VIS MIG DIT SPECIALE: Idas speciale udsprang fra billede af fødende gris - RUC Paper\n‘VIS MIG DIT SPECIALE: Idas speciale udsprang fra billede af fødende gris’\nMed udgangspunkt i sit eget forhold til drabet på de dyr, der ender som kød på vores tallerkener, har Ida Therese Kunzendorf i sit speciale udforsket vores komplekse og dobbeltmoralske forhold til dyr.\nDa RUC-studerende Ida Therese Kunzendorf midt i december sidste år afleverede sit psykologispeciale – GIV OS I DAG VORT DAGLIGE KØD, En psykologisk undersøgelse af vores mere-end-menneskelige praksis og vores moralske selvforståelse af at spise dræbte dyr – var det sidste led i en lang proces, der startede, da Ida for godt 10 år siden faldt over en artikel, der beskrev livet for en gris i den moderne svineproduktion.\nDyr af alle slags har altid fyldt meget i Idas liv. Hun voksede op i den lille, midtsjællandske landsby Herslev med godt 200 indbyggere omgivet af fjord og marker, fordi hendes mor mente, at børn har godt af at være tæt på heste, grise, køer og får. Ida gik i dagpleje på den lokale bondegård, hvor hun hver dag fik æg, som hun selv var med til at hente ude hos de fritgående høns. Hun oplevede køer kælve og høns, der blev halshugget. Derhjemme havde de en hund, men som Ida forklarer, kunne det lige så godt have været en gris, de havde haft.\nIllustration brugt i specialet. Ida siger selv: »Billedet har jeg malet, da jeg gik i 4. klasse, og jeg synes så fint, det afspejler det syn på dyr, jeg havde dengang og til stadighed har - og det viser bare den glade ko, der går og tygger drøv i frihed, sommer og sol, ren idyl og et drømmescenarium. Den mangler lige nogle kovenner, men ellers kan jeg ikke forestille mig et bedre koliv.«\nDet var også fra den lokale bondegård, Idas forældre ofte skaffede kød til familien. Fordi de vidste, at dyrene havde haft et godt liv med plads omkring sig, når de på gården købte en halv gris eller en halv ko, som blev parteret og lagt i fryseren derhjemme.\n»Det var vigtigt for mine forældre, at vi vidste, hvor de dyr, vi spiste, havde levet, hvem der havde passet dem og hvordan, de var blev passet. Vi kunne hver dag gå forbi de her dyr og klappe dem og sige hej til dem og så faktisk lidt efter få at vide, at det var så den ko eller gris, der havde gået dernede, som vi spiste. Vi fik en bevidsthed om vores egen rolle i produktionen. Ud over at jeg var aftager, så havde jeg også været medvirkende til, at dyrene havde haft det så godt som muligt. Det føltes som en ”circle of life-ting”. Det kan godt være, at vi skal spise dem, men så ved vi i det mindste, at vi har gjort, hvad vi kan, for at de har det godt, mens vi har dem,« forklarer Ida.\nAt spise kød var længe en naturlig ting for Ida, som hun ikke oplevede noget forkert ved. Lige indtil en dag for godt ti år siden, hvor hun faldt over en artikel, som satte gang i en masse tanker hos hende. Hun havde kort forinden meldt sig ind i Dyrenes Beskyttelse og sad en aften i sin seng med dyreforeningens medlemsblad, da hendes blik faldt på et billede af en fødende gris, der lå fastspændt i en fikseringsboks, hvor grisen tydeligvis hverken kunne vende eller dreje sig. Billedet ramte Ida så voldsomt, at hun begyndte at græde.\n»Jeg syntes, det var trist at se, at det var den måde, de grise bliver behandlet på. Egentlig kan jeg jo kun forestille mig, hvordan noget er, ud fra hvordan jeg selv ville have det.«\n»Jeg har haft et billede af, at dyrene, som vi spiste, var blevet behandlet ordentligt ligesom alle mulige andre dyr eller ligesom min hund.«\nPå bondegården i Herslev havde hun været tæt på grise og oplevet, at de var intelligente, at de var nysgerrige. Og at de var legesyge.\n»Jeg ved godt, jeg ikke er en gris, men jeg forestillede mig, at jeg selv skulle ligge der i et bur uden at kunne vende mig om og bare skulle ligge og føde. Og at det er dét, der skal ske i mit liv. Det synes jeg er uhyggeligt, det ville vi jo netop ikke engang gøre med vores egen hund. Det tror jeg, de fleste ville synes var forfærdeligt synd, det er sådan en indskrænkning af al frihed,« siger Ida.\nAt der var langt fra det dyreliv, som Ida havde oplevet på bondegården i Herslev til moderne dyreproduktionen, stod pludselig lysende klart for hende. Der var en verden til forskel fra den fødende gris i dyreforeningens blad til de grise, hun huskede fra bondegården, som bare gik rundt og øffede og hyggede sig i jord og mudder, eller hvor de nu ville være.\n»Det var faktisk en voldsom oplevelse at se billedet af den fødende gris. Voldsomt, fordi jeg nok har holdt mig selv fast i en idé om, at kødproduktionen var lidt ligesom den, jeg havde set derhjemme. Jeg har haft et billede af, at dyrene, som vi spiste, var blevet behandlet ordentligt ligesom alle mulige andre dyr eller ligesom min hund. Så på den måde var det voldsomt.«\nOplevelsen fik straks Ida til at lægge sin kost om. Hun havde ikke længere lyst til at spise gris. Og efter hun havde sat sig lidt mere ind i, hvordan produktionen af kød foregik, stoppede hun også med at spise kød fra køer og fugle.\nDobbeltmoralsk forhold til dyreprodukter på tallerkenen\nHun fortsatte dog med at indtage fisk og animalske produkter som mælk, smør, ost, æg og yoghurt, og det satte nogle tanker i gang hos Ida.\n»At jeg er fortsat med at spise fisk og animalske produkter er ret interessant for mig. Fordi jeg gør det med bevidstheden om, at jeg synes, det er dobbeltmoralsk i forhold til, hvordan jeg egentligt har det, og hvad jeg synes er i orden. Jeg er holdt op med at sætte mig ind i, hvordan fisk bliver produceret, fordi jeg faktisk ikke kan overskue at skulle tage stilling til det. Fordi jeg har en idé om, at jeg nok ville synes, det er ulækkert og slemt, den måde fiskene bliver produceret på. Men den idé skøjter jeg let hen over. Det samme med æg. Og med mælken, vi drikker, der er på bekostning af køer, der får taget deres kalve fra sig virkelig tidligt for at holde mælkeproduktionen i gang. Det er ikke noget med at følge eller holde trit med naturen, jeg ved overhovedet ikke, om man kan finde en ko, der er normal mere, fordi det hele er behandlet og avlet på. Jeg ved, der er tale om rovdrift, men jeg vælger også bevidst at se bort fra det. Og det er det, jeg synes er dobbeltmoralsk,« siger Ida.\nDa hun skulle skrive speciale, var det altså oplagt for hende at udforske moraliteten i menneskets forhold til dyr. Dette gjorde hun med særligt fokus på, hvordan vi forholder os til drabet på de dyr, vi spiser.\n»Efter jeg stoppede med at spise kød, gik jeg og tænkte meget over de her forhold, og med specialet var der lige pludselig en mulighed for at dykke lidt ned i det, nu hvor der var frit slag på emnevalg. Så det har været meget personligt for mig; det, som var udgangspunktet for specialet«, siger Ida om specialet, hvor hun forsøgte at undersøge ”vores individuelle og sociale moralske selvforståelse af at spise dræbte dyr i et kritisk psykologisk perspektiv”.\n»Udgangspunktet har været det komplekse forhold, vi har til dyr. Vi bruger dem, vi er sammen med dem, vi lærer af dem, de kan hjælpe os. Og så slår vi dem samtidig ihjel. Drabet som handling er noget, vi normalt forkaster i forhold til andre mennesker eller visse andre levende væsener. Men i forhold til nogle dyr accepterer vi handlingen i særlige sammenhænge. Det var den her kompleksitet, jeg fandt interessant«, siger Ida.\nI processen med specialet oplevede Ida et stort gennembrud på det teoretiske plan.\n»Undervejs fandt jeg ud af, at det ikke kun var på praksisplanet, jeg kunne undersøge noget og pege på nye muligheder for udvikling, fordi jeg så nogle udfordringer på det teoretisk plan også. Jeg havde valgt at skrive i det perspektiv, der hedder kritisk psykologi, hvor man arbejder med et praksisbegreb, der lige pludselig virkede rimeligt begrænset, i hvert fald hvis man vil undersøge menneskets forhold til dyr. Det kunne godt bruge lidt udvidelse. Dette teoretiske plan havde jeg ikke regnet med at bevæge mig ud i, da jeg påbegyndte specialet. Så det var helt vildt spændende for mig at finde ud af det, og det gav også ekstra blod på tanden. Det var fantastisk at opleve, at teori og praksis kan udvikle hinanden så fint«.\nSå specialet tog en anden retning, end Ida oprindeligt havde forventet.\n»Jeg tror, jeg havde en ide om, at jeg ville ende ud i noget med at skulle udpege nye muligheder for praksis; altså for, hvordan vi kunne gøre det bedre. At rette en eller anden ressource-orienteret kritik mod den praksis, der er i øjeblikket. Og det var så der, det bredte sig længere ud, så det ikke kun var i praksis, men også i den kritiske psykologi, jeg kunne udpege nye muligheder. Praksisbegrebet kunne udvides, så jeg tog udgangspunkt i andre teoretikere, der arbejder med at udvide praksisbegrebet. Så det ikke kun omhandler social praksis mellem mennesker, men bliver udvidet til også at omhandle mere end mennesker, fordi det er mere end dig og mig, der udgør vores liv. Der er flere ting, der spiller ind. Teknologien spiller ind, dyrene spiller i høj grad også ind, og det var det, jeg koncentrerede mig om. Altså den store rolle, dyrene spiller i menneskets praksis,« forklarer Ida.\nIngen karrieretanker bag specialevalget\nSelvom specialet bevæger sig inden for et område, der har fået voldsomt fokus de seneste år, hvor mange vælger kødet fra som kost, og mange producenter præsenterer nye køderstatningsprodukter, så havde Ida ingen tanker i forhold til sin fremtidige karriere, da hun valgte emnet for sit speciale.\n»Jeg havde ingen tanker på fremtidige jobmuligheder, jeg har kun valgt efter, hvad jeg syntes var spændende, og fordi jeg kunne mærke, at det her var vigtigt for mig. Jeg tror også, at det var derfor jeg kunne være i den her proces så længe, fordi jeg syntes, det blev mere og mere spændende, jo mere jeg sad med det, og jeg følte, jeg bare kunne blive ved og ved,« siger Ida om speciale-perioden, som hun forlængede med et semester, så det kom til at strække sig over godt et år.\n»Nu hvor jeg skal til at tænke i jobmuligheder, kan jeg sagtens se, at det kunne have været smart at have tænkt det ind i specialet, da jeg valgte emne, men det var ikke det, som var vigtigt for mig.«\nNår hun i dag tænker på jobmuligheder, har hun en helt klar drøm om, hvor hun gerne vil hen.\n»Jeg ville allerhelst læse videre og brede mit specialeemne endnu mere ud. Det kunne være spændende at udfolde det endnu mere, fordi mit udgangspunkt var vores forhold til dyr, og det er jo et uendeligt stort emne, som jeg kun har undersøgt en brøkdel af. Hvis jeg skulle drømme rigtig stort, så ville jeg drømme om en Ph.d., det ville være den aller-allerstørste drøm at få lov til at dykke endnu dybere ned i det her og blive skarpere på det og formidle det. Jeg synes også, det er et utrolig vigtigt emne, når vi ser på de klimaproblematikker, vi står over for i dag.«\n»Jeg valgte at skrive alene, og hvis man vil det, så skal man virkelig overveje det grundigt.«\nOvervej det et par gange, før du vælger at skrive alene\nEfter godt et års arbejde med specialet, er Ida blevet rig på erfaringer, som hun gerne vil give videre. Ida valgte at skrive sit speciale alene, og det har hun ikke fortrudt. Men hvis andre kommende specialestuderende overvejer at gå den vej, anbefaler hun at overveje det et par gange.\n»Jeg valgte at skrive alene, og hvis man vil det, så skal man virkelig overveje det grundigt. Og så lige overveje det lidt mere. For mig var det godt, men det er virkelig hårdt. For det er godt nok ensomt. Jeg har ikke haft andre at snakke med end mig selv inde i mit hoved, og jeg har haft tidspunkter, hvor jeg har tænkt, nu får jeg kuk af det her. Så man skal virkelig tænke sig godt om og overveje, om man orker det. Der har været tidspunkter, hvor jeg har tænkt, hvis bare jeg var sammen med et andet menneske, der vidste, hvad det er, jeg beskæftiger mig med, og som jeg kunne sparre med, så havde det været nemmere, tror jeg. Men på den anden side, så kan jeg godt lide at arbejde alene. Og derfor ville jeg også have valgt det igen, hvis jeg skulle gøre det om.«\nLad andre læse det, du har skrevet\nHvis man efter lange overvejelser holder fast i, at man tager en singlebillet til speciale-turen, så har Ida endnu et godt råd angående udfordringerne ved at skrive alene.\n»Der var et tidspunkt i min proces, hvor jeg virkelig tænkte, ”nu bliver jeg mærkelig”, og så fik jeg en anden til at læse mit speciale. Og det lyder måske meget nemt. Men det var det ikke for mig, fordi det var meget følsomt og meget vigtigt for mig, det her speciale, så jeg syntes, det var svært at give det videre til andre. Men jeg var så heldig at kende en, som jeg stolede på, og som også gik på RUC og derfor godt vidste, hvad jeg var inde i. Efter jeg afleverede det til hende, og hun læste det, så var det som om, en byrde blev løftet fra mine skuldre. Fordi jeg var nået dertil, hvor jeg ikke syntes, jeg havde præsteret noget, og der var ikke noget, der hang sammen. At få andre øjne på og en, der kunne sige “jamen det her giver god mening, og det her skal du gøre lidt skarpere,” det gjorde en kæmpe forskel for mig.«\nVær skarp på at vælge den vejleder, der er rigtig for dig\nOg så er det ifølge Ida godt givet ud at bruge nogle ressourcer på at finde den rigtige vejleder til speciale-processen.\n»Det har været vigtigt for mig at have en vejleder, som jeg vidste passede til mit gemyt. Så jeg har været meget skarp på, at min vejleder var en, jeg vidste, hvem var, og som jeg har siddet til forelæsninger og undervisning hos. Og det er faktisk det, jeg har valgt ud fra, ud over det at han så blandt andet er skarp til det perspektiv, jeg har valgt at skrive i. Det er rigtig vigtigt, at man forsøger at finde ud af, hvad man har brug for fra en vejleder, for at få en god proces,« siger Ida.\nStol på, at dine ideer er gode nok\nStol på dig selv og dine ideer, lyder et andet råd fra Ida.\n»Jeg har selv været meget bange for at gøre noget forkert undervejs; men det har været en god oplevelse, jeg har haft med at prøve noget nyt. Prøve at stole på, at de ideer, jeg har fået, er gode nok. Jeg føler, jeg har satset mere, end jeg på forhånd troede, jeg ville gøre, fordi jeg var så bange for, at jeg ville hoppe ud af en eller anden boks, som alle andre bedømmer mig ud fra. Men jeg har lært, at det ikke nødvendigvis er sådan, at det er ok at prøve noget nyt.«\nVær ikke bange for at forlænge, hvis det bliver nødvendigt\nEndelig mener Ida, at man ikke skal være bange for at forlænge processen ud over det normale ene semester, et speciale er normeret til.\n»Jeg er rigtig glad for, at jeg valgte at forlænge. Det var ikke noget, jeg syntes var rart, da jeg gjorde det, for det føltes som et nederlag. Jeg havde en følelse, som jeg tror mange har, nemlig at nu er der sat den her tidsramme, og hvis du ikke kan opfylde de krav, så er du per automatik dårligere end de andre, der godt kan skrive et speciale på et halvt år. Da jeg valgte at forlænge, havde jeg så svært ved at nå frem til beslutningen, fordi jeg var bange for omverdenens reaktion; men i dag kan jeg se, at det var det eneste, jeg kunne gøre. Fordi jeg havde et stort kursus, jeg også skulle have overstået, og så var der nogle ting i mit liv, der begyndte at fylde rigtigt meget.\nHvis jeg ikke havde forlænget, så havde jeg svigtet det ene eller det andet. Enten havde jeg afleveret et speciale, jeg ikke var glad for, eller også havde jeg ikke kunnet være der for min familie og mig selv. Det er ikke sådan, at jeg vil anbefale, at man forlænger, men jeg vil virkelig anbefale, at man mærker efter, hvad der er vigtigt, og hvilken pris man er villig til at betale for at skynde sig igennem.«


Tyskland og retten til fri bevægelse - Side 8 - Ægteskabudengrænser.dk\nIndlæg af senior » 06.10.2011 22:14:32\nVed en forespørgelse til den tyske ambasade i København angående om hvilken dokumenter der skulle bruges for at søge et famillievisum fik vi følgende svar.\nYour wife has to present the following documents\n2 application forms (you can load the from the homepage\n> http://www.auswaertiges-amt.de/cae/serv ... haltDt.pdf\n2 photos (biometric)\nvalid passport plus 2 cop\nthe danish residence permit(Den blev vi fritaget for idet hun ikke havde den)\noriginal of your mariage certificate plus 2 copies\n2 copies of your passport to prove, that you are a danish citicen\nyour registering in Germany, that you live there as a "Unionsbürger" (Bescheinigung nach § 5 FreizügG/EU)\na Verpflichtungserklärung - formal obligation - you can get it at the forein authority in Germany where you live. It is to prove, that you can support your wife.\nOtherwise you may show the payslip from the last 6 months, the bank statement for the last three months and the last tax declaration (vi brugte denne idet det var nemmest)\nthe rental agreement about your accomodation in Germany\nthe health insurance for your wife , valid for Germany - not a travel insurance fås hos AOK efter hun er registreret på den tyske bopælsadresse\nThe procedure will take about 3 - 4 weeks. (det passede rimeligt)\nIndlæg af fundiver199 » 07.10.2011 09:34:19\nDen ansøgningsblanket, som du linker til, er en ansøgning om tysk opholdstilladelse og har derfor umiddelbart ikke noget som helst med EU´s regler om fri bevægelighed at gøre.\nJeg tror, at det er meget vigtigt, at man er helt skarp på ikke selv at blande de to ting sammen. Som ægtefælle til en unionsborger skal man ikke søge om noget "familievisum" men om:\n1) Schengenvisum for at rejse ind, hvis man ikke er visumfri eller har en opholdstilladelse i et andet EU-land.\n2) Opholdskort senest 3 måneder efter sin indrejse.\nTilmeldt: 16.09.2011 21:13:05\nIndlæg af ASKI » 14.10.2011 12:49:21\njeg har et par spørgsmål...\nJeg er nu i Tyskland, jeg har fået 3 mdr. dagpenge for at søge arbejde her i tyskland... jeg har fået mig registeret i borgerservice, og fået kvittering på at både min mand og jeg er registeret i Tyskland..\nJeg har meldt mig ind i jobceteret og efterfølgende været til samtale her også.. og har brev på det hele der bekræfter at jeg er registeret i jobcenteret.,. jeg har også fået at vide at det er svært at finde arbejde indenfor HR nu.. men jeg søger videre..\nJeg modtog efter min henvendelse i borgerservice et brev fra auslanderbüro om at komme forbi inden for en måned med pas, pasfoto, lejekontrakt, sygesikring.. jeg kontaktede dem og fik aftalt med dem om at ligenu er jeg på dagpenge og er ved at søge arbejde, og så fik at vide at hvis jeg finder et arbejde så skal jeg komme forbi med dokumenterne og så vil jeg få udstedt opholdskort...\ndet har været forløbet so far..\nJEG VILLE HØRE, NÅR JEG LÆSER US'S EU-FAMILIESAMMENFØRINGS REGLER KOMMER JEG I TVIVL..\nHØRER JEG UNDER GRUPPEN FOR DE SÅKALDTE SELV FORSØRGENDE?\nOG NÅR JEG SKAL SØGE OM FAMILIESAMMENFØRING I DK, ER DET SÅ DER JEG SKAL SÆTTE MIT KRYDS, OG DERMED VEDLÆGGE DOKUMENTATION FOR AT JEG HAR HAFT EØS-DAGPENGE MED MIG UNDER MIT JOBSØGNING I TYSKLAND?????\nskal jeg så også vedlægge dokumentation for de stillinger jeg har søgt, og søger her i tyskland????\nog er jeg omfattet af eu-rettens fribevægelighed, som har ret til at vende tilbage og søge om familiesammenføring i DK?????\nog vil der blive stillet krav til mig mht. at kunne forsørge min mand, er det ikke nok med at jeg vil være på dagpenge, hvis det viser sig at jeg ikke kan finde et arbejde? eller skal jeg vedlægge dokumentation for at jeg har mulighed for at kunne optage lån på min lejelighed i DK, hvis det skulle blive nødvendigt.. som jeg nu har fremlejet...\njeg har en del dokumentation for at jeg opholder mig i tyskland og min mand er sammen med mig...\npå forhånd tak for hjælpen... håber i kan gøre tingene tydligere for mig...\nSenest rettet af ASKI 03.08.2012 14:58:48, rettet i alt 1 gang.\nIndlæg af fundiver199 » 14.10.2011 14:52:38\nSvaret på alle dine spørgsmål er ja. Dagpenge er også indtægt, og er du fuldtidsforsikret, er de jo højere end starthjælpen for et gift par, som kun er cirka 10.000 om måneden før skat. Så ja dine danske dagpenge kan bruges til at dokumentere "tilstrækkelige midler", når I vender hjem til Danmark, ligesom SU, SU-lån, førtidspension, økonomisk støtte fra forældre, formue og alt muligt andet. Det eneste, der ikke kan bruges, er ydelser efter Aktivloven dvs. kontanthjælp, starthjælp, revalidering mm.\nIndlæg af ASKI » 14.10.2011 18:07:32\ntak for dit svar @ fundiver199".. jeg kom bare i tvivl.. idet jobsøgende ikke selvstændig fremgår under de grupper som US har listet op, men jeg har også grundigt læst jeres indlæg omkring de vigtige spørgsmål mht. EU familie sammenføring.. det var virkelige brugbar.. jeg blev meget klogere...\nIndlæg af LejlaD » 18.10.2011 10:59:58\nhej hr lige en spørgsmål, hvis min mand får afslg i tyskland, kan vi så flytte tilbage til dk efter eu retten, hvis han f.eks får udrejstefristen fra tyskland på 15 dage?vi har ikke fåer et svar endnu,men vil lige høre hvis det sker,hvad vi kan gøre?\nIndlæg af ASKI » 03.11.2011 15:59:45\njeg har et spørgsmål, idet min mand har besøgsvisum med single entry, vil det få konsekvenser hvis vi skal søge om hans visum i dk, når vi vender tilbage, og det er jo fordi jeg ikke har et arbejde men er jobsøgende i tyskland. og derfor kan han ikke få visum her i tyskland...\nIndlæg af ASKI » 03.11.2011 18:55:59\ngrunden til jeg spørger er at jeg fik at vide at min mand ikke kan rejse til dk, fordi han har "forladt" landet, og nu ikke må komme til dk? er det korrekt? og hvilke konsekvenser får det så når jeg vil søge om hans visum efter EU reglerne? er det da ikke "ulovligt" at han vil igen befinde sig i dk??? når jeg vender tilbage til dk for at søge om hans visum.. håber at i kan vejlede mig...\nSenest rettet af ASKI 03.08.2012 15:00:03, rettet i alt 1 gang.\nIndlæg af LejlaD » 03.11.2011 19:08:52\nhej aski, hvorfor søger du ikke opholdskort til din kone i tyskland,du har dagpenge fra dk,det er ogsaa et indtaegt\nIndlæg af ASKI » 03.11.2011 19:12:03\njo men det er ikke et arbejde.. jeg skal have et arbejde, for at kunne få min mands visum...for EU- EØS..dagpenge er kun for 3 mdr. og jeg vil ikke engang få opholdskort pga. det...og dermed vil jeg hellere ikke kunne få hans visum..\nIndlæg af LejlaD » 03.11.2011 19:26:53\njeg har søgt opholdskort men jeg faar supplerende dagpenge fra dk for jeg arbejder i dk,saa jeg ved ikke hvad de siger til det\nIndlæg af ASKI » 04.11.2011 06:28:42\nKære funn. Hvis min mand skal rejse ud af eu må han så gerne rejse hjem m hans flybillet fra kbh. Eller skal han rejse ud fra tyskland. Og vil det få konsekvenser for hans visum næste gange\nIndlæg af mh » 04.11.2011 06:44:14\nEr det sikkert nu, at du ikke når at finde et arbejde, før hans visum udløber? og er det sikkert, at I ikke kan få godkendt dit ophold i Tyskland som reelt? Der ER nogle, der har brugt en dagpengeperiode i et andet EU-land til at få opholdskort til ægtefællen. Hvis du bliver i de 3 mdr, du kan få dagpenge, og så må give op og flytte tilbage til DK, så kan I søge om opholdskort til din mand i DK, også selv om han ikke kunne få det i Tyskland.\nHvis du har sørget for at alt det, der skal være på plads for at bevise, at du har haft reelt ophold:\n- bolig, lejet i eget navn (må godt bare være et værelse),\n- kvitteringer på husleje,\n- kvitteringer for el, vand, varme, telefon, tv, internet (hvis muligt),\n- kvitteringer for indkøb med visa- eller andet kreditkort (kan være udskrift fra bankkonto),\n- bevis for din aktive jobsøgning (indmeldelse i jobcenter, kopi af ansøgning + afslag),\n- kvittering for at du har søgt om at blive registreret,\n- alt andet, som kan bevise, at du reelt har boet i Tyskland,\nså kan det bruges til at søge om dansk opholdskort til din mand.\nDin mand kan på den nærmeste danske ambassade/konsulat i Tyskland søge om et visum til at komme med dig til DK under EU-reglerne. Så betyder det ikke noget, at hans visum er udløbet.\nIndlæg af fundiver199 » 04.11.2011 08:06:38\nDu blander forskellige ting sammen. For lovligt at rejse rundt i Schengen og krydse landegrænser, skal din mand have et gyldigt visum eller et opholdskort. Det problem, som I har mødt i Danmark, skyldes derfor, at hans visum er udløbet (vil jeg da gætte på). Hvis I ønsker at flytte til Danmark, skal din mand derfor også have udstedt et nyt visum på den danske ambassade i Tyskland. Det visum skal han bruge for lovligt at kunne krydse den dansk-tyske grænse.\nRetten til at bo i det EU-land, hvor du opholder dig, er derimod en generel ret, som din mand har, og har ikke noget at gøre med, om han har et visum eller ej. Som dokumentation for retten, og for at fortælle myndighederne, at han er i landet, skal han senest 3 måneder efter sin ankomst søge om et opholdskort.\nHan kan dog ikke få udstedt et opholdskort i Tyskland, fordi du med dine danske dagpenge, der udløber efter 3 måneder, ikke kan dokumentere, at du kan forsørge dig selv og din mand fremadrettet. Og dermed opfylder I ikke betingelserne for at bo i Tyskland de næste 5 år. Men I har ret til at være der, så længe du søger arbejde. Din mand har bare ikke ret til at få udstedt et opholdskort.\nDet har han til gengæld i Danmark, når/hvis I flytter videre til Danmark. For i Danmark har du jo ret til dagpenge i op til 2 år, og det er længe nok til, at man skal tro på, at du kan nå at finde dig et nyt job, inden dine dagpenge udløber. Du kan derfor ved at være medlem af en A-kasse sandsynliggøre, at du kan forsørge dig selv og din mand i Danmark de næste 5 år. Dog gælder dette selvfølgelig ikke, hvis din dagpengeperiode er få måneder fra at udløbe. Så vil situationen være den samme som den, I nu oplever i Tyskland.\nI skal derfor gøre følgende:\n1) Mindst 3 uger før jeres planlagte flytning til Danmark skal din mand søge om et visum på den danske ambassade.\n2) Når dine 3 måneder med dagpenge i udlandet er gået, flytter I sammen tilbage til Danmark, så du kan bevare din dagpengeret.\n3) Din mand søger om dansk opholdskort hos Udlændingeservice ved at udfylde EU/FA1. I den forbindelse skal du grundigt dokumentere dit "faktiske og reelle ophold" i Tyskland og din aktive jobsøgning i Tyskland.\nIndlæg af ASKI » 04.11.2011 09:20:29\ntusind tak for dit svar Funn\nNej desværre er min mands visum ikke udløbet,\njeg er helt afklaret med at min mand og jeg ikke han få opholdskort og visum inden til jeg ikke finder et arbejde.. jeg søger og søger for at vise at jeg er jobsøgende samt er jeg tilknyttet jobcenteret og har også været til indkaldet til møde m.m.\nSå dvs. at vi blev grundig misinformeret igår? og det har stresset os i aller højste grad..\nJeg har ikke noget imod at søge om hans visum fra dansk ambassade i tyskland, men min har stadig et gyldig visum...\nogså fordi jeg blevet stresset over at jeg ikke vil kunne rejse til dk for at søge om min mands opholdskort i dk efter eu reglerne,\nSenest rettet af ASKI 03.08.2012 15:01:43, rettet i alt 4 gange.


Her kan du læse om sygeplejerskeuddannelsen i Medicinsk Afdeling, Vejle.\nMedicinsk Afdeling, Vejle tilbyder dig som studerende en alsidig klinisk praktik, da vi spænder meget bredt. Medicinsk Afdeling er delt op i 12 afsnit med hver deres specialer og patienter. Den spænder lige fra akutte medicinske patienter, patienter med lungesygdomme, diabetikere, patienter i skadestuen til patienter med kræft.\nVi sætter i Medicinsk Afdeling uddannelse højt, og du vil derfor få tilknyttet vejledere inden du møder i din kliniske praktik. Vejlederne følger dig gennem hele din praktik. Du vil under din praktikperiode blive tilbudt refleksion samt forskellige former for undervisning.\nTil forventningssamtalen planlægger du sammen med din vejleder dit praktikforløb og den individuelle studieplan bliver udarbejdet. Den skal du bruge som guideline for resten af praktik perioden og indeholder temaer for praktikken, samt diverse datoer for afleveringsopgaver, samtaler, eksamination m.m.\nHvordan bliver dit forløb koordineret?\nDit kliniske uddannelsesforløb bliver koordineret at uddannelsesansvarlige sygeplejersker, der er ansat i de forskellige medicinske afsnit. De praktik- og uddannelsesansvarlige sygeplejersker har ansvaret for alt vedrørende dit kliniske uddannelsesforløb og sørger for, at der altid er kvalitet og udvikling på det uddannelsesmæssige område, så du som studerende bliver tilbudt den bedst mulige kliniske praktik.\nDu planlægger selv din arbejdsplan, med udgangspunkt i den kliniske vejleders arbejdsplan.\nDet er obligatorisk, at du deltager minimum 30 timer ugentlig i afdelingens arbejde, herunder deltager i enkelte vagter. Derudover må du forvente at bruge studietid på de studieaktiviteter, som er relevante for det kliniske forløb.\nØnsker du mere information vedrørende et specifikt afsnit er du velkommen til at kontakte de Praktik- og uddannelsesansvarlige sygeplejersker.\nDu kan også læse om sygeplejerskeuddannelsen på Sygehus Lillebælt her.\nUddannelsesteamet i Medicinsk Afdeling består af tre praktik- og uddannelsesansvarlige sygeplejersker og flere kliniske vejledere fordelt på de forskellige afsnit.\nDe har ansvaret for alt vedrørende de sygeplejestuderendes og SSA elevernes kliniske uddannelsesforløb, herunder samtaler, planlægning, refleksion, undervisning og eksaminatation.\nPraktik- og uddannelsesansvarlige\nPraktik og uddannelsesansvarlig for akutområdet\nAVA og Skadestuen\nPraktik- og uddannelsesansvarlig for sengeafsnittene\nMedicinsk og Hæmatologisk Sengeafsnit\nCamilla Pilgaard Hansen\nPraktik- og uddannelsesansvarlig for ambulatorierne\nMedicinsk og Hæmatologisk Ambulatorium


TopGear Trafik - Priser\nKørekort priser i København\nBedste beståelsesprocent i København\nTopgear køreskole har de bedste kørekort priser i København. Vi har en sjov og professionel undervisning der overgår hvad der forventes som grundlæggende. Vi har PC-tavle undervisning og kørelærer med høj faglig og pædagogisk niveau. Du investerer en lille sum penge og til gengæld får du et kørekort for livet.\nVi ved, at valget af den køreskole du vil gå på, ikke er en let beslutning at træffe. Derfor tilbyder vi dig en gratis prøvetime i teori som en smagsprøve på hvad du kan forvente, hvis du vælger vores køreskole. Du vil få lov til at tale med vores mange erfarne og kompetente kørerlærere og spørge ind til de ting, som du skulle være i tvivl om omkring start på køreskolen.\nVi har forskellige pakker og priser afhængigt af dit behov og vores priser kørekort i København er blandt de bedste. Vores mål er at uddanne dygtige og trafiksikre elever til konkurencedygtige priser.\nTopgeartrafik køreskole ligger i Vanløse og har elever fra hele København – Østerbro, Frederiksberg, Valby, Sydhavn, Brønshøj, Rødovre osv. Vi er forpligtet til at sikre, at alle vores studerende lærer at køre og bliver ansvarlige bilister i trafikken.\n+45 53 58 19 04\n© Copy 2021 TopGearTrafik. All Rights Reserved. | Web Design, programming and hosting by Inovator.dk


Apparel design banner Jobs, Ansættelse | Freelancer\nApparel design bannerJobs\n163,095 apparel design banner jobs fundet, i prisklassen EUR\nProject for Dip G. -- 60150 9 dage left\nRoll up stand 6 dage left\nWebsite content and SEO for a web hosting business 6 dage left\nNautiGirl boat logo 6 dage left\nTrophy icon Need Banner Translated English to Spanish 2 dage left\nWe have a ministry at [log ind for at se URL] and need the attached Purity Bootcamp banner translated to Spanish. The left side logo needs to say "Setting Captives Free" in Spanish. The right side of the banner is: Campo de Entrenamiento en Pureza. So please make the left side (logo) say "Setting Captives Free" in Spanish, and the right side say Campo de Entrenamiento en Pure...\nEngelsk(USA) Grafisk Design Logo Design Spansk Web Design\nBanner Designs for Promotion of My project 6 dage left\napplication android + admin panel 6 dage left\nDesign and edit PSD then code in Wordpress 6 dage left\nI need an Illustrator for women apparel designs 6 dage left\nTrophy icon Logo for clothing business 2 dage left\nProject for Suraj Kumar K. -- 2 8 dage left\nTrophy icon Create me a logo 28 dage left\nTrophy icon Create similar banner image with matching Black background as website 5 dage left\nBigcommerce expert for 1 year work. 5 dage left\nSports Apparel Shopify Website Seeking Expert in SEO and Paid Ad Spends 5 dage left\nViser 51 til 100 af 163,095 emner\nAndre jobs relateret til apparel design banner


- Et projekt om pædagogernes opfattelse af støjen i deres arbejdsmiljø - PDF\nDownload "- Et projekt om pædagogernes opfattelse af støjen i deres arbejdsmiljø"\n1 Bachelorprojekt Audiologi Syddansk Universitet Vejleder: Carsten Daugaard - Et projekt om pædagogernes opfattelse af støjen i deres arbejdsmiljø Af Pernille Hyldeqvist\n2 Side /49 Resumé Denne opgave har til formål at belyse den aktuelle situation omkring støjforholdene i de danske daginstitutioner. Den tager udgangspunkt i pædagogernes egen opfattelse støjen, samt deres vurdering af andre støjrelaterede faktorer. Den vil derudover være med til, at belyse hvorvidt pædagoger tillader eventuel støj, om de beskytter sig mod den og om der bliver gjort andre pædagogiske tiltag for at reducere støjende forhold. Min opgave indeholder en teoretisk del, der ligger til grund for diskussionen omkring min problemformulering. Her har jeg valgt at beskrive ørets anatomi og fysiologi, den anatomiske lydopfattelse, støj og de konsekvenser støjpåvirkning kan medføre. Under afsnittet Eksisterende Undersøgelser vil jeg belyse forholdene ud fra rapporter om støj i daginstitutioner fra det sidste årti. For at kunne vurdere, hvorvidt støj er et problem i de danske daginstitutioner, har det været nødvendigt at oprette et spørgeskema bestående af 14 spørgsmål, der spørger indtil pædagogernes opfattelse af støj i forhold til deres arbejdsplads, og 3 spørgsmål om henholdsvis køn, alder og stilling (se appendiks 5, side 1-2). Min spørgeskemaundersøgelser er blevet besvaret af i alt 110 pædagoger (hvilket her dækker over pædagoger, medarbejdere, vikarer, ledere og andet relateret personale). Undersøgelserne viser at 81% af de adspurgte mener, at støj er en belastende faktor i deres arbejde, hvilket er en stor del taget i betragtning af at de reelle støjforhold er forbedret siden Spørgeskemaundersøgelsen viser også, at knap ¼ kunne finde på at benytte personlig støjbeskyttelse, også selvom langt de fleste mener, at det er OK at bærer høreværn, hvis man føler sig udsat. Et interessant punkt i min opgave er dog, at mine spørgeskemaundersøgelser viser, at kun 24% af de adspurgte mener, at de har viden nok på arbejdspladsen, til at forebygge gener fra støj. Disse tal bør tages alvorligt, i og med at viden kan være et nøgleord til bedre støjforhold på pædagogernes arbejdsplads, og det må derfor konkluderes at selvom størstedelen af pædagogerne mener, at de oplever en støjbelastning i deres arbejde, er det ikke ensbetydende med, at støjforholdene er blevet værre gennem de sidste år, men at der muligvis bare ikke er blevet taget hånd nok om det.\n3 Side /49 Abstract This assignment aims to illuminate the current situation about noise conditions in Danish daycare centres. It is based on teachers' own perception of noise, as well as their assessment of other noise-related factors such as design, planning of the educational work, knowledge and resources It will also help to illuminate whether educators protect themselves against noise, and if other educational initiatives is being done to reduce noisy conditions. The first part of the assignment will be theoretical, with the aim of providing sufficient background information that will be used in my practicing part. In order to assess whether noise in the Danish day care centres is a current problem or not, I have chosen to set up a questionnaire. The responses from the questionnaire are discussed in relation to three other existing studies. The survey contains fourteen questions about the day care teachers perception of noise, and three questions about gender, age and profession (referring to appendix 5, page 1-2). The survey was answered by 110 day care teachers (this includes teachers, assistants, students, temporary workers etc.). The studies show that 81% believe that there is noise in such a level that it is of nuisance character, which is a high number taken into account that the real noise ratio has improved since The survey also shows that barely ¼ would use personal hearing protection at their workplace, even though the vast majority believe that it is OK to wear hearing protection if you feel exposed. However, as an interesting point, my survey shows that only 24% of the respondents believe they have sufficient knowledge in the workplace, and only 30% believes that there is enough ressources to prevent nuisance noise. These figures should be taken seriously, as "knowledge" can be a keyword for better noise ratio at teachers' workplaces, yet it must be concluded, that although the majority of teachers believe that they experience an excessive noise level at work, it does not mean that the noise level has gotten worse over the last years, but may just not have been dealt with properly.\n4 Side /49 Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING PROBLEMFORMULERING 5 2. ØRETS ANATOMI OG FYSIOLOGI DET YDRE ØRE MELLEMØRET DET INDRE ØRE COCHLEA OG DET CORTISKE ORGAN HØRENERVEN OG AUDITIV CORTEX 9 3. DEN ANATOMISKE LYDOPFATTELSE KROPPENS BEARBEJDNING AF LYD NÅR LYD BLIVER TIL STØJ GENEREL LYD STØJ LOVGIVNING KONSEKVENSER SOM FØLGE AF STØJPÅVIRKNING TINNITUS HØRETAB STRESS EKSISTERENDE UNDERSØGELSER RAPPORT FRA ARTIKEL FRA ARTIKEL FRA DISKUSSION AF EMPIRI METODE SPØRGESKEMA OG DELTAGERE RESULTATER DISKUSSION OG PERSPEKTIVERING METODEKRITIK KONKLUSION LITTERATURLISTE MONOGRAFI ELEKTRONISKE KILDER BILAG (1-5) 44\n5 Side /49 1. Indledning Mennesker burde ikke være bekymrede for deres helbred, når de går på arbejde og slet ikke, når den danske lov tydeligt beskriver, hvilke retningslinjer en arbejdsplads bør og skal følge. Der har i flere dekader været stor debat om, hvorvidt støj i de danske småbørnsdaginstitutioner (fra 0-6 år) er et problem eller ej. Mange mennesker har en mening om dette emne, og især pædagogerne har i lang tid følt, at de har måtte tale for døve øre, når de har taget problematikken op. Dog kan det have alvorlige konsekvenser at udsætte sig selv for støjende miljøer i længere tid. I 2006 blev der udført støjmålinger i udvalgte institutioner i Danmark, hvilket skulle vise sig at blive et startskud for støjreduktionen på national plan. Pædagogerne og de institutionsansvarlige gjorde for alvor noget ved problematikken da de kort tid efter undersøgelserne, begyndte at evaluere akustikken og gøre nødvendige tiltag for at reducere støjen i børnehaverne/vuggestuerne. Pædagogerne valgte samtidig at evaluere deres eget helbred, og det blev mere og mere populært at drøfte brugen af høreværn i institutionerne. Høreværn står trods alt til rådighed i næsten alle andre støjende brancher. I 2008 vagte spørgsmålet Skal det være tilladt at bære høreværn i de danske børnehaver og vuggestuer? stor debat i medierne. Mange mente, at det selvfølgelig ikke var forsvarligt at lade pædagogerne bærer høreværn, når de på en hel arbejdsdag stod til ansvar for børnenes velbefindende, og mente at det ville påvirke pædagogernes arbejdsindsats at skærme deres hørelse i det støjbelastende miljø, og hvad med børnenes velbefindende? Men selvom mange mente (og muligvis stadig mener) at høreværn i daginstitutioner bør forbydes, har vi i Danmark en lov, der angiver det modsatte. Siden artiklens publicering har snakken om høreværn i institutionerne været tabu for mange, og ideen om at de danske pædagoger skulle bære høreværn, er blevet henkastet. Når man studerer audiologi, som jeg, kan man ikke undgå at tage et emne som dette alvorligt, og jeg finder det interessant at undersøge, om forholdene stadig er, som de var i\n6 Side / , eller om pædagogerne har en anden holdning, som af forskellige grunde kan være svær at bringe til torvs. Denne opgave tager til dels udgangspunkt i artiklerne Forbud mod høreværn i institutioner og Støjgener værst på sygehuse og slagterier, samt rapporten Støj fra den menneskelige aktivitet Et udredningsarbejde. For at understøtte/forkaste teorierne om støj på pædagogernes arbejdsplads, har jeg valgt at oprette et spørgeskema, der spørger ind til pædagogernes egen opfattelse af deres arbejdsmiljø. Svarene herfra sætter jeg i relation til ovenstående eksisterende undersøgelser for at afklare, hvordan udviklingen har forløbet. 1.1 Problemformulering Min opgave vil belyse, hvordan pædagoger i dagens Danmark opfatter støjen på deres arbejdspladser. Den vil vise, om der er sket reelle ændringer af det støjende miljø siden 2006, og om pædagogerne har valgt at følge mediernes kritik fra 2008, eller den danske lovgivning. Tillader pædagogerne støj på arbejdspladsen? Er støjen en belastende faktor i pædagogernes hverdag - og hvis ja, trodser de da den danske lovgivning, og fortsætter arbejdet i det støjende miljø, eller prøver de diskret at reducere støjen? Hvilke konsekvenser har det for de ansatte i sidste ende? Og synes de egentlig selv det er forsvarligt, at bære høreværn på arbejdspladsen? Alle disse spørgsmål vil jeg i denne opgave forsøge at besvare.\n7 Side /49 2. Ørets anatomi og fysiologi I følgende er ørets anatomi og fysiologi beskrevet. I forhold til mit fag og hovedområde i denne opgave er det vigtigt at forstå hvordan øret er opbygget, samt hvordan de forskellige elementer i øret virker. Disse spiller nemlig en vigtig rolle af hensyn til, hvordan vi mennesker opfatter lydstyrke, frekvens, tidsopløsning og måske endda vigtigst af alt hvordan vi mennesker opfatter støj, og hvordan dette kan påvirke hørelsen. Øret er opbygget af 3 hovedsektioner: Auris externa (Ydre øre), auris media (mellemøret) og det auris interna (indre øre) (se appendiks 1). Der vil være en kort beskrivelse af det ydre øre og mellemøret, mens det indre øre vil blive grundigere beskrevet i og med, at det er den del af øret der er mest udsat, og i største grad pådrager sig støjskader (Gelfand, 2009, side 184). Derudover vil der i følgende blive henvist til bilag. 2.1 Det ydre øre Det ydre øre består overordnet set af pinna (auriklen) og meatus acusticus externus (ydre øregang). Auriklen er den eneste del af øret der er synlig og dens tragtform er vigtig for lokalisering af lydkilden. Øregangen består af en bruskdel (meatus acusticus externus cartilagenius), beklædt med hud, hvori der både er hår og kirtler, der producerer ørevoks og holder øregangen ren. Den inderste del af øregangen er benet (meatus acusticus externus osseus) og kun beklædt med et tyndt lag hud (Zemlin, 1998, side ). Øregangen er bevægelig og bevæger sig blandt andet efter kæbemuskulaturen når der tygges, hvilket dermed ændrer dens form i udførelsesøjeblikket. Øregangens primære funktion mht. hørelse er, at den danner en resonator, der udgør db af forstærkningen af lyden, og leder lyden mod membrana tympani (trommehinden) (Widex, 2007, side 38-40).\n8 Side / Mellemøret Mellemøret er et hulrum, der findes i os temporale (tindingebenet). Trommehinden afgrænser det ydre øre fra mellemøret og det er her man finder de 3 mellemøreknogler. Stapes, incus og malleus (Stigebøjlen, ambolten og hammeren) der alle hæfter sammen. Hammeren fæstner til trommehinden, og hæftet sammen med ambolten, der er hæftet på stigebøjlen, som fæstner til det fenestra vestibuli (ovale vindue) i det indre øre. Her ses altså et direkte bindeled mellem ydre øre, mellemøret og det indre øre. Lydbølger vil ramme trommehinden og føres ind til det indre øre via knoglekæden. I mellemøret finder vi også 2 muskler: Stapedius og tensor tympani. Disse fæstner begge til knoglekæden. De 2 muskler danner en beskyttelse af det indre øre. Hvis øret bliver udsat for kraftige lydtryk, bliver en refleks udløst og musklerne trækker sig sammen, hvilket begrænser knoglekædens bevægelse og transmissionen til det indre øre reduceres (Widex, 2007, side 41-42). Dertil skal det siges, at reflekserne har en latenstid og en begrænset varighed af sammentrækninger i en eventuel støjeksponeringstid, der begrænser beskyttelsen af øret. Reflekserne er derfor ikke en hundredeprocentsløsning af støjreduktion (Gelfand, 2009, side 44). 2.3 Det indre øre I det indre øre omsættes mekaniske vibrationer fra lydbølgerne til nerveimpulser, som derefter bliver sendt videre til hjernen. Det indre øre er placeret i tindingebenet, ligesom mellemøret, og består af høreorganet og balanceorganet Cochlea og det cortiske organ Cochlea (Øresneglen), er opbygget som en kanal inde i en kanal: Den ydre kanal, også kaldet den benede, og den indre kanal kaldet den membranøse (se appendiks 2). Disse er med til at afgrænse 3 væskefyldte rum: Scala vestibuli, scala media og scala tympani, der snoer sig ca. 2¾ gang om modiolus og giver cochlea dets spiralformede sneglehusstruktur (Elberling & Worsoe, 2006, side 13).\n9 Side /49 Scala vestibuli og scala tympani er fyldt med perilymfe, der er en væske med højt indhold af natrium (Na+). De 2 væskefyldte hulrum mødes ved en åbning kaldet helicotrema ved cochleas apikale del, og munder ud i henholdsvis fenestra vestibuli (det ovale vindue) og fenestra cochleae (det runde vindue). Scala media er derimod fyldt med endolymfe, som har højt indhold af kalium (K+) (Gelfand, 2009, side 51-55). Denne væske er dannet af en gruppe celler, der sidder på scala medias ydervæg. Disse celler kaldes stria vascularis og opretholder en positiv elektrisk spænding. Tilsammen danner de 2 væsker en slags batteri, der er med til at forsyne hårcellerne med den energi, som de skal bruge for at danne nerveimpulser (Widex, 2007, side 47). Scala media afgrænses fra den øvrige del af cochlea ved de 2 membraner: Reissners membran og basilarmembranen (Gelfand, 2009, side 51-55). Det er også i scala media, at det cortiske organ er at finde. Det cortiske organ hviler på basilarmembranen, og indeholder de sensoriske celler, der er forbundet med de små nervefibre. De sensoriske celler indeholder én række á ca IHC (indre hårceller), og tre rækker med i alt ca OHC (ydre hårceller). Begge hårcelletyper er altafgørende for det totale lydbillede, men de indre hårceller, hvis opgave er at transmittere lydsignal til hørenerven, er særlig vigtige. De indre hårceller indeholder nemlig ca nervefibre, hvorimod de ydre kun indeholder (Elberling & Worsoe, 2006, side 14). Fælles for begge typer hårceller er, at de er belagt med en geleagtig struktur kaldet tektorialmembran, og at de på toppen har små sansehår kaldet stereocilia. Stereocilia, på de ydre hårceller, er forbundet direkte med tektorialmembranen (Zemlin, 1998, side ). De ydre hårceller stimuleres ved at svage lydniveauer, øger basilarmembranens udsving. De ydre hårceller udfører i den forbindelse en slags sammentrækninger/udvidelser, som stimulerer de indre hårceller. Uden de ydre hårceller havde stimulationen af de indre hårceller været meget svag. Så man kan sige, at de ydre hårceller er en form for forstærkere (Elberling & Worsoe, 2006, side 15).\n10 Side / Hørenerven og auditiv cortex I midten af cochlea bliver de afferente nervefibre vævet sammen til N. cochlearis (hørenerven). Derefter løber hørenerven ud gennem et lille hul i tindingebenet, samles med N. vestibulo (balancenerven), og løber derefter videre til pons (hjernestammen). I hjernestammen passerer hørenerven 4 relæstationer, som alle består af neuroner. Efter 1 station krydser hørenerven over til modsatte hjernehalvdel (Elberling & Worsoe, 2006, side 14-15). Derfra går hørenerven videre til mesencephalon (midthjernen), hvor den til sidst munder ud i auditive cortex, som er lokaliseret i temporallappens overflade (i hjernebarken). I auditive cortex systematiseres de forskellige frekvenser. De højfrekvente toner aktiverer nervecellerne bagerst, og de lavfrekvente toner aktiveres længst fremme (Elberling & Worsoe, 2006, side 17). Denne proces fortsætter i og med, at de efferente nervefibre løber den modsatte retning af de afferente nervefibre. De efferente baner har udspring i auditive cortex. Derefter løber de modsat de afferente nervefibre og udmunder i cochlea, hvor de fleste af nervefibrene fæstner til de ydre hårceller. Man har endnu ikke fundet endeligt evidens, men man har teorier om, at de efferente nervefibre er med til at kontrollere den aktive mekanisme i de ydre hårceller (Widex, 2007, side 51). 3. Den anatomiske lydopfattelse De ovenstående, beskrevne elementer i hørelsens bearbejdning er alle med til, at vi mennesker kan høre og forstå de lyde vi får præsenteret. Følgende afsnit vil beskrive, hvordan lyden rent faktisk bearbejdes.\n11 Side / Kroppens bearbejdning af lyd For at vi skal kunne opfatte lyd, skal der ske en proces. Denne proces består i, at energi fra lydbølger skal omdannes til elektriske impulser i hørenerven, som viderefører det til auditiv cortex i hjernen (Widex, 2007, side 46). Det ydre øre opfanger trykbølger fra en lydkilde. Trykbølgerne når indtil trommehinden og øreknoglekæden, der videresender trykbølgerne som mekaniske vibrationer. Stigebøjlens fodplade er den del, der transmitterer de mekaniske vibrationer via stempellignende bevægelser ind og ud af det ovale vindue. Der udbredes derved trykbølger i cochlea, som sætter perilymfen i svingninger (Jepsen & Thomsen, 2011, side 17-19). Det runde vindue er i denne forbindelse med til, at udligne det øgede tryk, da dets membran bevæger sig modsat, men i samme takt (Zemlin, 1998, side 467). Disse bevægelser fra stapes sætter basilarmembranen i bevægelse, så der dannes bølgelignende bevægelser, der bevæger sig mod cochleas apex. Denne bevægelse kaldes en passivt vandrene bølge (Widex, 2007, side 48). Lydens frekvens er altafgørende for bølgens udsving. Høje frekvenser bliver repræsenteret ved cochleas base, og vil dermed give det største udsving på den nederste del af basilarmembranen, hvorimod de lave frekvenser er repræsenteret ved cochleas apex, og der vil dermed være størst udsving ved basilarmembranen øverste del, hvilket også er det sted hvor basilarmembranen er mest stiv. Jo lavere frekvenser desto tættere apex. Det er derfor muligt for bestemte grupper af hårceller at opfange forskellige information om lyds frekvensmæssige sammenhænge (Widex, 2007, side 48). Frekvensanalysen bestemmes af hvilke hårceller, der påvirkes mest. Den måde vi opfanger lydstyrken på afhænger af, hvor mange hårceller der stimuleres og i hvilket omfang. De ydre hårceller har en lav tærskel, og er ansvarlige for hørelsen af svag stimuli, hvorimod de indre hårceller, der har den største kontakt med nervefibrene, har højere tærskel, og er i stand til at skelne mindre intensitetsvariationer (Jepsen & Thomsen, 2011, side 18).\n12 Side /49 Perilymfen og endolymfen i cochlea forsyner hårcellerne med energien, der skal til for at danne nerveimpulser (Widex, 2007, side 47). Den mekaniske energi er altså nu blevet omdannet til elektrisk energi. Disse nerveimpulser bliver sendt videre, via hørenerven i de afferente nervebaner, til auditive cortex, hvor de bearbejdes og omsættes til lyde, som hjernen fortolker og præsenterer på en mere forståelig måde (Gelfand, 2009, side 75). 4. Når lyd bliver til støj I forrige afsnit blev det beskrevet, hvordan vi mennesker opfatter lyd. Men hvad er lyden egentlig? Hvornår bliver lyd til støj? Og hvordan kan støjen påvirke os mennesker? Der er mange opfattelser af hvad støj egentlig er, og det er derfor ikke altid lige let at beskrive med målinger og tal. Lyd er derimod et fysisk fænomen, og derfor mere håndgribeligt. 4.1 Generel lyd Lydkilder kan være mange ting. Fælles for lydkilder er at de sætter luftpartikler i svingninger ved at skubbe til hinanden. Disse svingninger udgør trykforskelle over og under barometerstanden, og kaldes lydtryk og angives i pascal (Pa). Lydtrykket beskriver antallet af svingninger pr. sekund, hvilket kaldes frekvens og angives i hertz (Hz). Vi mennesker opfatter normalt lyd i frekvensområdet fra ca. 20 Hz til ca Hz, men det varierer fra person til person, eftersom vi mennesker er opbygget forskelligt. Især evnen til at opfatte de høje frekvenser afhænger meget af personens alder og af den form for lyd/støj hørelsen har været udsat for livet igennem. Dog er der områder inden for dette område, hvor vi mennesker opfatter lyden bedre end andre. Ved frekvenser under 50 Hz skal der meget kraftig lyd til, for at det bliver opfattet af øret. Frekvenser højere end er derimod sjældent hørbare, uafhængigt af lydstyrken (Bendtsen et. al., 1998, side 6-7).\n13 Side /49 De lavfrekvente lyde defineres, som lave eller mørke toner og ligger fra 100 til 250 Hz. De højfrekvente defineres, som de lyse toner og ligger fra 2000 Hz og opefter. Tonerne derimellem kaldes mellemtonerne (Mirz & Pedersen, 2002, side 15). Selve lydstyrken beskrives ved hjælp af den såkaldte decibel-skala (se appendiks 3). Denne skala er logaritmisk, hvilket i denne sammenhæng vil sige, at når lydstyrket stiger med 3 db, så fordobles den lydenergi, som når øret. Dette vil samtidig sige, at hvis lydstyrken falder med 3 db, så halveres lydenergien. En ung person, med normal hørelse, kan typisk høre, hvad der defineres, som et lydtrykniveau på 0 db. Dette tal vil også ændre sig alt efter alder og hvor meget lyd/støj man igennem livet har været udsat for. Almindelig samtale foregår ca. med en styrke på 60 db, hvorimod hvisken ligger på 30 db (Arbejdstilsynet, 2002, side 26). 4.2 Støj Støj er, som tidligere fortalt, beskrevet som en subjektiv opfattelse af lyd. Lyd som er uønsket. Disse lyde kan sommetider virke generende på personer, og i andre tilfælde kan det opfattes, som værende smertefuldt og ulideligt (se appendiks 4). Nogle mennesker opfatter et lydtrykniveau på 60 db, som værende støj, hvis det er vedvarende og uden variationer, hvorimod andre opfatter lydtrykniveauer ved samme db, som normalt, og som beskrevet i forrige afsnit foregår en almindelig samtale også på ca. 60 db, hvilket mange ikke opfatter som ubehageligt (Hougaard & Lund, 2004, side 13). Nogle lyde kan blive så kraftige, at de ikke kun er ubehagelige for øret, men også deciderede skadelige. Når lydene bliver kraftigere end db begynder hørelsen at tage skade (Mirz & Pedersen, 2002, side 15). Ikke kun kraftige impulslydtryk er skadelige for hørelsen. Vedvarende støj, og støj ved bestemte frekvenser er også skadeligt for hørelsen (Hougaard & Lund, 2004, side 13). Det der sker, når øret bliver udsat for for meget støj er, at hårcellerne i det indre øre deformeres og nedslides. Når hårcellerne på denne måde ødelægges, er det permanent.\n14 Side /49 Hårcellerne vil ikke gro ud igen, og høreskaden er dermed også permanent. En støjskade opstår som regel ved frekvensområdet omkring 4000 Hz, men hvis en person forsætter med at udsætte sin hørelse for støj, kan høreskaden sprede sig over et større frekvensområde. Summa summarum vil støjens varighed og styrke udgøre en væsentlig risiko for høreskaden og høreskadens omfang (Arbejdstilsynet, 2002, side 28). Selvom støj er af subjektiv karakter, har Branchearbejdsmiljørådet opstillet en tommelfingerregel for, hvordan de ansatte i daginstitutionerne selv kan holde øje med, hvornår lydniveauet overtræder det lovligt fastsatte. Sådan fornemmes støjen Sådan opfattes støjen Støjniveauet er ca. Generende Man opfatter ikke alm. tale på 1 m afstand db Kraftig Man opfatter ikke kraftig tale på 1 m afstand db Meget kraftig Man opfatter ikke råb på 0,5 m afstand db Voldsomt kraftig Man opfatter ikke råb på 0,25 m afstand db (Branchearbejdsmiljørådet, 2000, side 9) Lovgivning På de danske arbejdspladser er det givet ved lov, hvor meget støj en ansat må udsættes for. Denne støjgrænse angives ved det energiækvivalente A-vægtede lydtrykniveau på arbejdspladsen ved en 8 timers arbejdsdag i db (LAeq), som er et udtryk for middelværdien af den varierende lyd, en person udsættes for over et bestemt tidsrum. En gennemsnitlig støjbelastning på 85 db(a) i løbet af 8 timer svarer til: 88 db(a) i 4 timer 91 db(a) i 2 timer 94 db(a) i 1 time 97 db(a) i 30 min. 100 db(a) i 15 min. Dog er det, ifølge Arbejdstilsynets Bekendtgørelse nr. 801 af 4. okt , sådan at ingen person må udsættes for en støjbelastning over 85 db(a) under arbejdet, og ifølge 7\n15 Side /49 at hvis støjbelastningen overstiger 80 db(a), må arbejdsgiveren kun lade arbejdet udføre såfremt der stilles høreværn til rådighed. 7, stk. 2 angiver dertil at hvis støjbelastningen i øvrigt er skadelig eller stærkt generende, må arbejdsgiveren kun lade arbejdet udføre, såfremt der stilles høreværn til rådighed (Bausgaard et. al., 2004, side 14). 5. Konsekvenser som følge af støjpåvirkning Der kan forekomme mange eftervirkninger, som følge af støjpåvirkning. I dette afsnit vil nogle af de hyppigste fænomener beskrives. Tinnitus, høretab og stress er 3 typiske ledsagesymptomer når man udsætter sin hørelse for støj. Foruden disse findes der også bivirkninger som hyperacusis (lydoverfølsomhed), søvnproblemer, koncentrationsbesvær, hovedsmerter og mange flere. Det skal dog siges at alle ovenstående fænomener ikke nødvendigvis stammer fra støjpåvirkning, men kan forekomme som følge af mange andre påvirkninger. 5.1 Tinnitus Tinnitus er en subjektiv opfattelse af lyd, som ikke stammer fra en lydkilde udenfor kroppen. Tinnitus kan opleves som ringen, susen, piben, brusen m.fl. og kan veksle i styrke (Mirz & Pedersen, 2002, side 62). Tinnitus opstår, som følge af en fejlfunktion i høresystemet, men kan dog også opstå som følge af forstyrrelse i andre systemer (Mirz & Pedersen, 2002, side 78). Det kan være svært at lokalisere, hvor tinitussen egentlig kommer fra. Tinnitus forekommer oftest i forbindelse med høretab, men kan også være en følgevirkning af andre diagnoser såsom stress (Mirz & Pedersen, 2002, side 83). Når man befinder sig i støjende miljøer, såsom daginstitutioner, kan man opleve tinnitus, hvilket enten kan fremstå som forbigående eller permanent. Forbigående tinnitus opstår ofte i nogle minutter eller timer, og forsvinder herefter. Permanent tinnitus kan derimod vare uger, måneder og helt op til år (Mirz & Pedersen, 2002, side 59).\n16 Side /49 Tinnitus kan kun høres af personen der har det selv, og kan af mange mennesker opfattes som følelsesmæssigt belastende. Tinnitus, som årsag af daglig støjpåvirkning, kan især være belastene, da man om dagen er omgivet af et støjende miljø, og når man kommer hjem om aftenen, i stille omgivelser, forsætter støjen indefra (Jensens & Nielsen, 1999, side ). 5.2 Høretab Et høretab kan både opstå ved udsættelse for en kortvarig kraftig lyd, såsom en eksplosion eller skud, men også ved vedvarende støj, som ørene har været eksponeret for over flere år, såsom pædagogisk arbejde (Mirz & Pedersen, 2002, side 77). Hårcellerne i cochlea bliver beskadiget og jo mere skade de har taget gennem årene, desto større vil høretabet være. Høretabet opstår oftest i frekvensområdet fra 4 khz 6 khz, men ved svære støjskader bliver også nabofrekvenserne skadet (Mirz & Pedersen, 2002, side 32). Høreskaden akkumuleres over flere år og faseinddeles. I første fase nedbrydes de ydre hårceller i cochlea. Faktisk kan op til halvdelen af de ydre hårceller tage skade, uden at det påvirker hørelsen. Den første fase er således ikke af stor betydning for selve hørelsen. I næste fase vil en så stor del af de ydre hårceller være beskadiget, at høretabet langsomt vil indtræffe. Ved sidste fase vil flere og flere af de indre hårceller blive skadet, og siden de indre hårceller er ørets reelle mikrofoner, vil høreskaden for alvor indtræffe (Hougaard og Lund, 2004, side 26-27). Som regel rammer en støjskade begge øre og som før benævnt, er skaderne permanente, og kan ikke repareres (Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur, 2005, side 1). 5.3 Stress Stress er, i modsætning til høreskader, en indirekte påvirkning af støj. Stress er kroppens egen måde at fortælle, at den oplever belastning, og prøver at ruste kroppen til at komme igennem det. Dette værende hvis påvirkningen er kortvarig. Ved\n17 Side /49 længerevarende påvirkning kan stress lede til organismeskader og eksempelvis ulyst og anspændthed (Hougaard og Lund, 2004, side 23). En teoretiker ved navn Babisch foreslog i 2002 en sammenhæng mellem støjpåvirkning og helbredseffekter. Babisch udtalte følgende: Lydpåvirkning genevirkning psykofysiologisk reaktion (stress) ændringer i biologiske risikofaktorer sygelighed dødelighed (Hougaard og Lund, 2004, side 19). Endvidere forudsætter dette, at lydpåvirkningen er af så stor gene, at det reelt set kan føre til stress symptomer. Stress, som følge af støjgener, kan altså have fatale konsekvenser, hvis udsættelsen er langvarig (Hougaard og Lund, 2004, side 19+22).\n18 Side /49 6. Eksisterende undersøgelser 6.1 Rapport fra 2006 I 2006 udarbejdede Arbejdstilsynet en rapport, der omhandler støj, kaldet Støj fra den menneskelige aktivitet Et udredningsarbejde. Formålet med rapporten var at belyse støjforholdene i forskellige danske brancher. Der blev udført en række målinger til dels i børnehaver af BUPL (Børne- og Ungdomspædagogernes Landsforbund), og i Århus Amt. BUPL s undersøgelse viste, at der i gennemsnit er en støjbelastning på 80 db(a) i de danske børnehaver og vuggestuer. Derudover viste undersøgelserne, at der i henholdsvis 7% og 5% af børnehaverne og vuggestuerne, var en støjbelastning der overskred 85 db(a). I Århus blev samme undersøgelser foretaget, dog lå tallene lidt anderledes. I Århus var den gennemsnitlige støjbelastning på 83 db(a), og ca. 20% af institutionerne overskred 85 db(a). Som rapporten beskriver, er der mange forskellige faktorer, der kan være årsag til et støjende arbejdsmiljø. Nogle af de faktorer, der har størst indvirkning, er bl.a. akustik, indretning, lydkilder, pædagogiske forhold og antallet af børn pr. m 2. (Arbejdsmiljøinstituttet, 2006, side 5) Arbejdstilsynets akustiske målinger er de nyeste, der indtil 2013 har været offentliggjort. Resultaterne af målingerne fra 2013 vil blive gennemgået senere i dette kapitel. Siden Arbejdstilsynets målinger har været foretaget, har der været stor diskussion i medierne omkring, hvorvidt det er forsvarligt at lade pædagogerne i daginstitutionerne beskytte deres hørelse. Det er dokumenteret, at der i 2006 viste sig at være en gennemsnitlig støjbelastning på henholdsvis 80 db(a) og 83 db(a). I afsnittet Lovgivning har jeg beskrevet hvordan loven lyder. Især én bestemt paragraf vil jeg i denne sammenhæng fremhæve: 7 Hvis støjbelastningen overstiger 80 db(a), må arbejdsgiveren kun lade arbejdet udføre såfremt der stilles høreværn til rådighed (Bausgaard et. al., 2004, side 14).\n19 Side /49 Dette leder mig til én ud af mange omdiskuterede artikler, der blev skrevet 2 år efter disse undersøgelser 6.2 Artikel fra 2008 Forbud mod høreværn i institutioner. Dette er navnet på en artikel, der i 2008 blev publiceret af Politikken. Artiklen oplyser, at kommunen i Aalborg forbød pædagogerne at bære høreværn på arbejdspladsen. Ansvarlig for børneområdet Mai-Britt Iversen udtalte til pædagogernes fagblad Børn & unge at Det er uacceptabelt at bruge høreværn i daginstitutionerne, for så skulle børnene også begynde at bruge dem. Institutionerne må organiserer sig ud af støjen (Politikken, 2008). Som beskrevet tidligere er faktorer, som akustik og indretning, vigtige for dæmpning af støj i institutionerne, dog er disse tiltag i Aalborgs børnehaver allerede taget i betragtning. Pædagogerne mener, at støjen skyldes for mange børn på for lidt plads, hvilket vi førhen har anslået, også er et vigtigt kriterium for støjreduktion. Men hvis det ikke er en løsning at skære ned på antallet af børn i institutionerne, hvorfor kan høreværn så ikke være et alternativ? hvilket det ifølge loven også burde. Aalborg kommune beder principielt pædagogerne og de institutionsansvarlige trodse loven pga. hvad de mener, er et etisk problem. Ifølge artiklen findes der også børnehaver i Aalborg, hvor alle pædagogerne har fået lavet specielle formstøbte høreværn, hvis formål er at dæmpe den skadelige støj, men stadig tillade taleinformation. Disse høreværn er nu uden funktion, da de ikke er tilladte. Jeg finder denne artikel relevant i forhold til mit emne, og vil i afsnittet 9. Diskussion og perspektivering diskutere den i forhold til svarene fra spørgeskemaundersøgelsen. Denne artikel skal være med til at belyse, hvorvidt pædagogerne fra spørgeskemaundersøgelsen er af samme opfattelse, som den ansvarlige for børneområdet Mai-Britt Iversen mht. brugen af høreværn. Derudover skal artiklen være med til at belyse om der, siden publiceringen i 2008, er gjort aktive tiltag for at reducere\n20 Side /49 støjen i institutionerne, som Mai-Britt Iversen hævdede ville være muligt, eller om pædagogerne mener, at støjen stadig er et stort problem. 6.3 Artikel fra 2013 Den nyeste artikel, der er blevet skrevet i forbindelse med støjundersøgelser på arbejdspladsen blev publiceret den 21/03/13. Artiklen Støjgener værst på sygehuse og slagterier er skrevet af UgebladetA4, der oplyser at arbejdstilsynet har lavet støjmålinger på nationalt plan i forskellige brancher for at finde ud af hvilke arbejdspladser, der er udsat for mest støj. Arbejdstilsynet har besøgt 2407 daginstitutioner og foretaget akustiske målinger (målingerne blev udført i 2012). Af de 2407 institutioner fandt man brud på støjreglerne i 104 af dem. Ifølge undersøgelserne er der altså 4,2% af daginstitutionerne i Danmark, der overskrider det tilladte lydniveau, hvilket giver institutionerne en 9. plads for mest støjende arbejdsplads på national plan, overhalet af bl.a. slagterier og hospitaler. Undersøgelserne viser også at metal- maskinarbejde er mindre støjende end arbejde i daginstitutioner (UgebrevetA4, 2013). (UgebladetA4, 2013).\n"#$%&"'()*+&*,-."#,. "#$#"%&'()(*+),-./&+"#"$0-1&)2)3#"%&'("#*&4(&#&()5"#+6,) 78)9:0-1&)2);-%)7


Køre trailer til genbrug (150 kr. per trailer) - Handyhand\nForside / Opgaver / Handyman / Køre trailer til genbrug (150 kr. per trailer)\nKøre trailer til genbrug (150 kr. per trailer)\nByggeskrald til genbrugsplads\nSå snart muligt\nOprettet af Nicolas Galiotto


⬦Leasing biler AUDI Cabriolet i Storkøbenhavn - Se alle til salg [Storkøbenhavn: 4 biler]\nAudi A3 1,5 TFSi 150 S-line Cabriolet S-tr. 1.997 kr.\nAudi S5 3,0 TFSi Cabriolet quattro Tiptr. 4.435 kr.\nAudi S5 3,0 TFSi Cabriolet quattro Tiptr. 4.267 kr.\nLeasing biler AUDI Cabriolet til salg\nAudi A3 1,5 TFSi 150 S-line Cabriolet...\nAudi Approved :flexleasing • Bilen holder i vores showroom - ring eller skriv for nærmere aftale. • Mulighed for tilkøb af Audi Approved service -og reparationsaftale, som giver dig 2 års bekymringsfri kørsel (dog max 40.000 km i perioden) • Audi mobilitetsservice inkl. vejhjælp i hele Europa • Attraktiv forsikring -------------------------------------- Forslag til flexleasing: * ERHVERVS FLEX-LEASING: * Månedlig leasingydelse kr. 1.997, - * Forsikring pr. mdr. (ingen moms) kr. 650,- * Løbetid 12 måneder * Førstegangsydelse kr. 69.331, - (Indeholder kontraktoprettelse, omkostninger til tracker, leveringsomkostninger, nummerplader og afskrivning) * Restværdi kr. 165.000, - ekskl. moms og registreringsafgift * Alle beløb er ekskl. moms. * PRIVAT FLEX-LEASING: * Månedlig leasingydelse kr. 2.496, - * Forsikring pr. mdr. (ingen moms) kr. 650,- * Løbetid 12 måneder * Førstegangsydelse kr. 86.664, - (Indeholder kontraktoprettelse, omkostninger til tracker, leveringsomkostninger, nummerplader og afskrivning) * Restværdi kr. 165.000, - ekskl. moms og registreringsafgift (Restværdi kr. 206.250, - inkl. moms.) * Alle beløb er INKL. moms. * Farve: Daytonagrå PerleeffektSort *\tAssistentpakke *\tACC - Adaptiv fartpilot *\tLED forlygter *\tLED baglygter *\tFjernlysassistent - automatisk op/nedblænding *\tSportsundervogn AB fabrik *\tAudi Engine sound system - lyd actuator i udstødningssystem *\tOrg. 18" Alufælge *\tHøjdejustérbare forsæder m/vinkeljustering & lårudtræk *\tSportssæder *\tSædevarme i forsæder *\tAdvanced key - keyless entry & go *\tMMi Navigation plus *\tAudi Sound System *\tDAB+ digital radio *\tPhone box - Bluetooth tale/streaming & optimeret mobilantenne *\tParkeringssensorer for & bag m/grafik *\tAudi Virtual Cockpit - digital instrumentering *\tFladbundet Sportslæderrat med multifunktion *\tFuldautomatisk akustisk kaleche *\tAutomatisk klimaanlæg *\tVarmereflekterende ruder *\tVindafviser *\tAut.nedblændeligt bakspejl *\tAut.nedblændeligt bakspejl m/lys- & regnsensor *\tRegn- & lyssensor *\tS-Line exteriørpakke *\tAudi drive select - valg af køreprogram *\tBlanke rudelister *\tBelysningspakke *\tPedaler & fodstøtte i Aluminium *\tAluminium interiør optikpakke *\tDekorindlæg i aluminium *\tISOFIX beslag *\tTeknology Selection *\tStart/Stop teknologi *\tEURO 6\nAudi Approved :flexleasing • Bilen holder i vores showroom - ring eller skriv for nærmere aftale. • Mulighed for tilkøb af Audi Approved service -og reparationsaftale, som giver dig 2 års bekymringsfri kørsel (dog max 40.000 km i perioden) • Audi mobilitetsservice inkl. vejhjælp i hele Europa • Attraktiv forsikring -------------------------------------- Forslag til flexleasing: * ERHVERVS FLEX-LEASING: * Månedlig leasingydelse kr. 4.267, - * Forsikring pr. mdr. (ingen moms) kr. 860,- * Løbetid 12 måneder * Førstegangsydelse kr. 97.136, - (Indeholder kontraktoprettelse, omkostninger til tracker, leveringsomkostninger, nummerplader og afskrivning) * Restværdi kr. 261.000, - ekskl. moms og registreringsafgift * Alle beløb er ekskl. moms. * PRIVAT FLEX-LEASING: * Månedlig leasingydelse kr. 5.333, - * Forsikring pr. mdr. (ingen moms) kr. 860,- * Løbetid 12 måneder * Førstegangsydelse kr. 121.420, - (Indeholder kontraktoprettelse, omkostninger til tracker, leveringsomkostninger, nummerplader og afskrivning) * Restværdi kr. 261.000, - ekskl. moms og registreringsafgift (Restværdi kr. 326.250, - inkl. moms.) * Alle beløb er INKL. moms. * Farve: Daytonagrå PerleeffektGrå *\tAudi Assistentpakke *\tAssistentpakke CITY & parkering *\tACC - Adaptiv fartpilot *\tAudi active lane assist - vognbaneassistent *\tAudi side assist - blindvinkelassistent *\tParkeringsassistent *\tLED forlygter *\tMatrix LED - intelligent lygteteknologi *\tLED baglygter *\tHead-Up display *\tDynamisk styring med hastighedsafhængig udveksling *\tQuattro med Sportsdifferentiale - optimeret køredynamik *\tQuattro - permanent 4-hjulstræk *\tOrg. Alufælge *\tTiptronic 8-trins automatgear *\tInteriørpakke *\tEL-justérbare forsæder med memory på førersæde *\tKomfortforsæder multijustérbare m/memory *\tKomfortnakkestøtter for *\tLuftdysser under nakkestøtte *\tSportssæder *\tEL-justérbar lædestøtte *\tSædevarme i for- & bagsæder *\tVentilerede forsæder *\tAdvanced key - keyless entry & go *\tAdvanced key - keyless entry & go - sensorstyret åbning af bagklap samt alarm *\tMMi Navigation plus *\tPremium Sound System *\tDAB+ digital radio *\tPhone box - Bluetooth tale/streaming & optimeret mobilantenne *\tFront- & Bakkamera samt Top View *\tAudi Virtual Cockpit - digital instrumentering *\tSportslæderrat med multifunktion og varme *\tFuldautomatisk akustisk kaleche *\tKomfortklimaanlæg multizone *\tVejskiltevisning - kamerabaseret *\tVarmereflekterende ruder *\tVindafviser *\tEL-indklappelige sidespejle m/aut.nedblænding & memory *\tAut.nedblændeligt bakspejl *\tRegn- & lyssensor *\tAlarm AB fabrik *\tAudi drive select - valg af køreprogram *\tEL P-bremse med Autohold *\tGarageportsåbner *\tBlanke rudelister *\tDekorindlæk i pianolak *\tAmbiente kabinebelysning *\tPedaler & fodstøtte i Aluminium *\tISOFIX beslag *\tISOFIX beslag på forsæde *\tISOFIX-beslag på forsæde incl. Deaktivering af passagerairbag *\tTeknology Selection *\tStart/Stop teknologi *\tEURO 6


Holdbeskrivelser sæson 2017-2018 - Sommergymnastik 2018 - hgs\nYoga (01) NB! Holdet starter 13. september\nPå denne time vil vi øve os i at bevæge os til rytmen af vores vejrtrækning, med fokus på at finde ro i hoved og krop. Vi varmer kroppen op med klassiske vinyasa flows, hvorefter vi bevæger os mere over i den legende del af yogaen, inden vi afslutter med dejlige stræk og afspænding. Timen vil i høj grad være bygget op som en hatha-time, men der vil også være hentet inspiration fra andre yogagrene. Timen er for ALLE - hvad end du er mand eller kvinde, erfaren yogi eller nybegynder! Kom præcist som du er - men medbring meget gerne en yogamåtte :-)\nDu kan også deltage på holdet med klippekort:\n3 klip for 100 kr. og 7 klip for 200 kr. og gælder til juni 2018. Kan købes hos instruktøren.\nDu kan også betale kontant 40 kr. pr. gang. Medlemskontingent er med i klippekortprisen.\nDeltagere med klippekort medlemsregistreres. Du skal derfor oprette en profil og tilmelde dig (koster 0,- kr.) til Hold 60, Klippekorthold torsdag, uanset hvilket hold du bruger klippekort på.\nTorsdag 19.30 - 20.30 i Rønbækskolens gymnastiksal\nInstruktør: Trine Ruus\nModulernes rækkefølge er nøje sammensat, så du får den helt optimale træning.\nVi danser efter det berømte Crossdance™ “hjul”\nUanset hvor du deltager på et Crossdance™ hold, vil du altid danse efter Crossdance™ hjulet.\nSå du ved nøjagtig, hvilke moduler der kommer og hvornår.\nDen enkelte Crossdance™ instruktør har fuld frihed til at sætte sit eget præg på timen, dermed menes der variationer i musik og koreografi. Så længe Crossdance™ hjulet følges er alt tip-top.\nVi byder dig velkommen til Crossdance™ hold.\nDeltagere med klippekort medlemsregistreres. Du skal derfor oprette en profil og tilmelde dig (koster 0,- kr.) til Hold 60, Voksen - Klippekorthold, uanset hvilket hold du bruger klippekort på.\nPower Ladies (04)\nTirsdag kl. 20.15 - 21.15 i Rønbækskolens gymnastiksal\nInstruktør Lena Markussen\nKom og bliv fit for fight, få brændt krudtet af og bruge din energi og dit gode humør på at bevæge din krop og ikke anstrenge dig om svære sammensætninger og serier.\nPå Power Ladies holdet trænes kroppens styrke, udholdenhed, smidighed og kondition.\nTimerne kan variere fra gang til gang. Der vil blive rig mulighed for at prøve mange forskellige ting.\nEn gang i mellem vil vi sætte pulsen i vejret med Tabata-træning eller stationstræning.\nAlle muskelgrupper er i spil og det kan ikke udelukkes, at du for sved på panden.\nZumba® Fitness (05)\nTirsdag 18.00 - 19.00 i Rønbækskolens gymnastiksal\nInstruktør: Hanne Struck Westersø\nEn fitness træningsmetode baseret på dans. Det er sjovt, det er nemt, det er svingende hofter og det er effektiv konditions- og kropstræning, krydret med pulserende latinamerikanske rytmer.\nOnsdag 18.00 - 19.25 i SKIC gymnastiksal\nKom og være med til Zumba i SKIC gymnastiksal. Zumba kræver ingen danse eller aerobic forudsætninger!\nALLE kan være med! Enkle dansetrin som samtidig er sjove og udfordrende. Musikken er fed og du glemmer helt, at du faktisk får trænet hele din krop, fordi det bare er så sjovt!\n3 klip for 100 kr. og 7 klip for 200 kr. og gælder til juni 2018. Købes hos instruktøren.\nKlippekortet kan benyttes på alle de hold, der tilbyder ordningen.\nPuls og Power (10)\nPuls og Power er et hold der kombinerer pulstræning med styrke elementer. Det er en intensiv time med høj energi, hvor du får trænet hele kroppen. Timen er simpel opbygget, så alle kan være med.\nHver time afsluttes med udstrækning.\nPilates m/variation (12)\nOnsdag 18.15 - 19.30 i Rønbækskolens gymnastiksal\nInstruktør: Pia Kristiansen\nPilates m/variation For dig, der vil forbedre din kropsholdning og kropsbevidsthed - med focus på balance, styrke, fleksibilitet og åndedræt. På holdet vil vi bl.a. arbejde med flow og forskellige redskaber såsom roller, redondobolde og vægte for yderligere træning, stabilitet og styrke.\nMedbring evt. lun trøje, pude og liggeunderlag.\nPower Puls (13)\nMandag 18.00 - 19.15 i H.H. Hallens Gymnastiksal\nEn effektiv træningstime hvor vi bruger hele kroppen. Kredsløbstræning, intervaltræning, styrketræning og mave/rygtræning er det vi kommer igennem, inden vi afslutter træningen med udstrækning. Udelukkende low-impact og ingen besværlig koreografi\n5 kvarter, der giver dig en stærk og velfungerende krop i hverdagen og øger din kropsbevidsthed gennem virkningsfuld, sjov og udfordrende træning.\nØvelserne er inspireret af de bevægelser, du gør i løbet af dagen.\nIndholdet er ofte forskelligt fra gang til gang- med plads til at opfylde ønsker og behov fra gymnasterne. Hver time afsluttes med udstræk og let afspænding.\nEFFEKT udføres med og uden redskaber: Store og små bolde, håndvægte, store elastikker, foamroller og hulahoop.\nFitness aerobic med krydderier (18)\nTorsdag 18.30 - 19.50 i H-H-hallens gymnastiksal\nI år skal vi på Fitness aerobic med krydderi have pulsen op med væld af og god alsidig træning. Timerne vil blive krydret med de mange forskellige træningsformer. Der findes bl.a, aerobic, boks- eller step aerobic, crossdanceTM, bootcamp, cirkeltræning, hulahop, corebar og effekt m.m.\nDet er ikke en koncept time, det vil sige at ikke 2 timer ens, men inspireret af mange års Instruktør erfaring og tendenser indenfor gymnastik og fitness. Jeg har taget alt det bedste og gjort til min helt egen aerobic/gymnastik form, vi skal træne varieret og effektivt, men vigtigst af alt skal det vær sjovt. Der vil også indgå muskeltræning for mave og ryg samt udstrækning i alle timerne.\nHoldet er for alle M/K’er, der har lyst til at få pulsen op, sved på panden og smil på læben.\nDer er naturligvis plads til alle, for træningen er tilpasset så alle har mulighed for at følge med.\nM/K Motion (20)\nMandag 18.30 - 19.30 i SKIC Gymnastiksal\nInstruktør: Ruth Mikkelsen og Pia Kirstiansen\nEr du til glad, afvekslende gymnastik, hvor du får sved på panden, styrke, smidighed, kondition, puls, cirkeltræning, en polka i ny og næ, bold, sjippetov, håndvægte og afspænding, rørt de muskler, som du ikke troede, du havde og meget, meget mere, så er dette hold lige noget for dig.\nDer er mulighed for ½ times volleyball (uden instruktør) efter timen.\nHerregod træning for mænd (21)\nTirsdag kl. 19.00 – 20.00 i Rønbækskolen gymnastiksal\nHoldet er for store drengerøve, som har lyst til (og brug for) masse af styrke, konditionstræning, balance og bevægelighed. Vi træner alt, hvad der er godt for kroppen. Timerne vil være varieret og inspireret af gammeldaws og nymoderne gymnastik, bootcamp/crossfit, cirkeltræning, alm. styrke, øvelser for skulder, ryg og mave med egen kropsvægt, elastikker, bodybar og hvad der ellers er i gymnastiksalen. Ingen spring og ingen serier - til gengæld er der alsidige og afvekslende programmer med plads til leg og latter.\nMød op, bliv udfordret, og kom i god form!\nDu behøver ikke være en ørn til gymnastik eller gået til det før, bare du er mand, der har lyst til at få bevæget kroppen igennem med en god gang træning, alderen bestemmer du selv. Skulle du døje med et par skavanker kan du sikkert godt være med alligevel.\nTræning fremmer det gode humør og godt humør fremmer den gode holdning\n"herregod træning" et godt supplement hvis du i forvejen fx løber eller cykler\nHar du lyst til at prøve, er du meget velkommen til at komme forbi for at se om er noget for dig inden du tilmelder dig.\nSagt på holdet: Gymnastik for os er træning og velvære i krop. Vi behøver ikke komme hver gang for lærer det man skal, for vi prøver nyt næste hver gang. Man kan godt blive væk flere gange og alligevel følge med, når man kommer igen.\nKlippekorthold Torsdag (60)\nTorsdag 20.00-21.00 i H.H. Hallens Gymnastiksal\nSjov og effektiv træning 7. sep. - 26. okt. 2017\nKom og bliv fit for fight, få brændt krudtet af og bruge din energi og dit gode humør på at bevæge din krop og ikke anstrenge dig om svære sammensætninger eller serier. Holdet er for alle, både mænd og kvinder, uanset alder og tidligere erfaring med gymnastik, alle kan være med. Der vil blive arbejdet med både styrke, puls og balance. Ind imellem sætter vi pulsen i vejret med Tabata-træning og måske en lille kampleg.\nØvelserne tilpasses så der forhåbentlig er noget for enhver smag og niveau. Det bliver en time med en fantastisk træning med et mix af puls, styrke, udholdenhed lidt balance træning. Alle muskelgrupper er i spil og det kan ikke udelukkes, at du får sved på panden. Timerne kan variere efter deltagernes behov. Alle kan være med\n½ Selv massage på foamroller og ½ Stram op 2. nov – 7. dec 2017\nFå strammet op de rigtige steder. Den første halve time er der fokus på at opstramning af hele kroppen igennem forskellige og effektiv muskeludholdenhed øvelser for de store muskelgrupper.\nDen sidste del af timen er vi klar til selv forkæles hvor vi skal bruge foam roller og massagebold som ”selv massage” der kan være med til at øge din bevægelighed og reducere spændinger i kroppen. Brugen af foam roller og massagebold har vist sig at være særdeles effektivt til at lindre muskel- og ledsmerter, samt forøge fleksibilitet og bevægeudslag. Når det er sagt, skal der arbejdes for at opnå de gode effekter, og man vil med garanti ramme ømme trigger points og giver kroppen en chance for at starte på en frisk.\nPrøv FoamRollers nogle gange, og giv kroppen tid til at vende sig til denne effektive form for massage. Det betaler sig!\nSkigymnastik 4. jan. - 8. feb. 2018\nMan kan selvfølgelig deltage, selvom man ikke er skiløber, da skigymnastik er en god form for motion, hvor vi kommer igennem hele kroppen ang. kondition, styrke og balance.\nDet er let at forebygge skader på skiferien ved effektiv og målrettet skigymnastik. Samtidig med at du undgår skader, vil du også kunne nyde ferien mere, da du er blevet stærkere og mere udholdende gennem skigymnastikken.\nKort sagt: Vi gør kroppen klar og forbereder din form til den forestående skiferie.\nHusk: Skigymnastik er for alle - uanset alder.\nCrossdanceTM 22. feb. - 22. mar. 2018\nDet er simpelt og der for alle.\nCrossdance er en danse/fitness time med moduler på kryds og tværs. Igennem én time er man derfor igennem sekvenser med dans, bodytoning, cardio og balance.\nHele kroppen vil blive trænet, samtidig garanteres sved på panden, masser af smil, energi og overskud, da der danses og udøves fitness til musik, som vi kender fra radioen.\nKoreografierne er simple og alle kan være med. Sko og vand anbefales.\nSkigymnastik klippekort (64)\nHoldet starter 6. jan. 2018\nLørdag 10.00 - 11.00 i H.H. Hallens Gymnastiksal\nSkigymnastik 6. jan. - 10. feb. 2018\nMan kan selvfølgelig deltage selvom man ikke er skiløber, da skigymnastik er god form for motion, hvor vi kommer igennem hele kroppen ang. kondition, styrke og balance\nBørne og ungehold:\nVigtigt!! Ved tilmelding af barnet, skal forældrefeltet nederst på tilmeldingen udfyldes med fuld navn og fødselsdag på den voksne, der skal følges med barnet. Der skal forinden være oprettet en profil på denne voksne.\nKontingentbetalingen for begge er på denne ene tilmelding.\nMor/Far og Barn (23)\nHoldet er for børn, 2-4 år og én forældre.\nOnsdag 17.15 - 18.00 i Rønbækskolens gymnastiksal\nInstruktør: Ida Skødt Jensen\nVi skal ha det sjovt, bevæge os og være aktive. Vi skal øve os i at løbe, rulle, trille, krybe, kravle, hoppe, springe, slå kolbøtter og meget mere. Vi skal lave sanglege. Vi skal lege med faldskærm, bolde, lagner, hulahopringe og risposer. Vi skal lave forskellige redskabsbaner og lære nye ting. Kom og vær med!\nPå holdet skal vi krybe og kravle, gå og løbe, danse og synge, lege og hoppe - kort sagt, have det rigtig sjovt, og samtidig få lidt sved på panden. Mor/far skal selvfølgelig også deltage aktivt\nMor/Far og Barn (29)\nHoldet er for børn, 2-3 år og én forælder.\nMandag 17.00 - 17.45 i H.H. Hallens gymnastiksal\nInstruktør: Tanja Friis Banke\nPå holdet skal vi krybe og kravle, gå og løbe, danse og synge, lege og hoppe - kort sagt, have det rigtig sjovt, og samtidig få lidt sved på panden. Mor/far skal selvfølgelig også deltage aktivt.\nMor/Far og Barn (34)\nHoldet er for børn, 2-4 år og én forælder.\nMandag 16.30 - 17.15 i SKIC gymnastiksal\nInstruktør: Rikke Frydensberg\nHvert barn følges med én voksen. Vi tager udgangspunkt i barnets bevægelsesmønster og vægter højt aktivitetsniveau. Der bliver leget med diverse små og store redskaber.\nMor/Far og Barn (51)\nTirsdag 17.00 - 17.45 i H.H. Hallens Gymnastiksal\nInstruktør: Lisbet Løvlund og Mie Hjortshøj\n- at styrke, fremme og udfordre børnenes motoriske udvikling\nTil Mor/Far og Barn er børnene (2-4 år) i fokus sammen med deres aktive forældre. Der vil være fart og tons på redskabsbane, til musik og gennem leg. Men der bliver også rolige stunder med tid til fordybelse, leg med småredskaber (bolde, ærteposer, faldskærm mm), rytmik og mulighed for tryghed i gentagelse af faste elementer.\nMor/Far og Barn (46)\nTirsdag 17.00 - 17.45 i Korsholm Skoles gymnastiksal\nInstruktør: Kristina Kragh\nSpilopper i Rønbæk (27)\nMandag 17.00 - 17.55 i Rønbækskolens gymnastiksal\nInstruktør: Laura Ejsing\nHoldet er for drenge og piger 4-5 år.\nEt hold med leg og sang, bevægelse til musik og masser af kropslig udfordring både i redskaber og dans. Vi tager redskaberne frem så vi kan lave koldbøtter, svinge os i ringe, hoppe, klatre, og meget mere.\nNår man går til gymnastik på spilopper holdet, så regner vi med, at man kan være alene i salen uden far og mor. Aktiviteterne og legene lykkes bedst på denne måde.\nSpilopper 4-5 år i H.H. (28)\nMandag 16.00 - 17.00 i H.H. Hallens gymnastiksal\nInstruktør: Malene Gravgaard, Thilde Løvig, Marie Hagelskjær, Sofie Houmøller,\nSille Mogensen, Laura Henze, Anne Fihl og Sofie Graugaard\nKom med og ha' det sjovt, mens vi bruger hele kroppen. Vi skal\n- tumle, tonse og bevæge os på sjove redskabsbaner\n- danse, hoppe, løbe og lege en masse\n- træne kolbøtter, vejrmøller og håndstand\nDette hold er kun for børn - forældre er velkomne til at vente i hallen eller gå en tur. Et par gange i løbet af sæsonen holder vi "Åbent hus", hvor forældre kan komme og se, hvad vi laver.\nSpilopper i Præstemark (38)\nTirsdag 16.30 - 17.25 i SKIC gymnastiksal\nInstruktør: Jakob Worm\nEt hold med fis og ballade, hvis vi skal lege, synge, hoppe og udforske redskabers i forhindringsbane. I det hele taget har vi fokus på grovmotorikken.\nSom gymnast på holdet forventes det at man efter første gang kan være alene i salen uden mor og far. Det skaber den bedste oplevelse for alle!\nSpilopper 4-5 år VTV i Præstemark (40)\nMandag 17.20 - 18.20 i SKIC Gymnastiksal\nInstruktør: Marlene Espersen og Randi Christensen\nFuld knald på - hele timen.\nVi fylder gymnastiksalen med redskaber og laver et landskab hvor børnene kan rulle, springe, balancere og boltre sig.\nDette er et hold uden mor og far - der er mulighed for at vente i kantinen.\nKorsholm Krudtugler 4-5 år (45)\nOnsdag 17.00 - 18.00 i Korsholm Skoles gymnastiksal\nInstruktør: Maria Christensen og Mette Wedel Kristensen og Louise Christensen\nHoldet er for drenge og piger 4-5 år. Er du fuld af krudt og er du vild med gymnastik, spring og leg, så er dette hold lige noget for dig. Vi skal bruge redskaber og trampolin.\nKorsholm Krudtugler 0.-2. kl. (47)\nOnsdag 18.10 – 19.10 i Korsholm Skoles gymnastiksal\nHoldet er for drenge og piger 0-2 klassen. Er du fuld af krudt og er du vild med gymnastik, spring og leg, så er dette hold lige noget for dig. Vi skal bruge redskaber og trampolin.\nLeg/Spring/Rytme piger 0.-2. kl. (50)\nTirsdag 17.30 - 18.30 i SKIC Gymnastiksal\nInstruktør: Jakob, Charlotte, Anna, Dicte, Helene, Louise og Solvej\nHoldet er for piger 0.-2. kl.\nEt hold hvor der bliver brændt krudt af. Vi leger, danser, griner og springer til en masse en masse god musik.\nFormålet er motion, fællesskab og sjov!\nMotorisk træning for skolebørn (26)\nDrenge og piger 0.-4. klasse\nTorsdag 16.45 - 17.45 i Rønbækskolens gymnastiksal\nInstruktør: Tina Rudebeck Holm\nVi har i flere år haft stor succes med hold for børn med specielle motoriske behov eller behov for struktureret træning.\nHoldet henvender sig til børn, der af forskellige grunde har svært ved at blive integreret på de traditionelle hold. Det er et hold, der godt kan rumme de børn der:\n- Synes, det er svært at sidde stille og høre en besked\n- Helst sidder øverst i ribben i gymnastiksalen\n- Ikke følger sine jævnaldrende i f.eks. løb, hop og leg i øvrigt\n- Har eller har haft svært ved at gribe en bold\n- Ikke bryder sig om at kravle op i noget højt eller at gynge\n- Ikke magter for mange mennesker på èn gang\n- Har prøvet forskellige idrætsgrene uden succes\nTræningen vil blive tilrettelagt efter de behov børnene har. Dvs. det er et hold, hvor der er plads til den enkelte. Holdets antal vil ligge på omkring 10.\nFormålet med holdet er at give børn med specielle behov et tilbud om træning i en forening, hvor der er mulighed for at det enkelte barn kan forbedre sin motorik og samtidig indgå i et foreningsliv som alle andre børn. Vi vil lægge vægt på at have det sjovt sammen og få nogle gode oplevelser omkring bevægelse. Vi vil arbejde med en stor grad af genkendelighed ved f.eks. at starte og slutte på samme måde hver gang. Vi vil bruge gymnastikkens muligheder med bl.a. teamtrack, måtter, trampoliner m.m. samt håndredskaber som ærteposer, faldskærm, hulahopringe, bolde mm.\nDer vil være mulighed for at høre nærmere om holdet hos instruktør, Tina Rudebeck Holm på tlf: 86 91 09 90. HGS opfordrer til at kontakte instruktøren før evt. tilmelding.\nRytmepiger 3.-6. kl. (30)\nOnsdag 16.45 - 18.00 i SKIC Gymnastiksal\nInstruktør: Cecilie Amstrup Jeppesen og Sarah Østergaard Hougaard\nHoldet er for friske piger, der elsker at danse og have det sjovt. Vi prøver forskellige stilarter inden for dans og kombinere det med grundgymnastik. Vi tager udgangspunkt i pigernes motorik og alder. Som gymnast på dette hold kan du forvente at blive udfordret på din kreativitet inden for dans og gymnastik, samt få venskaber på tværs af årgangene. Vi glæder os til at se dig.\nPå dette hold får gymnasterne opvisningstøj. Gymnasterne betaler selv kr. 125 til dette. Er incl. i holdprisen.\nRytmisk Gymnastik Piger 3.-6. kl. (37)\nTirsdag 16.30 – 17.55 i Rønbækskolens Gymnastiksal\nInstruktør: Rosa, Emma, Rasmus og Silke\nPå dette hold skal vi lave en masse rytmegymnastik. Vi skal øve spring over gulv, smidighed, styrke og så skal vi lege, grine og have det sjovt.\nVi skal lave rytmeserier og vi skal prøve at arbejde med håndredskaber. Derudover skal vi også prøve andre stilarter som moderne dans, showdance og hip hop. Vi kommer til at arbejde med alt det sjoveste fra gymnastik og dans.\nSå kom og lær en masse nyt og hav det sjovt med os og en masse andre piger. Vi glæder os til at se jer!\nBegynderspringpiger 5-6 år (49)\nOnsdag 16.30 - 17.30 i Rønbæk Idræstcenter Hal 2\nInstruktør: Inge Egekvist og Johanne Bisgaard\nHoldet er for piger 5-6 år. Vælg dette hold, hvis du har lysten til at blive bedre til spring i trampolin og på airtrack. Vi kæmper med vejrmøller, håndstand og bliver skrappe til at sjippe og bevæge os kvikt.\nSpringpiger 1.-2. kl. (32)\nOnsdag 17.15 - 18.30 i Rønbæk Idrætscenter hal 2\nInstruktør: Merete Johannsen\nEfter en kort opvarmning, så skal vi se, hvor gode vi kan blive i mintrampolin og på airtrack.\nVi øver os på ruller (forlæns og baglæns) salto, håndstand, vejrmøller, kraftspring, overslag.\nSpringpiger 2.-4. kl. (48)\nMandag 16.15 - 17.30 i Rønbæk Idrætscenter hal 2\nInstruktør: Heidi Frøjk, Helle Kolby og Lone Carlquist\nHvis du ikke kan få nok af spring, så er holdet for dig. Vi skal springe i trampolin og på airtrack. Vi skal stå på hænder, slå vejrmøller og araberspring, lave ruller, salto, kraftspring, overslag og flikflak.\nVi arbejder også med styrke og smidighed.\nDet er ikke en forudsætning, at du har gået til spring i forvejen - vi springer på det niveau, du er på, og øver os på at blive bedre.\nHoldet er et opvisningshold, som betyder, at vi afslutter sæsonen med opvisning i Århus og Hinnerup, hvor vi skal vise de danse/serier og spring, vi har lært i løbet af sæsonen. Det er en stor oplevelse at være med til opvisningerne.\nSpringpiger 3.-5. kl. (33)\nMandag 17.15 - 18.30 i Rønbæk Idrætscenter hal 2\nInstruktør: Jim, Andrea og Dicte\nHar du lyst til at danse, springe, så kom ned i Rønbæk Idrætcenter hal 2 om mandagen, hvor de super seje springpiger træner. I rytme skal vi lege og danse til fed musik. I springdelen skal vi arbejde med saltoer, vejrmøller, araber og flikflak. Vi tilpasser træningen til niveauet - alle kan være med. Holdet er et opvisningshold, som betyder, at vi afslutter sæsonen med opvisning i Århus og Hinnerup hvor vi viser en masse seje spring og en sej rytme serie.\nDrengefræs 5-6 år (24)\nOnsdag 15.30 - 16.30 i Rønbæk Idrætscenter hal 2\nInstruktør: Tage Alf Jensen og Rikke Meiniche\nHoldet er for drenge 5-6 år. Vi skal lege, klatre, springe og brænde en masse krudt af i redskabsbaner.\nVi springer i trampolin, på airtrack og måtte.\nSpringdrenge 1.-2. kl. (25)\nMandag 15.30 - 16.30 i Rønbæk Idrætscenter hal 2\nInstruktør: Tage Alf Jensen\nDer er fuld fart på: vi skal lege og springe, springe og atter springe - forlæns og baglæns. Vi bruger mange forskellige springopstillinger.\nVi øver os på ruller (forlæns og baglæns) salto, håndstand, vejrmøller, araber, kraftspring og overslag.\nSpringdrenge 3.-5. kl. (52)\nFredag 17.00 - 18.30 i Rønbæk Idrætscenter Hal 2\nInstruktør: Frederik, Jesper og Simon\nSom springdreng træner vi i Rønbækhallen. Vi leger, laver rytme og springer. Alt sammen med så meget fart, som vi kan klare. Når vi træner, arbejder vi på at blive de bedste springere i HGS. Men selv om spring er det sjoveste, laver vi også drengerytme. Det hele ender ud i en opvisning af den helt vilde slags til marts.\nJunior - Rytme 6. kl. og op (44)\nMandag 18.30 - 20.00 i Rønbæk Idrætscenter Hal 2\nInstruktør: Emilie, Isabella og Laura\nSom rytmegymnast på Juniorholdet, vil du prøve forskellige former for rytme. Det vil være fra sving til funk og andre sjove og udfordrende dansegenre. Der vil være udfordringer men samtidig hygge.\nSammenholdet har altid været forrygende på Juniorholdet. Det håber vi også, at du vil være med til at gøre det i år.\nPå dette hold får gymnasterne opvisningstøj. Gymnasterne betaler selv kr. 175 til dette. Er incl. i holdprisen.\nJunior - Spring 6. kl. og op (35)\nInstruktør: Louise, Felix, Frederik, Holger, Lasse E., Mads, Mathias og Morten\nHoldet er for drenge og piger 6. kl. og op\nSom springgymnast på juniorholdet vil du lære både grundlæggende måttespring og trampolinspring, samt større spring. Sæsonen afsluttes med opvisninger, derfor vil der også være en smule arbejde med serier.\nKodeordene er: Spring, sammenhold og hygge…


Belvedere Service Apartment - Sammenlign Hotelpriser Shanghai\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Kina > Hoteller i Shanghai > Belvedere Service Apartment\nBelvedere Service Apartment833 Changning Road, Shanghai, Kina Vis kort\nBelvedere Service Apartment: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 4 stjerner i Shanghai, Kina.\nBelvedere Service Apartment byder på udendørs bassin, jacuzzi og sauna og har fine lejligheder og er blot kort i bil fra Shanghai World Financial Center, Yu-haven og The Bund. Denne ejendom er belejligt beliggende i hjertet af Changning-distriktet.Faciliteter i hotelejendommen inkluderer bl.a. Fitnesscenter, børneklub og spa- & wellnesscenteret. Massage, 24 timers roomservice og hårsalon står til rådighed for gæsterne.De airconditionerede lejligheder på Belvedere Service Apartment har også mikroovn. Samtlige lejligheder er forsynede med pengeskab på værelset, vand på flaske og minibar.Shanghai Hongqiao Internationale Lufthavn er under 25 minutter i bil fra hotelejendommen. Centrum af Shanghai er kun 10 minutters kørsel derfra.\nGenerelRoomservice, Aircondition, Minibar, Kabel-/satellit-tv, Mikroovn, Hårtørrer, Tv, Dvd-afspiller, BrusebadTjenesterForretningscenter, Concierge, Elevator, Børnepasning, Sikkerhedsboks, Mødelokaler, VaskeserviceAktiviteterFitnesscenter, Massage/Skønhedssalon, Bad/badekar, Massage, Spa & wellness-centerInternetHøjhastighedsinternet, Internetforbindelse (trådløs)ParkeringTransport til/fra lufthavnAndenSalon, Badekåber\nBrugere, som kiggede på Belvedere Service Apartment kiggede også på disse 4 stjerner Shanghai hoteller:\nGenerel vurdering: 7/10Rengøring: 7/10Service: 6/10Udstyr: 7/10Beliggenhed: 8/10Mad: 7/10Værelser: 7/10baseret på 15 anmeldelser


Belægning i Herning | Belægning til alle formål & stiltyper | Meget erfaring✔\nVi udfører alt inden for belægningssten, brosten, chaussesten, mosaik, natursten, piksten og støttemure.\nAlt inden for belægning i Herning og omegn\nHos Heinzes Anlæg & Topkapning udfører vi alle opgaver inden for belægning i Herning & omegn. Vi har erfaring med lægning af flere forskellige typer af belægningssten, så vi altid har en løsning, der passer til kundens ønsker. Derfor kan vi også tilbyde belægning og belægningssten i flere stiltyper - herunder moderne granitsten, charmerende piksten og stemningsfuld mosaikbelægning.\nBelægning til alle formål\nUanset stilen i din have og dit hus kan vi udføre belægning, der matcher. Vi udfører bl.a. arbejde med følgende belægningssten:\nMeget erfaring med belægning\nVi har stor erfaring inden for belægning, og vi kan tilbyde flere løsninger til din have i belægnings-sten. Det indbefatter eksempelvis terrasser, mindre trapper i forbindelse med niveauskift i haven og mindre “oase-områder” til afslapning, grill eller noget helt andet.\nKun fantasien sætter grænser for vores anlægsarbejde.\nØnsker du en mere omfattende løsning, kan du bl.a. også finde følgende arbejdsområder i vores ydelsessortiment:\n•\tGræsplæne og rullegræs\n•\tTopkapning og beskæring\nMed andre ord varetager vi gerne som komplet anlægsgartner hele opgaven i forbindelse med at anlægge din drømmehave. Har du idéer eller ønsker til renovering af haven eller anlægning af en helt ny, er du altså meget velkommen til at kontakte os.\nVi besøger dig gerne, inden vi kommer med et konkret løsningsforslag.\nVil du høre mere om vores belægningsarbejde?\nHar du lyst til at høre nærmere om dine muligheder for veludført belægningsarbejde til terrasser, have eller andet, er du velkommen til at kontakte os på telefon 23 93 55 92 eller via mail heinze.jan@gmail.com. Vi har kunder i hele Vestjylland - særligt fra Herning og omegn.