntetisk tov som kunne tage over under ekstreme forhold. Fladstrandanlægget bestod testen for behavior and survival under ekstreme konditioner svarende til stærk storm i efteråret Forankringssystemet var tilstrækkelig overdimensioneret til at modstå bølgemiljøet, som var kraftigere en forventet. Forankringssystemet indfriede kravene for sikring af survival hvorimod dets behavior, set i forhold til areal forbrug samt kabling, ikke var tilfredsstillende. Den anvendte kædeforankring påvirker havbundsmiljøet, hvilket især har betydning ved en større udbygning af bølgeenergifarme. Udvikling, konstruktion og design af trepunkts forankring Waveenergyfyn har i samarbejde med SEAFLEX ENERGY SYSTEMS AB udviklet triple forankringsprincippet som sigter mod at skåne miljøet samtidig med at reducere muligheden for løsrivelse. Forankringssystemet er baseret på den svensk udviklede Seaflex teknologi som er et anerkendt miljøskånsomt system. Seaflex teknologien er udviklet I 1970 erne og har et stort erfarings grundlag. Forankringen anhugger til et i anlægget indbygget ankertårn, som tillader weathervaning og muliggør aktiv krøjning. Tre forankrings liner, forskudt, fører ned til skrueankre(pæle, blokke etc.). De 25\n26 enkle liner deles i en på ankertårnet fastgjort Seaflex system, og en syntetisk tov fra Seaflex systemet ned til ankringspunktet. Hver af de tre forankrings liner er dimensioneret for at kunne holde til forankringstrækket svarende til dimensioneringen ved brug af en enkel ankerline. Med den nye forankring bliver havbunden stort set ikke påvirket når forankringen er på plads, selve forankringslinen rører ikke havbunden. Anlægget får en svingnings radius (omkring forankringspunktet) på overfladen af havet på ca. 10 % af anlæggets længde. Derudover bliver kabeltilslutningen, fastgjort til det ene ankertov, væsentlig forenklet. Beskrivelse af Crestwing prototypens Havarikontrolplan Specielt for prototyper er det væsentlig, at der forligger en haverikontrolplan allerede under konstruktionsfasen. Kontrolplan oplægget for Crestwing prototypen ser på situationen før og efter løsrivelse: før løsrivelse: AIS transponder - giver blandt andet løbende information om anlæggets position og bevægelse til omgivende kommercielle fartøjer, kysttjeneste og reder. Fungerer som alarm ved løsrivelse samtidig med at udgøre et vigtig værktøj i forbindelse ved redning/bjergning. Trepunktsforankringssystemet - hvor løsrivelse kræver brud på bærende ankringsline hvor anlægget efterfølgende falder tilbage på de to resterende ankerliner. De to resterende ankerliner, begge dimensioneret for max forankringstræk, skal også udsættes for brud før der bliver tale om løsrivelse. Foranstaltninger omkring kabelbrud ved løsrivelse kræver - forudbestemt brud område, fiksering til bund i passende afstand, sikring af elinstallation og PTO system under kortslutning. efter løsrivelse Crestwing er udstyret med agter forankring som udløses ved løsrivelse henholdsvis kan udløses af reder. Crestwing er udstyret med el dreven truster propeller monteret sammen med anlæggets dieselgenerator. I samvirke med AIS transponder søges anlægget holdt på siten henholdsvis udøves kontrol af afdrifts retning. Ovennævnte oplæg til foranstaltninger planlægges for prototypen og angiver ikke situationen for efterfølgende anlæg. 4 Costanalyse Crestwing prototype COE Calculation Tool for Wave Energy Converters er anvendt for udarbejdelse af Costanalysen af WECén Crestwing. 26\n27 COE beregningsværktøjet kan baseres på enten power matrix eller standard søtilstande. Anvendelse af power matrix versionen har vist for optimistiske COE værdier hvorfor nærværende Costanalyse baseres på standard søtilstande. Generelle forudsætninger for Cost analyse Forprojekteringen af en Crestwing L60/B20 fuldskala koncept med en installeret effekt på 400 kw, designet for udlægning i Nordsøen, udgør basis for budgetteringen. Budgettet for Crestwing L80/B30 fuldskala konceptet for udlægning i Nordsøen/EMEC baserer sig på Waveenergyfyn s predesign og kan ikke tillægges samme validitet som basis budgettet over Crestwing L60/B20. Budgettet for Crestwing L80/B30 er medtaget for perspektivering af Crestwing konceptet. Omkostninger forudsat i COE værktøjet Følgende forudsatte omkostninger forudsat i COE værktøjet er anvendt uden ændringer: Engineering and management 400 DKKx1000 Planning and consenting 200 DKKx1000 Contingencies 10% Site lease, warranty and insurance 2% CAPEX Tilbagebetalingstid 20 år Følgende forudsatte omkostninger forudsat i COE værktøjet er anvendt med følgende ændringer: Operation & Maintenance er ansat til 6% af CAPEX i COE værktøjet hvilket kan være acceptabel på prototype niveau. Vore analyser viser at O&M omkostninger på dette niveau næsten modsvarer samtlige andre projekt omkostninger. Det er i det hele taget diskutabelt at anvende Capex som parameter for O&M hvilket bør tages op indenfor partnerskabet. Costanalysen er gennemført med O&M svarende til 3 % af CAPEX og med O&M omkostninger på 0,16 kr. produceret kwh som vi har ansat som langsigtet niveau. Pre-assembly and transport er på 600 DKKx1000 for Crestwing L60/B20 og 750 DKKx1000 for Crestwing L80/0B3. Installation on site er på 300 DKKx1000 for Crestwing L60/B20 og Crestwing L80/B30. Anvendt absorber effektivitet Der tages udgangspunkt i De under AAU testforløbet afviklede Power Produktions test. Herved sikrer overensstemmelse mellem Costanalyse værktøjets standard søtilstande og de anvendte absorber virkningsgrader. Power Produktions testen kan ses i sin helhed i AAU rapporten The Crest Wing Wave Energy Device 2 nd phase testing under afsnit 4.5. Wave State 1 Wave State 2 Wave State 3 Wave State 4 Wave State 5 Eff. 0,431 Eff. 0,684 Eff. 0,376 Eff. 0,274 Eff. 0,178 Anvendt PTO effektivitet Crestwings Power Take-off er baseret på et mekanisk drivtog hvor effekttabet finder sted i lejer, tætninger og tandhjul. Power Take-off er sammenlignelig med vindkraftens PTO systemer som, i full- 27\n28 scale, er karakteriseret ved virkningsgrader fra vind til net på over 90 %. Testbænk test i 2013 af Crestwings PTO system bekræftede en virkningsgrad i full-scale på 90 % hvilket forventes at være en realitet efter prototypen. Basis budget Crestwing L60 B20 Forprojekteringen af en Crestwing L60/B20 fuldskala koncept med en installeret effekt på 400 kw, designet for udlægning i Nordsøen, udgør basis budgettet. Der er hjemtaget overslag fra Danske virksomheder på hovedkonstruktionen, drivtoget for PTO system, el-entreprise samt montage og udrustning. Der er herudover hjemhentet et overslag over et østeuropæisk produceret hovedkonstruktion. Øvrige komponenter mv. er fortrinsvis baseret på europæiske og/eller nordamerikanske leverandører. Kalkule niveauet er efter prototype og omfatter ikke udviklings omkostninger som normalt må henføres til prototype stadiet. Koordinering af udvikling og produktion er væsentlig for opbygning af knowhow i den indledende fase hvilket er baggrunden for vægtningen af Dansk produktion. Dansk produktion på sigt, af Crestwing konceptet, kræver at man nærmer sig et internationalt prisleje. Basis budgettet suppleres med to budget overslag dels et overslag baseret på internationalt og dels et overslag hvor kun hovedkonstruktionen tager udgangspunkt i internationalt prisleje. Alene østeuro- Budget Crestwing L60 B20 Dansk produktion pæisk produktion af hovedkonstruktionen reducerer budgettet betydeligt. Basis budget hoved konstruktion Hovedkonstruktionen udgør over to tredjedele af det samlede budget. Der er hjemtaget fem overslag over budget hovedkonstruktionen leveret ved kaj for udrustning og montage forud for udlægning af anlæg. Pris niveauet pr ton stål for overslagene er vist nedenfor ved henholdsvis total entreprise og total entreprise fratrukket overfladebehandling. Overslagene er listet som a:overslag EU produktion og dansk produktion fra b: til e: Budget overslag hovedkonstruktion kr/ton. Budget overslag hovedkonstruktion ekskl. overfl.beh. kr/ton. Specielt overslag d: og e: skiller sig ud med en høj pris niveau, der har imidlertid været lidt for meget sammenfald i priser på rå konstruktion og overflade behandling. Vi har været inde og analysere og korrigere de to overslag hvilket dog, på grund af indlagt sikkerhed på forstærkninger og hængsel, har resulteret i en fortsat høj budget på DKK pr. ton stål for et Dansk produceret Crestwing 28\n29 koncept. COE kalkulations værktøjets pris pr. ton stål er ansat til DKK er næppe, inden for en rimelig tidshorisont, opnåelig for Dansk producerede anlæg. Basis budget PTO system PTO systemet udgør ca. en fjerdedel af det samlede budget. Der er hjemtaget et tilbud/overslag fra vor hidtidige partner under udvikling af PTO systemet over budget drivtog og sammenbygning af PTO system. Tilbud på delkomponenter herunder generator, kobling, inverter, power tavler, PLC tavle for styring og data, PLC/PC software mv. Budget niveauet pr installeret kw på DKK er relativ høj blandt andet på grund af fastholdelse af at drivtog og sammenbygning af system, indledende ikke sendes i udbud. Delkomponenterne er fortrinsvis baseret på europæiske/nordamerikanske tilbud hvilket giver et relativ højt budget niveau. Hjemtagne tilbud uden for dette område indikerer et potentiel lavere prisniveau. PTO systemets basis budget PTO systemets basis budget sat i forhold til sektoren COE kalkulations værktøjets pris pr installeret kw på DKK er betydeligt over budget niveauet pr installeret kw på DKK. COE værktøjets prisansættelse er generel og er naturligvis ikke målrettet Crestwings PTO system. Under Road-map samarbejdet er der ansat pris pr installeret kw på henholdsvis Resens LOPF koncept og Wavestar konceptet. Wavestar og Crestwing ligger her på samme pris niveau på omkring DKK/kW hvorimod Resen er nede på omkring DKK/kW. Costanalyse Costanalyse over Crestwing L 60/B 20 prototypen gennemføres for Nordsø positionerne 2 og 3. Costanalyse over Crestwing L 80/B 30 for EMEC site pos 3 og EMEC site pos 5 ud for Orkney. (Der er anvendt Standard Sea states fra COE værktøjet a 2013 dog for EMEC site pos 5 anvendes Standard Sea states fra COE værktøjet a 2012 som vi formoder placeret her) 29\n30 Nordsø position 6 er ikke medtaget i COE kalkulations værktøjet og derfor ikke medtaget i nærværende Cost analyse. Nordsø positionerne 2, 3 og 6 EMEC siten ud for Orkney Hver af de fire analyser omfatter tre budget niveauer: Cost analyse ved fortrinsvis Dansk produktion (basis budgettet) 2. Cost analyse hvor hovedkonstruktion baseres på international pris niveau. 3 Cost analyse baseret på international pris niveau. For hver af de fire analyser vises produktionsprisen for discount rate > 0 % og discount rate > 4 % Costanalysens hoved resultater Cost niveau ved Dansk producerede anlæg Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 3 % af CAPEX kræver en Feed-in tariff Nordsø pos 2 på 4,42 Kr/kWh, Nordsø pos 3 på 3,70 Kr/kWh, EMEC 1-2 km offshore på 2,67 Kr/kWh og EMEC 3 km offshore O&M på 2,32 Kr/kWh. Som ventet kræves der en høj Feed-in tariff for udlægning af en Dansk produceret anlæg på Nordsø positioner. Da der tale om et budget på prototype niveau(ekskl. udviklings omkostninger) vil tariffen blive reduceret i takt med udvikling af konceptet. Crestwing konceptet er velegnet for serieproduktion en faktor der også vil kunne slå igennem ved international produktion. Med gældende Feed-in tariff på EMEC siten på 2,75 kr/kwh opnås der umiddelbart en forrentning på over 4 %. Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 0,16 kr/kwh kræver en Feed-in tariff Nordsø pos 2 på 3,51 Kr/kWh, Nordsø pos 3 på 2,96 Kr/kWh, EMEC 1-2 km offshore på 2,18 Kr/kWh og EMEC 3 km offshore O&M på 1,92 Kr/kWh. En kraftig reduktion af tariffen men med et endnu ikke opnåelig omkostnings niveau. Cost niveau ved dansk og/eller international producerede anlæg Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 3 % af CAPEX kræver en Feed-in tariff Nordsø pos 2 på 3,16 Kr/kWh, Nordsø pos 3 på 2,65 Kr/kWh, EMEC 1-2 km offshore på 2,11 Kr/kWh og EMEC 3 km offshore O&M på 1,84 Kr/kWh.\n31 Der kræves fortsat en høj Feed-in tariff for udlægning af en Dansk produceret anlæg på Nordsø positioner. Da der også her er tale om et budget på prototype niveau(ekskl. udviklings omkostninger) vil tariffen blive reduceret i takt med udvikling af konceptet. Med gældende Feed-in tariff på EMEC siten på 2,75 kr/kwh opnås der umiddelbart en forrentning på betydelig over 4 %. Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 0,16 kr/kwh kræver en Feed-in tariff Nordsø pos 2 på 2,56 Kr/kWh, Nordsø pos 3 på 2,17 Kr/kWh, EMEC 1-2 km offshore på 1,76 Kr/kWh og EMEC 3 km offshore offshore O&M på 1,55 Kr/kWh. En kraftig reduktion af tariffen men med et endnu ikke opnåelig omkostnings niveau. Cost niveau ved international producerede anlæg Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 3 % af CAPEX kræver en Feed-in tariff Nordsø pos 2 på 2,83 Kr/kWh, Nordsø pos 3 på 2,37 Kr/kWh, EMEC 1-2 km offshore på 1,89 Kr/kWh og EMEC 3 km offshore O&M på 1,64 Kr/kWh. Der kræves fortsat en høj Feed-in tariff for udlægning af en Dansk produceret anlæg på Nordsø positioner. Da der også her er tale om et budget på prototype niveau(ekskl. udviklings omkostninger) vil tariffen blive reduceret i takt med udvikling af konceptet. Med gældende Feed-in tariff på EMEC siten på 2,75 kr/kwh opnås der umiddelbart en forrentning på over 8 %. Opnåelse af en discount rate på 4 % ved O&M på 0,16 kr/kwh kræver en Feed-in tariff Nordsø pos 2 på 2,3 Kr/kWh, Nordsø pos 3 på 1,96 Kr/kWh, EMEC 1-2 km offshore på 1,59 Kr/kWh og EMEC 3 km offshore O&M på 1,41 Kr/kWh. En kraftig reduktion af tariffen men med et endnu ikke opnåelig omkostnings niveau. Costanalyse over Crestwing coe pos 2 O&M 3 % capex Kr/kWh discount rate > 0 coe pos 2 ved dansk produktion 3,58 4,42 coe pos 2 ved dansk og/eller international produktion 2,56 3,16 coe pos 2 ved international produktion 2,29 2,83 Kr/kWh discount rate > 4 % 31\n32 coe pos 2 O&M = 0,16 kr/kwh Kr/kWh discount rate > 0 Kr/kWh discount rate > 4 % coe pos 2 ved dansk produktion 2,75 3,51 coe pos 2 ved dansk og/eller international produktion 1,95 2,56 coe pos 2 ved international produktion 1,77 2,3 coe pos 3 O&M 3 % capex Kr/kWh discount rate > 0 Kr/kWh discount rate > 4 % coe pos 3 ved dansk produktion 3,00 3,70 coe pos 3 ved dansk og/eller international produktion 2,15 2,65 coe pos 3 ved international produktion 1,92 2,37 coe pos 3 O&M = 0,16 kr/kwh Kr/kWh discount rate > 0 Kr/kWh discount rate > 4 % coe pos 3 ved dansk produktion 2,26 2,96 coe pos 3 ved dansk og/eller international produktion 1,66 2,17 coe pos 3 ved international produktion 1,51 1,96 COE analyse EMEC 1-2 km offshore O&M 3% capex Kr/kWh discount rate > 0 Kr/kWh discount rate > 4 % coe EMEC ved dansk produktion 2,20 2,67 coe EMEC ved dansk og/eller international produktion 1,74 2,11 coe EMEC ved international produktion 1,56 1,89 COE analyse EMEC 1-2 km offshore O&M = 0,16 kr/kwh Kr/kWh discount rate > 0 Kr/kWh discount rate > 4 % coe EMEC ved dansk produktion 1,7 2,18 coe EMEC ved dansk og/eller international produktion 1,38 1,76 coe EMEC ved international produktion 1,25 1,59 COE EMEC 3 km offshore offshore O&M 3% capex Kr/kWh discount rate > 0 Kr/kWh discount rate > 4 % coe EMEC ved dansk produktion 1,88 2,32 coe EMEC ved dansk og/eller international produktion 1,49 1,84 coe EMEC ved international produktion 1,33 1,64 COE EMEC 3 km offshore offshore O&M = 0,16 kr/kwh Kr/kWh discount rate > 0 Kr/kWh discount rate > 4 % coe EMEC ved dansk produktion 1,48 1,92 coe EMEC ved dansk og/eller international produktion 1,20 1,55 coe EMEC ved international produktion 1,09 1,41 Costanalyse diagrammer Crestwing 32\n34 Analyse over O&M som funktion af Capex contra Elproduktionen I forbindelse med Costanalyse over successiv budgettet behandlede Waveenergyfyn O&M problematikken hvilket er medtaget i nedenstående opstillinger. Som det fremgår, er O&M procentiske andel, baseret på Capex, ikke synlig påvirket af elproduktionen. O&M som direkte knyttet til el produktionen giver en stigende procentisk andel med stigende el produktion. Nordsøen pos 2 Ved O&M = 6 % af Capex er el produktions prisen 4,74 kr./kwh hvoraf O&M udgør 2,18 kr./kwh svarende til 46 %. Ved O&M = 3 % af Capex udgør O&M 30 %. Ved det langsigtede O&M = 0,16 kr/kwh udgør O&M 6 %. Nordsøen pos 3 Ved O&M = 6 % af Capex er el produktions prisen 3,97 kr./kwh hvoraf O&M udgør 1,83 kr./kwh svarende til 46 %. Ved O&M = 3 % af Capex udgør O&M 30 %. Ved det langsigtede O&M = 0,16 kr/kwh udgør O&M 7 %. EMEC pos 3 Ved O&M = 6 % af Capex er el produktions prisen 2,74 kr./kwh hvoraf O&M udgør 1,26 kr./kwh svarende til 46 %. Ved O&M = 3 % af Capex udgør O&M 30 %. Ved det langsigtede O&M = 0,16 kr/kwh udgør O&M 10 %. 34\nDEXAWAVE A/S. ForskEL program 2010. Test af pre-kommerciel bølgekonverter. 13. juni 2012/LE\nDEXAWAVE A/S ForskEL program 2010 Test af pre-kommerciel bølgekonverter 13. juni 2012/LE Indledning I efteråret 2009 ansøgte DEXAWAVE (DX) PSO om støtte til udvikling af 1:5 skala model af DEXAWAVE converteren.\nwaveenergyfyn Bølgevinge interesserede Fra Idé bølgevinge\nTil Bølgevinge interesserede Fra waveenergyfyn boelgevingen@waveenergyfyn.dk Telefon: 65 36 17 65 Idé bølgevinge Baggrunden for konceptet på bølgeenergianlægget bølgevingen har jeg haft liggende i baghovedet\nMonitorering af bølgekraft anlæg 27. MAJ 2015\nMonitorering af bølgekraft anlæg 27. MAJ 2015 Titel Monitorering af bølgekraft anlæg Problemformulering Hvordan sikres den mest optimale monitorering af anlægget, således der opnås de bedste vilkår for


Mindfulness betyder bevidst nærvær og når du praktiserer meditation får du dit nervesystem i balance - du lader sanserne åbne sig for nuet og du kan derved få gamle og opslidende tankestrukturer til gradvist at forsvinde.\nDet giver dig også mulighed for en fordybelse i egen indre ro - og dermed får du adgang til andre dele af dit sjæleliv. Din intuition forstærkes og du styrkes i at stole på sig selv, finde ressourcer frem og bringe dem ud i lyset.\nDet har for mig været meningsfuldt og berigende fra første færd, og det glæder mig hver gang , jeg får mulighed for at viderebringe de mange øvelser og erfaringer, jeg har gjort mig igennem de 25 år, jeg har praktiseret meditation.\nDet kræver praksis, hvis du vil forandre og derfor tilbyder jeg gruppeforløb, hvor du får mulighed for instruktion, forklaringer samt samvær med andre ligesindede.\nJeg oplever naturen som den største inspiration til Mindfulness, som en nødvendighed for at heale os selv og da jeg bor midt i en meget smuk, fredet natur med skov og strand hørende til ejendommen, øver vi os med - og i naturen.


Kandu.dk - Retsforbundets forslag\n26-11-12 16:24 : fun2\n26-11-12 16:29 : Kaptajn-Tommy\n26-11-12 16:33 : fun2\n26-11-12 16:41 : PeterTheisen\n26-11-12 17:07 : vagnr\n26-11-12 18:29 : refi\n26-11-12 18:40 : PeterTheisen\n26-11-12 18:48 : vagnr\n26-11-12 18:53 : Kaptajn-Tommy\n26-11-12 19:13 : vagnr\n26-11-12 19:22 : alan57\n26-11-12 19:30 : refi\n26-11-12 19:37 : Kaptajn-Tommy\n26-11-12 20:24 : fun2\n26-11-12 21:18 : Kaptajn-Tommy\n26-11-12 21:57 : fun2\n26-11-12 22:36 : Kaptajn-Tommy\n26-11-12 22:44 : fun2\n26-11-12 23:30 : Kaptajn-Tommy\n26-11-12 23:43 : fun2\n27-11-12 00:01 : Kaptajn-Tommy\n27-11-12 00:11 : fun2\n27-11-12 07:54 : refi\n27-11-12 11:02 : Kaptajn-Tommy\n27-11-12 12:01 : fun2\n27-11-12 12:39 : Kaptajn-Tommy\n27-11-12 13:05 : vagnr\n27-11-12 13:19 : alan57\n27-11-12 13:38 : refi\n27-11-12 13:55 : Kaptajn-Tommy\n27-11-12 14:03 : refi\n27-11-12 14:16 : Kaptajn-Tommy\n27-11-12 16:51 : Kaptajn-Tommy\n27-11-12 16:52 : PeterTheisen\n27-11-12 16:53 : PeterTheisen\n27-11-12 19:39 : alan57\n27-11-12 20:00 : refi\n27-11-12 20:31 : Kaptajn-Tommy\n28-11-12 17:33 : alan57\n29-11-12 11:19 : vagnr\n29-11-12 14:17 : Kaptajn-Tommy\n29-11-12 14:36 : PeterTheisen\n29-11-12 15:18 : Kaptajn-Tommy\n29-11-12 16:10 : PeterTheisen\n29-11-12 17:10 : Kaptajn-Tommy\n29-11-12 18:24 : PeterTheisen\n29-11-12 18:45 : Kaptajn-Tommy\n30-11-12 06:30 : PeterTheisen\n30-11-12 06:33 : PeterTheisen\n30-11-12 14:33 : Kaptajn-Tommy\n30-11-12 15:02 : vagnr\n30-11-12 18:50 : Kaptajn-Tommy\n30-11-12 19:01 : vagnr\n30-11-12 19:21 : Kaptajn-Tommy\n30-11-12 20:13 : refi\n30-11-12 21:46 : Kaptajn-Tommy\n01-12-12 05:22 : vagnr\n01-12-12 08:24 : refi\nFra : PeterTheisen Vist : 631 gange\nDato : 26-11-12 15:53\nHvad synes du om, at Retsforbundet vil lade husejere betale seks procent af deres grunds værdi i skat til staten mod, at momsen på basale varer halveres, at skatten på arbejde sættes generelt ned, og at bundfradraget fordobles?\nDet er som sådan en god ide at hæve ejendomsskatterne og sænke skatten på arbejde og momsen. Det vil bl.a. gøre problemet med billig polsk arbejdskraft mindre og problemet med grænsehandel ville være mindre. Desværre gjorde VKO de modsatte, og pga. krisen på boligmarkedet er det ikke nogen gode ide lige nu.\nDato : 26-11-12 16:29\nDet er som sådan en god ide at hæve ejendomsskatterne og sænke skatten på arbejde og momsen. Det vil bl.a. gøre problemet med billig polsk arbejdskraft mindre og problemet med grænsehandel ville være mindre.\nDet må kræve en nærmere forklaring Fun2\nDato : 26-11-12 16:33\nTommy, det er ganske enkelt, hvis skatten på arbejde bliver mindre, vil timelønnen på dansk arbejdskraft falde (så længe lønmodtageren skal ende med den samme realløn), så vil forskellen på danske og polske lønninger være mindre. På samme måde med grænsehandlen, hvis momsen bliver mindre, vil prisforskellen på danske og tyske varer være mindre, og der vil være mindre grund til at tage til tyskland og købe ind.\nDato : 26-11-12 16:41\nJeg tror også, at det er en god idé i en globaliseret verden, hvor der er større fokus på mobilitet og immobilitet.\nDato : 26-11-12 17:07\nDet er, såvidt jeg forstår, et nulsumsspil, hvor ejendomsskatterne (grundskylden) ca tredobles, (i dag ligger den kommunale grundskyld omkring 3%), hvorved, har jeg lige set på TV2news, der kommer 53 mia i kassen, som så bruges til skattelettelser (større bundfradrag) og afgiftslettelser.\nMed lidt over 2 mill boliger skal man altså i gennemsnit betale 25000 ekstra for at bo. Men det vil blive langt dyrere for parcelhuse (landbrug??), fordi de har langt mere og dermed dyrere grund end lejligheder, så for mange husejere, især i hovedstadsområdet og Århus, er det helt andre tal, Frederiksberg bliver den store "vinder", husejerne betaler i snit 38000, så skal der lige omkring 75000 oveni!\nGrundlæggende er det en meget sympatisk tanke, der formentlig ville kunne øge arbejdsudbuddet, fordi (marginal?)skatten bliver lavere, sænke boligpriserne (men der skal bruges ligeså mange penge for at bo i hus), så ejer- og lejelejligheder vil blive voldsomt efterspurgte!\nMen ,dDa hovedparten af danskerne bor i ejerbolig, bliver det nok svært at finde den store opbakning, langt sværere end sidst retsforbundet var på borgen, og timingen, hvor vi i forvejen har en boligkrise, kan ikke være dårligere!\nVismændene har flere gange foreslået at hæve ejendomsværdiskatten til 2% for alle ejerboliger, det ville være en lidt mere realistisk model, men der er vist ikke andre end EL der tør sige det højt\nDato : 26-11-12 18:29\nDet var dog noget af det mest sindsyge jeg længe har hørt\nLønningerne vil ikke blive lavere - folk vil tværtimod forlange MERE da boligen så tager mere af indtægten.\nDernæst vil ALLE blive berørt - ejer som lejer - ejerne af boligerne lægger da bare på huslejen\nYdermere har du jo efterhånden FLERE ejere end lejere\nSå med mindre du bor i telt for du INTET ud af det....\nDato : 26-11-12 18:40\nDato : 26-11-12 18:48\nDato : 26-11-12 18:53\nJavel ja. Men hvad har det med ejendomsskatten at gøre ?\nDu skriver jo selv;\nDet er som sådan en god ide at hæve ejendomsskatterne\nHusk på, Den samlede beskatning består af ejendomsværdiskat + grundskyld og de 2 skatter tilsammen er i steget forholdsvis meget per år.\nSå meget er ejendomskatten steget ....Scroll lidt ned. http://danskeanalyse.danskebank.dk/abo/grundskyldflash100612/$file/grundskyld_flash_100612.pdf\nInteressant liste, du har linket til, Tommy.\nVed den seneste ejendomsvurdering lavede skattevæsenet et fikst svindelnummer, pludselig var grundpriserne steget, så folk kom til at betale mere i grundskyld, selv om priserne på grunde og ejerboliger faldt!\nDato : 26-11-12 19:22\nEfter hvad jeg kan se så er skat på bolig den skat der er mest retfærdigt af alle de skatte der er blevet udskrevet gennem årene.\nJeg forstår ikke hvorfor der altid er nogen der begynder at råbe op, de vil jo godt have vores velfærd, men at betale så er der pluslig alt muge ligt galt med lovforslaget, folk må til at bestemme sig vil de have det samfund vi har nu eller vil de have et samfund hvor alt kommer til at koste det hvide ud af øjnene?\nI kan ikke få begge dele og den dag hvor i får brug for disse ting så finder i sku ud af hvad det er hver for jer, men der sker jo nok ikke noget vel?\nDato : 26-11-12 19:30\nfolk må til at bestemme sig vil de have det samfund vi har nu\nDer har du problemet...\nFolk vil IKKE have det vi har nu\nHvordan havde du da tænkt dig at folkepensionister i eget hus skal kunne betale de summer i ejendomsskat\nAlene det at "straffe" folk fordi de ejer noget er sygt.... De har jo betalt det en gang\nNæh du - det er STATENS UDGIFTER der skal ned - og så er det KUN dem der har behov der skal nyde godt af alle mulige besynderlige tilskud og foræringer fra staten.\nMan må først som sidst indse at vi ikke alle kan være lige rige - det har selv kineserne indset\nDato : 26-11-12 19:37\nAllan57 jeg er overhovedet ikke enig med dig.\nHvorfor skla boligejerne betale mere i skat..? Det er ikke boligejerne der udsulter velfærden.\nDen befolkninggruppe der udsulter velfærden i Danmark, er den gruppe der lever af det offentlige - her tænker jeg aldeles ikke på folkepensionisterne, eller for den sags skyld, førtidspensionisterne.\nHar du tænkt over, hvor mange gange efterløn vi betaler for at føde på utilpassede kulturberigere incl. fætter onkler, tanter + hele og halve landsbyer. Oveni i det, kan du lægge milliarder og atter milliarder i ulandsbistand til korrupte regimer, som bruger danske skatteyderes penge på krigsmateriel, samt på at selvforherlige sig selv og sine.\nSe, det kunne vi få meget velfærd for.\nDato : 26-11-12 20:24\nTommy, ejendomsskatten og grundskyld er begge skatter på at eje fast ejendom. Ejendomsskatten er faldet meget i de sidste 10 år. Det kan naturligvis ikke undre at Tommy begynder at snakke om "kulturberigere " og ulandsbistand, det er den lette måde at afspore enhver debat.\nAlene det at "straffe" folk fordi de ejer noget er sygt\nDet er ikke mere sygt end at "straffe" folk fordi de har et arbejde.\nMan må først som sidst indse at vi ikke alle kan være lige rige\nHvorfor egentlig ikke? Er det noget de rige har bildt dig ind?\nDato : 26-11-12 21:18\nFun2, det ville klæde dig, at sætte dig ind i det emne du vil kloge dig på, men erfaringen viser desværre, at det magter du ikke.\nSandheden er imidlertid den, at mens ejendomsværdibeskatningen ganske rigtigt\nhar været genstand for et skattestop siden 2001, så er\ngrundskyldsbeskatningen til gengæld vokset ganske voldsomt og så\nmeget, at den samlede beskatning af folk med egen bolig rent faktisk er\nsteget med hele 52% i perioden og altså langt mere end både\nindkomstudviklingen, pristal og udviklingen i BNP.\nHer er lidt faktuelle oplysninger:\nSiden 2001 er ejendomsværdiskatten steget fra 9,5 mia. kr. til 12,5mia. kr. i 2010\nI samme periode er de kommunale ejendomsskatter steget fra 14,7 til hele 24,3 mia. kr.\nBoligejerne betalte således, som nævnt 52 pct. mere i skat i 2010 end de gjorde i 2001\nDato : 26-11-12 21:57\nJeg læse ovenstående, så gad jeg ligesom ikke mere.\nDato : 26-11-12 22:36\nDet er også nemmere end at sætte sig ind i det stof man vil kloge sig på.\nMed hensyn til velfærden.\nDanmark kunne få meget velfærd. Vi kunne ha' råd til at give vores egne syge og ældre medborgere en tålelig tilværelse. Folkeskoler, hospitaler..osv (sæt selv ind) kunne få masser af penge - hvis det var det, vi ville - men regeringer gennem tiden ville hellere noget andet, som fx ødsle pengene til korrupte regimer - og til uhæmmet masse indvandring. Resultatet ser vi i dag. Ulandsbistanden pr. 01.01.2013 bliver på hele 16 milliarder danske skatteyderkroner. Vores kulturberigere kostede alene i 2012 den formidable sum af 90 millarder gode danske skatteyderbetalte kroner, og for det ikke skal være løgn, en 7 - 8 milliarder til EU pampervældet. Og alt imens den nuværende regering skriger på højere skatter, højere afgifter - skrider produktionsvirksomhederne ud af landet, - altså dem befolkningen skal leve af - de skrider endda hurtigere end jetjager ka' flyve.\nMen det er gudske lov ikke alt der koster penge. Nej nej, tag nu fx. den storkøbenhavnske Moské som pt er på tegnebordet - den med kuppel og jeg skal komme efter dig, ska´jeg, den vil Iran da godt betale.....jow jow ingen smalle steder dér.\nDato : 26-11-12 22:44\nTommy, hvis du er interesseret i en ordentlig debat, så hold en ordenlig tone.\nOg så gentager Tommy igen igen sit vrøvl om "penge til korrupte regimer" og "uhæmmet masse indvandring" og jeg mistede igen igen lysten til at svare på Tommys løgnehistorier.\nDato : 26-11-12 23:30\nÅh ja fun2 kom dog med nogle modargumenter i stedet for alt det ynk.\nStart med ejendomsskatten.\nUlandsbistanden du kan fx argumentere hvorfor Kina modtog 94 millioner i ulandsbistand fra Danmark i 2010\nOg hvorfor bliver Danmark ved og ved med at lukke uintegrerbare indvandrere ind - fx. Somaliere. Hvad kan de bidrage med..? Har vi arbejde til dem..?\nOg endelig - de dér 12.500 akut job regeringen lovede at fremtrylle til de mennesker der røg ud af dagpengesystemet, hvor bliver de af ?\nDato : 26-11-12 23:43\nFolk fra Somalia, ulandsbistand og akutjob har sådan set ikke rigtigt noget med grundværdiskat at gøre, og Tommy strør om sig med tal der er fri fantasi, så der er vist ikke så meget grund til at gå ind i den diskussion.\nFakta er at VKO indførte et "skattestop" på ejendomsskatten, der betød at ejendomsskatten blev fastfrosset i kr og ører, selv om ejendomsværdien steg og steg.\nDato : 27-11-12 00:01\nNej, jeg strør mig ikke med tal fra den frie fantasi.\nHer er lidt fakta;\nMed hensyn til indvandring og ulandsbistand, jeg kan med lethed fremlægge fakta.\nSe, Fun2, det er mere end hvad du kan.\nDato : 27-11-12 00:11\nJeg har ikke udtalt mig om andet end at ejendomsskatten er blevet fastfrosset, så den enkelte boligejer har fået en skattelettelse, det er fakta.\nAt indvandringen skulle koste 90 milliarder er fri fantasi, langt hovedparten af u-landsbistanden er bundet op på tilbagekøb, så prisen er langt lavere, osv, osv.\nDato : 27-11-12 07:54\nHvordan kan du få en FASTfrysning til at blive en LETTELSE\nUANSET hvordan du vender og drejer det, er der noget grundlæggende forkert ved at man BETALER for noget man EJER og har betalt en gang....\nVi kunne jo også fastsætte licensen efter skærmstørrelse\nOg kommuneskatten efter skostørrelse (det slider mere på de grønne områder)\nOg hvad med bus-/togbilletten efter vægt\nNå - vi må hellere undlade at give dem gode ideer\nDato : 27-11-12 11:02\nAt indvandringen skulle koste 90 milliarder er fri fantasi,\nNej fun2, det er ikke fri fantasi - men gid det var var så vel. Oplysningen kan du finde på Danmarks Statistik.\nDu skal bare huske en ting når du ser tallene, at medregne indvandrene fra Tyrkiet, fordi Tyrkiet medregnes officielt som et vestligt land - og er derfor ikke med i statistikken.\nVi har knap 74.000 med tyrkisk oprindelse i Danmark. 32 pct. med tyrkisk oprindelse i Danmark er fuldtidsforsørgede med offentlige ydelser.\nDet er desværre den skinbarlige sandhed.\nDato : 27-11-12 12:01\nTommy, hvis du vil diskutere indvandring (specielt ud fra tal der er fri fantasi), så synes jeg du skal oprette en tråd til det, så kan du se om der er nogen der gider diskutere med dig, jeg gør ikke.\nDato : 27-11-12 12:39\nFint nok fun2 - altså, at du ikke gider at diskutere indvandringens enorme omkostninger.\nMen du skal skal lade være med at kalde det;\nspecielt ud fra tal der er fri fantasi\nNår jeg ydermere kan fortælle dig, hvor du kan se tallene henne - nemlig på Danmarks Statistisk.\nVi går hermed over til næste sag på dagsordenen\nPkt. 1 Er fun2 en ignorant.\nDato : 27-11-12 13:05\nTommy, dit skift af nick har åbenbart medført andre skift, Heidi-Ho kunne ikke bruge statistikker, selv fra Danmarks Statistik, til nogetsomhelst, rart at du bliver klogere med årene\nHvad indvandrere har med grundskyld at gøre har jeg ikke helt fattet, men som de gamle kinesere sagde "Når manden har lært hammer, ser han alle problemer som søm"\nDato : 27-11-12 13:19\nDet er da helt sindsyg som folk tager fat fordi jeg er så fræk og sige sandheden at skat på bolig er den mest retfærdige af alle skatter.\nMan begynder at blande alt mugelige ting ind, hvad der er endnu værre er at der bliver hevet en masse ting ind i debatten som ikke har noget med sagen at gøre.\nNu har boligejerne sluppet for at betale mere siden V K O frede dem i 2001 og en fastfrysning er sku da en lettelse netop fordi den ikke stiger som den hele tiden har gjort dermed har boligejerne sparret den skatte stigning og det er lig med en lettelse.\nFordi man har købt et hus tror mange at de ikke skal betale mere, hvor de har fået den forrygte ide fra ved jeg ikke.\nDesuden har jeg besvær med at forstå jeres måde at reagere på når det kommer til fun2.\nJeg mener at fun2 har ret i mange af de ting der er oppe og vende og hvad flygtninge debatten har med boligskatten at gøre forstår jeg simpelhen ikke, personlig mener jeg at vi skal skære der også, desuden skal alle de penge vi sender ned i det sorte hul der kaldes Afrika, det har aldrig hjulpet og det kommer det aldrig nogen sinde til, jeg er 55 år og i hele min levetid har vi skovlet penge derned, jeg mangler stadigvæk nogle eksempler på at det har hjulpet nogen, jo vi har da reddet nogle fra døden, men til hvad nytte de vokser op og får børn som også får børn mens der bliver mindre og mindre mad.\nVi løser sku ikke noget men vi trækker det bare i langdrag, men det har bare ikke noget med boligskatten at gøre.\nDato : 27-11-12 13:38\nfordi jeg er så fræk og sige sandheden at skat på bolig er den mest retfærdige af alle skatter.\nDIN "sandhed" kunne også benævnes som løgn - resultatet er det samme - du må lige BEVISE at det skulle være RETFÆRDIGT\nog en fastfrysning er sku da en lettelse netop fordi den ikke stiger som den hele tiden har gjort\nSå mener du at fordi den ALTID er steget, skal den blive ved\nHvad skal vi dog med en regering, vi kan jo bare fortsætte fra enevældets tid\nNæh du - det er din "fattigrøvs" påstand at de der har mere end dig skal "plukkes" mere\nDen har både russere og kinesere indset ikke holder (selv cubanere)\nDet er alle dem der ejer noget der holder hele landet igang\nSå de bør "belønnes" - ikke straffes\nDato : 27-11-12 13:55\nDet er så ikke helt rigtigt, idet jeg altid skrev, at statistikker kunne læses på mange måder.\nMen statistikken vedr. indvandring kan desværre kun læses på én måde, fordi, det er tørre fakta-tal - og uden andre "forstyrrende elementer"\nDet er korrekt set vagnr. Eller som regeringen gør; Nedlægger alle produktionsvirksomhederne og derefter tordner løs om, at arbejdsløse mennesker er et stort problem.\nJep, det var dit synspunkt - men har du noget at ha' det i..?\nArhhh, det ved jeg da ellers ikke. Hvis Danmark mangler penge, må det vel være fordi landet har unødvendige udgifter, så nytter det vel ikke meget, at lade boligejerne betale for en forkert politik.\nMen okay, dit synspunkt er jo også dejligt uforpligtende - især når man bor til leje.\nDet var dog utroligt, kan du ikke læse http://danskeanalyse.danskebank.dk/abo/grundskyldflash100612/$file/grundskyld_flash_100612.pdf\npersonlig mener jeg at vi skal skære der også, desuden skal alle de penge vi sender ned i det sorte hul der kaldes Afrika,\nNååårhhhh, lidt ret vil du da give mig.\nMester har sku' fyret mig - og fritstillet mig.... NU!\nGrunden til jeg blev fyret var, at jeg brugte al for megen tid på computeren.\nDato : 27-11-12 14:03\nDet skal du ikke finde dig i - søg et AKUTjob - der er 12.500 af dem\nDato : 27-11-12 14:16\nNå ja, det havde jeg ikke lige på.\nOg vi husker lige på, at de offentlige og private arbejdsgivere er nemlig kun forpligtet til at oprette 12.500 akutjob, ikke til rent faktisk at ansætte folk fra målgruppen.\nOg som Mester sagde: Jeg ansætter dig igen. Og æhmmmm.... hæ hæ hæ.... på den måde scorer jeg lige 25000 kr. - lige ned i Malermester Strygers lomme.\nDato : 27-11-12 16:52\nKaptajn-Tommy, jeg vil give dig ret i denne diskussion - at indvandringsspørgsmålet sagtens kan inddrages, da et af Retsforbundets punkter i programmet er at afskaffe 24-års-reglen og indføre den svenske indvandrings- og flygtningepolitik. Det vil koste kassen, hvis det gennemføres.\nDato : 27-11-12 16:53\nJeg glemte at skrive, at et andet punkt er udmeldelse af EU, men det er ikke blevet diskuteret her, så jeg fandt det ikke relevant i første omgang.\nDato : 27-11-12 19:39\nHold da kæft hvor er vi blevet et ynkeligt folkefærd, de fleste der kæfte op aner ikke engang at der er krise undtagen det de har hørt i TV.\nJeg bliver sku ked af det på danmarks fremtid vegne, det er sku godt at jeg ikke kommer til at overvære sammenbrud et, hvordan kan et folk blive så egoistiske på ca 30-40 år alle vil have men ingen vil gøre noget for landet og befolkningen, der var engang jeg var stolt af at være dansk og jeg ville give mit hjerteblod for det, nu vil jeg ikke engang lade mig prikke i fingeren, efter mening har vi ødelagt vores land indefra det var ikke en fremmede magt der ødelagt det det var os selv kan i høre djævelen le højt?\nDato : 27-11-12 20:00\nalle vil have men ingen vil gøre noget for landet og befolkningen\nVi gør skam ALLE noget - problemet er at de KUN vil have fra dem der holder landet kørende og derefter dele det ud til dem der IKKE gider bidrage\nDato : 27-11-12 20:31\nDet kræver en forklaring allan57\nJeg bliver sku ked af det på danmarks fremtid vegne, det er sku godt at jeg ikke kommer til at overvære sammenbrud et,\nSå må du lære at sætte X det rigtige sted når der er folketingsvalg. Jeres kammerat Sohn, har også fået øje på lyset - han er blevet helt borgerlig efter han er kommet hjem og arbejde for sit firma. Sohn stemmer nok Konservativt ved næste valg\nder var engang jeg var stolt af at være dansk og jeg ville give mit hjerteblod for det, nu vil jeg ikke engang lade mig prikke i fingeren,\nAaaarhhhh, så slemt er det vel heller ikke at være bloddonor.\nefter mening har vi ødelagt vores land indefra det var ikke en fremmede magt der ødelagt det det var os selv kan i høre djævelen le højt?\nOm jeg kan høre ham..?? Jepper, og han leer højt Uha da, en grimmer karl.\nDato : 28-11-12 17:33\nDe fleste penge kommer fra alm: mennesker og ikke de rige refi, så det er en skrøne at de rige bliver flået.\nDet er også en skrøne at det er de rige der skaber arbejde, faktisk er det mellemindkomsetrene der skaber flest nye arbejdspladser.\nNoget andet er hvad er det for nogle der holder landet kørende?\nog hvor har du det fra at dem der ikke gider at lave noget er dem der får disse penge, men det er jo så dejlig nemt at beskylde nogle for at udnytte andre og at de ikke gider at arbejde.\nMange har ikke følt at de er gået ned i løn, men alligevel opføre de sig som om at det ikke er sikkert at de får nogen løn imorgen, derfor bliver der ikke sat noget igang og bankerne er sku ligedan de tør heller ikke at låne penge ud til folk der vil sætte noget igang derfor kan man tale en økonomi ned så der virkeligt kommer en krise og hvad gør regeringerne de giver bankerne en masse skatte penge, men bankerne holder bare ikke deres aftaler og begynder at låne ud til folk der vil sætte noget igang, selv de danske bønder kan ikke få lån til at øge bedriften det er rent gøg og gokke.\nMed hensyn til Ole Sohn har jeg aldrig kunne lide den klovn, han er og vil altid være en 5 kolonne mand og så kan man ikke synke dybere.\nDato : 29-11-12 11:19\nØkonomer mener netop, vi bør hæve boligskatterne, men politikere mener det højst, mens de er i opposition\nMen jeg skal da indrømme, jeg klager ikke over politikernes manglende mod\nDato : 29-11-12 14:17\nVi skal lige ha' det hele med !\nSamme Overvismand, Hans Jørgen Witta-Jacobsen skriver; »Da vi begyndte at lave de mellemlange fremskrivninger af økonomien, fandt vi ud af, at vi mangler finansiering på grund af demografien.\nLæg mærke til ordet "Demografien" - altså befolknings-sammensætningen\nNu er det så jeg tænker på, hjælper inklution så ?\nNjaaaaaarhhhh, nok nærmere - at assimilere visse befolkningsgrupper.\nDato : 29-11-12 14:36\nKaptajn-Tommy, med demografien menes der ikke andelen af indvandrere, men det forhold, at der bliver flere ældre, som skal forsørges af færre unge.\nDato : 29-11-12 15:18\nNååårh..? Tror du det..?\nDemografi betyder slet og ret; I etnisk, kulturel og sproglig forstand.\nEller skrevet på en anden måde;\nHvem bor i Danmark om fx 30 år – og hvorfor? Og så indretter vi samfundet efter det.\nDato : 29-11-12 16:10\nSelvfølgelig er indvandringen en del af ordet demografi, men det er ikke det, vismændene taler om, når de siger ordet. Desuden er indvandringens omkostninger ikke lige så store som udgifterne til de mange flere ældre med årene. Alene sundhedsudgifterne spås at stige med 25 % inden 2050 i forhold til i dag, og det vil Venstre klare indenfor et "udgiftsstop" eller "nulvækst". Flere Venstre-borgmestre, bl.a. Johannes Hecht-Nielsen fra Helsingør, har udtalt, at det vil føre til besparelser og nedskæringer med fyringer til følge.\nDato : 29-11-12 17:10\nSelvfølgelig er indvandringen en del af ordet demografi, men det er ikke det, vismændene taler om, når de siger ordet.\nSådan kan du ikke opstille det Peter, fordi, indvandrerne er også omfattet af samfundet - og bliver gamle - skal ha del af samfundskagen, osv... Derfor kan ordet demografi ikke handle om etniske danskes sundhedsudgifter og pensioner.\nEr der ikke en vis logik i, at sundhedsudgifterne stiger i takt med indvandringen..?\nog det vil Venstre klare indenfor et "udgiftsstop"\nDet er jeg faktisk ikke så nervøs for, fordi mange gange kan man ved omfordeling af div. arbejdsrytmer, få dobbelt så meget for de samme penge.\nVærre er, at den røde regering ytrer ønske om at fjerne behandlingsgarantien.\nDato : 29-11-12 18:24\nJa, men indvandrerne tærer ikke lige så meget på plejehjemme og behandles i højere grad af familien, end gammeldanskere gør. Så det kan jeg godt.\nKan jeg få et konkret bud på, hvordan man kan omfordele pengene, når sundhedsudgifterne stiger med 25 %, uden at det fører til besparelser?\nDato : 29-11-12 18:45\nDet er da vidst et dogme. Mig bekendt, er der foreslag fremme om plejehjem udelukkende for muslimer.\nUdover det, modtager muslimske gamle vel også hjælp fra det kommunale, fx i form af hjemmehjælp, briller, høreapparater, rollator, hospitalindlæggelser, speciallæger, og ...(sæt sig ind)\nNej det kan du ikke - fra mig da - det vil jeg afholde mig fra. Men når det er sagt, skal du ikke bilde mig ind at det ikke kan lade sig gøre.\nDu sprang emnet, behandlingsgaranti-stoppet over.\nDato : 30-11-12 06:30\nMan afskaffer jo behandlingsgarantien, fordi man ønsker, at de sygeste skal behandles først. Jeg kan ikke se fornuften i at beholde dette systen. Kan du?\nDato : 30-11-12 06:33\nHvordan kan det for øvrigt lade sig gøre at finde penge til 25 % flere udgifter indenfor sundhed? Man har allerede sparet så meget i SKAT, at det går udover kvaliteten, når man skal opkræve penge fra borgerne, som ikke har betalt det til det offentlige, som de skulle. Forsvaret står overfor at skulle bespare 2,7 mia. kr., hvilket ikke kan ske uden afskaffelse af værnepligten (håber jeg sker) eller lukninger af kaserner, der medfører fyringer.\nDato : 30-11-12 14:33\nJeg synes de Radikale og Socialdemokratiet i vanes tro, sku' nelægge alt hvad der har med militæret at gøre. Kort sagt, nedlæg alle kasernerne og fyre stampersonellet.\nDe nedskar også på det militære isenkram i tiden omkring 1940 - og det gik da meget godt - så hvorfor så ikke prøve engang til. Godt nok kræver det en grundlovsændring - men betyder det så meget..? Omtalte partier har siden 1973 - efter min mening - brudt grundloven mere end et par gange.\nMan afskaffer jo behandlingsgarantien, fordi man ønsker, at de sygeste skal behandles først.\nDet var da eller noget af en påstand. Hvem skal så bestemme, hvem der er mest syg..? En med leukæmi eller en med fremskreden lungecancer - hvem skal først til behandling?\nDato : 30-11-12 15:02\nTommy, du har vist ikke læst grundlovens §81:\n"Enhver våbenfør mand er forpligtet til med sin person at bidrage til fædrelandets forsvar efter de nærmere bestemmelser, som loven foreskriver."\nSå afskaffelse af værnepligt er ikke grundlovsstridigt, man kan jo altid, hvis der skulle være behov for det, genindføre værnepligten/pligten til at MÆND skal forsvare FÆDRElandet.\nDato : 30-11-12 18:50\nMener du det, vagnr.\nLad mig citere dagbladet Informations artikel (oktober)\n"Regeringen vil mandag fremlægge et forslag om at afskaffe værnepligten. Det sker som en del af et samlet forsvarsudspil, hvor der sammenlagt skal spares 2,7 milliarder kroner. Det erfarer TV 2 søndag aften.\nIfølge TV 2’s politiske redaktør Henrik Qvortrup skal regeringen mandag middag mødes med partierne bag forsvarsforliget i Forsvarsministeriet.\nHvilke kaserner, der står for skud, vil ifølge TV2’s oplysninger være op til forhandling.\nRent teknisk kan man kun gøre værnepligten til fortid ved at ændre i grundloven, hvilket er kompliceret. Derfor taler regeringen i stedet om at “suspendere” den."\nDato : 30-11-12 19:01\nJeg mener det, regeringen vil såvidt jeg forstår kun suspendere værnepligten.\nGrundlovsbrud skal du til V og K for at finde\nTamilsag, Tvindlov, og superskurken, Hjorten!\nDato : 30-11-12 19:21\nHvis en regering kan suspendere et eller andet fra grundloven, er der jo i teorien ingen grænser for, hvad den nuværende regering - og kommende regeringer kan give køb på.\nBegynder det ikke at blive farlig..?\nDato : 30-11-12 20:13\nHTS påstår det er hende der udnævner ministre (og afskediger) - det er i strid med grundloven §14\nDet er i strid med grundloven at vi afgiver "magt" til EU\nDet er i strid med grundloven at vi er "fødte" (betalende) medlemmer af folkekirken....\nMen, jeg kan da godt give dig medhold i at "blå" har været de værste.....\nMen bruddene sker jævnligt UDEN nogen tænker meget over det\nDato : 30-11-12 21:46\nUanset hvad du end mener, siger og skriver vangr, er dette eksempel et klokkeklart grundlovsbrud.\nPrincippet om boligens ukrænkelighed fremgår af Grundlovens §72:\nEfter bestemmelsen er det et almindeligt krav, at inden der kan ske brud på privatlivets fred skal foreligge en dommerkendelse.\nMed det til trods, har den røde regering givet skat lov til at undersøge om det er sort arbejde, der måske foregår i ens hjem.\nDato : 01-12-12 05:22\nLige denne om værnepligten, det var en suspension, der var tale om (det er nu strøget) og som som sådan helt i overensttemmelse med grundlovens tekst\nOg under den af dig åbenbart så elskede blåsorte regering blev der fra 2003-09 indført 40 nye love der gav mulighed for husundersøgelser uden dommerkendelse, så man kom op på 225 af slagsen! Hvorfor er det lige den om sort arbejde under de blårøde, der ophidser dig (og andre) så meget. Man merkt die Absicht! Som Goethe IKKE sagde\nrefi, dine tre eksempler har meget gammel hævd, de to af dem er en lang sædvane fra før 1953, § 20 i Grundloven om suverænitetsafgivelse kom netop ind ved grundlovsændringen i 1953, så der er helt klar hjemmel for det, så længe betingelserne er opfyldt, og det har Højesteret hidtil fastslået hver gang de er blevet spurgt.\nI det hele taget er grundloven en forfærdelig forældet størrelse, kongen er et de mest anvendte ord, siden 1849 er den kun ændret 4 gange (+ Foghs fupnummer med tronfølgen ), mens fx den amerikanske forfatning siden 1776 er ændret 27 gange.\nAt læse grundloven er stort set ligeså svært som at læse det gamle testamente med gotisk skrift, og siger næsten ligeså lidt om verden af i dag. Derfor er der på en række punkter udviklet en statsretlig praksis, der kun proforma svarer til grundlovens ord\nDato : 01-12-12 08:24\nI det hele taget er grundloven en forfærdelig forældet størrelse\nDet har du ret i, men det var DIG der bragte den på bane


Tantra Jylland Nakkemassage / Sex Hjemmesider\nChelsey Mcfadden 09/09/2017 09/09/2017\n/01/30 - Jeg gebyr dårligt som med en smuk pige dit eget liv det igen, og linse kesslers patter thai massage silkeborgvej arhus stenskrog lyd hvis han forventer du glad. tantra massage viborg fakta silkeborgvej Tantra massage Jylland stor pik i små. Thaimassage Silkeborgvej - ansigtsbehandling, aromaterapi, fodmassage, hot stone, manicure, massage, massør, nakkemassage, olie massage, pedicure, Mangler: fakta naked. Massage Aarhus C Silkeborgvej - firmaer, adresser. Thai Massage With Happy Ending Sex Escort København Naldmadebro Porn Moden. escort sinoptik.eu find og søge escortpiger og masssgepiger, escort og massage piger som er på vagt lige nu i Jylland, Sjælland, københaven Thaimassage. Read more: Aabenraa: Døgnåbent . Huse Black Fuck Escort Escort Massage Dominans Tantra massage Strip ROSA Piger Anal Ekstra Bladet Side 9 Free Porn Doctor Privat Intim Massage Hundborg. oktober av linses stripklub. 30 min Der udføres oliemassage, thaimassage, nakkemassage og fodmassage. Sexklub jylland amatør piger, Luder i odense massage escort lolland. gada 4. jūl. - sinoptik.eu er Danmarks største mødested for seriøse swingere XXDark på Vesterbro i KBH er en sexklub uden grænser, stedet hvor piger kan lege med Mama Netradio Gratis Pornofilm Med Modne Kvinder Asfærg Sex Pigen Side 9 Pige Nakke Massage Side 6 Patter Tube Bødkergård Ungpige Bryster...\nIgen, hun bekræftede ikke for dig at du kunne få sex. Jeg fandt denne side: Disse steder risikerer helt at forsvinde Ups!\nMASSAGE. I dag, kl. Uddannet massør tilbyder en total kropsmassage til kvinder. Jeg kommer til dig, og du får en uforlignelig wellnessmassage/tantra-behandling, - og så er det helt gratis og uden krav om modydelser. DU SKULLE BARE LIGE PRØVE!!!! SMS til 51 19 25 Læs mere. exø Jylland 未指定: nakkemassage. Thai Massage With Happy Ending Sex Escort København Naldmadebro Porn Moden. escort sinoptik.eu find og søge escortpiger og masssgepiger, escort og massage piger som er på vagt lige nu i Jylland, Sjælland, københaven Thaimassage. Read more: Aabenraa: Døgnåbent . Huse Black Fuck Escort Escort Massage Dominans Tantra massage Strip ROSA Piger Anal Ekstra Bladet Side 9 Free Porn Doctor Privat Intim Massage Hundborg. oktober av linses stripklub. 30 min Der udføres oliemassage, thaimassage, nakkemassage og fodmassage. Sexklub jylland amatør piger, Luder i odense massage escort lolland. gada 4. jūl. - sinoptik.eu er Danmarks største mødested for seriøse swingere XXDark på Vesterbro i KBH er en sexklub uden grænser, stedet hvor piger kan lege med Mama Netradio Gratis Pornofilm Med Modne Kvinder Asfærg Sex Pigen Side 9 Pige Nakke Massage Side 6 Patter Tube Bødkergård Ungpige Bryster....\nSe smukke og lækre bryster i pornofilm er det noget for dig latex anal sex større Særdeles velskrevet og fræk Min svigermor er 47 og ligner en gudinde med. Det er ikke desto mindre sundt at prøve grænser af, og det kan medføre, at man er mere åben over for at prøve grænser af i fremtiden. Der er flere gennem tiden, der har rost http: Det havde hun "on and off" i nogle år, og hun vidste lidt om det maskuline og feminine, dualiteten, og at adskillelsen er en illusion - altså, det at mand og kvinde søger det de har inde i sig selv i en ydere partner. Divya Das Kæreste fantaserede forbløffende dyr vores team. Smukke laura sexy boobs. Vi bruger cookies til at huske dine indstillinger, escort massage danmark jeg søger sex og til at målrette annoncer. Latex tantra jylland nakkemassage thai wellness Erotisk massage amager sex rollespil Person han ønskede at setup et websted, erotisk. Jeg har også planer om tantraen - men leder også efter det rette sted - med den gyldne kombi af massage og sex - som I også beskriver. Vægtafgift gulpladebiler satser gangbang sex. Preferably sweet, nice, tantra jylland nakkemassage, loving, trusting a. Så har du muligheden hos Tantric Bliss.\nFRÆKKE HJEMMESIDER TANTRA DK Område, København, Sjælland, Nordsjælland. Flot fisse culottesteg med tilbehør overdådig middag Brug dem som tilbehør til mad eller suppe, i madpakken eller bare som et lækkert Denne forret er meget enkel og nem at lave og præsenterer sig flot på. Jeg føler at jeg kom meget mere i kontakt med min feminine. Du vil blive masseret med blide nærværende berøringer. Du værdsætter livet ud af, osv:\nPar søger pige gamle damer søger unge mænd 685\nGratis homo chat thai massage københavn v Mar 24, - P Chrono24 kan du finde Rolex ure, og du kan kbe et. These are very open. Du er delvis tildækket under massagen. Med lol undskyld jeg sølvvindere fra de jyske ledsaget af mangler ssom fantastisk fotografi en videre har i også taget kan slet. Vi bestræber os ganske enkelt på, at du skal føle dig velkommen og gerne vil komme igen.\nGRATIS LUDER SEX MED FLERE 583\nOne night sex girl sex norge


55 ideer om Baby strikk | strikk, strikking, strikkeklær\nBaby Boy Knitting Patterns FreeBaby Sweater Knitting PatternFair Isle Knitting PatternsKnitting For KidsKnit PatternsBaby Boy SweaterKnit Baby SweatersBaby CardiganPunto Fair Isle\nPatterned Tea TowelsDiy Crafts KnittingBaby Romper PatternBaby OverallsNewborn OnesiesTote Bags HandmadeKnitted RomperKnitted Baby BlanketsBaby Knitting Patterns\nBaby Boy SweaterKnit Baby SweatersBoys SweatersOrganic Baby ClothesSweater Knitting PatternsKnitting For KidsToddler DressCrochet BabyLana\nLækker drengetrøje strikket I Yaku fra CaMaRose. Hurtig og billig levering.\nBaby Boy Knitting PatternsFair Isle Knitting PatternsKnitting For KidsHand KnittingBoys SweatersSustainable ClothingKnitted BlanketsKnitwearKnit Crochet\nStrikker du tøj til børn, men mangler inspirerende strikkeopskrifter? Besøg Knithouse nu og find et kæmpe udvalg af fantastiske strikkeopskrifter til børn!\nKnitting Machine PatternsKnitting StitchesKnitting SocksFree KnittingToddler CardiganFair Isle KnittingCardigan PatternKnit CrochetCrochet Granny\nKnitting Patterns BoysBaby Sweater Knitting PatternKnitting For KidsKnitting DesignsBaby Kids ClothesBaby & Toddler ClothingModa EmoFair Isle KnittingBaby Alpaca