Overenskomst mellem Tandlægeforeningen og HK/Privat om klinikassistenters beskæftigelse hos tandlæger – DataLøn\n§1 Overenskomstens dækningsområde\nStk. 1: Alle medarbejdere, der udfører arbejdsfunktioner, som traditionelt er indeholdt i en tandklinikassistents daglige arbejdsfunktioner, er omfattet af overenskomsten. Det vil sige, at også medarbejdere, der ikke er faglærte tandklinikassistenter, men som udfører arbejde inden for overenskomstens område, herunder også kontorfunktioner, er omfattet af overenskomstens bestemmelser.\nStk. 2: En medarbejder som:\nindtager en ledende stilling (fx personalechefer, administratorer) i forhold til det øvrige personale, og\novervejende beskæftiger sig med andre opgaver end de af overenskomsten omfattede, og\nikke er faguddannet klinikassistent,\nkan efter samråd med medarbejderen og en eventuel tillidsrepræsentant holdes udenfor overenskomsten.\nTvivlstilfælde og/eller uenighed drøftes mellem overenskomstparterne.\nMed virkning fra 1. januar 2013 gælder, at i tilfælde, hvor arbejdsgiveren og en medarbejder ansat på fuld tid, er enige om, at medarbejderen til trods for ovenstående ikke holdes uden for overenskomsten, kan parterne ved lønfastsættelsen indgå aftale om funktionsløn under behørig iagttagelse af principperne i § 8, stk. 2. Ved sådan aftale kan det bestemmes, at lønnen også omfatter betaling for overarbejde med den virkning, at der ikke ydes overarbejdstillæg efter § 7.\nAftalen skal stå i forhold til løn, stillingsindhold og overarbejdets omfang og kan behandles fagretligt.\nStk. 1: Lov om ansættelsesbeviser er gældende. Arbejdsgiveren har pligt til skriftligt at underrette medarbejderen om vilkårene for ansættelsesforholdet. Det er hensigtsmæssigt, at ansættelseskontrakten udarbejdes og underskrives inden tiltrædelsen, og skal senest ske én måned herefter.\nTandlægeforeningen og HK/Privat har i fællesskab udarbejdet et ansættelsesbevis, som skal benyttes ved ansættelse af personale, der er omfattet af denne overenskomst, bilag 2.\nStk. 2: Ved enhver varslet eller aftalt ændring af de vilkår, der er indeholdt i ansættelseskontrakten, er arbejdsgiveren forpligtet til at sørge for, at ansættelseskontrakten ajourføres med den pågældende ændring hurtigst muligt og senest én måned efter den dato, hvor ændringen træder i kraft. Ajourføringen skal være skriftlig og kan eventuelt ske ved et dateret og underskrevet tillæg til kontrakten.\nPligten til at ajourføre ansættelseskontrakten gælder ikke ved ændringer i denne kollektive overenskomst eller i de love og bekendtgørelser m.v., der er henvist til i kontrakten.\nStk. 3: En medarbejder, der i en periode på 3 måneder eller derover har vedvarende merarbejde, har ret til en ny ansættelseskontrakt lydende på det aktuelle gennemsnitlige timetal for perioden.\nStk. 4: Sager om manglende overholdelse af arbejdsgiverens oplysningspligt behandles efter de fagretlige regler, jf. § 34.\nStk. 5: Hvis arbejdsgiveren har udleveret korrekt ansættelsesbevis inden 5 dage efter at medarbejderen har rettet skriftligt krav herom til arbejdsgiveren eller 10 dage efter at HK har rettet skriftligt krav herom til\nTandlægeforeningen, kan arbejdsgiveren ikke pålægges at betale erstatning i henhold til lov om ansættelsesbeviser.\nOvennævnte adgang til at rette ulovlige mangler i ansættelsesbeviser gælder ikke, hvis arbejdsgiveren foretager systematisk overtrædelse af lovens bestemmelser.\nDer henvises til protokollat vedrørende nach-frist (bilag 3).\nStk. 1: Medarbejderens normale ugentlige arbejdstid er indtil 37 timer, der fortrinsvis skal fordeles på ugens 5 første hverdage. I den faste arbejdstid kan højst indgå hver anden lørdag.\nStk. 2: Arbejdsgiveren kan kun pålægge den enkelte medarbejder to aftenåbninger (efter kl. 18.00) pr. uge inden for den aftalte ugentlige arbejdstid.\nEn medarbejder, som ønsker at frasige sig mere end to aftenåbninger pr. uge, skal varsle dette med 1 måned til en måneds udgang. Overskydende timer skal herefter placeres på et andet tidspunkt inden for den ugentlige effektive arbejdstid på indtil 37 timer.\nKun hvis hensynet til klinikkens drift nødvendiggør det, kan der foretages en tilsvarende reduktion af arbejdstiden.\nStk. 3: Ændringer i arbejdstiden skal ske efter drøftelse med den enkelte medarbejder. Væsentlige ændringer i arbejdstiden kan kun gennemføres med funktionærlovens varsel, hvis enighed ikke kan opnås.\nÆndringer i arbejdstiden skal være skriftlige og ved enighed være underskrevet af begge parter.\nStk. 4: For uddannede klinikassistenter, ansat før 1. juni 1993, regnes en ugentlig beskæftigelse i intervallet mellem 36 og 37 ugentlige timer som fuldtidsansættelse, og lønnen beregnes i overensstemmelse hermed.\nStk. 5: Medarbejderen skal være omklædt og parat til at påbegynde arbejdet ved arbejdstidens begyndelse. Arbejdstiden er afsluttet, når medarbejderen ved arbejdstids ophør har ryddet klinikken, dog eksklusive pauser, jf. § 5.\n§4 Arbejdstidstilrettelæggelse ved vagtplan for fuldtidsansatte\nStk. 1: For fuldtidsansatte kan arbejdstiden tilrettelægges ved en vagtplan med varierende ugentlige arbejdstider inden for en 12 ugers periode (444 timer).\nHvis vagtplan skal indføres, eller arbejdstiden ændres, skal dette ske efter aftale med den enkelte medarbejder. Væsentlige ændringer i arbejdstiden kan kun pålægges medarbejder med funktionærlovens opsigelsesvarsel.\nStk. 2: Tilrettelæggelse af arbejdstiden kan planlægges med varierende ugentlige arbejdstider imellem kl. 07.00 og 18.00, blot den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid inden for en 12 ugers periode er 37 timer.\nStk. 3: Hvis arbejdstiden i 12-ugers perioden overstiger 42 timer i én eller flere uger, skal der betales overarbejdstillæg, jf. § 7, for timer ud over 42 timer pr. uge, selv om den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid for perioden ikke overskrider 37 timer.\nStk. 4: Har fuldtidsbeskæftigede medarbejdere, der arbejder i vagtplan som beskrevet i stk. 1, fridag eller fritimer, der falder på søgnehelligdage, hvor klinikken holder lukket, skal der i stedet ydes dem tilsvarende samlet fritid på et andet tidspunkt i 12-ugers perioden.\nStk. 1: Medarbejderen har ret til en pause på mindst ½ time på dage, hvor medarbejderen er på arbejde i mindst 5 timer. Pausen må ikke overstige 1 time.\nPausen skal så vidt muligt ligge fast for den enkelte medarbejder.\nPausen skal indgå i arbejdstiden, hvis medarbejderen står til rådighed for arbejdet og pausen er med løn.\nHvis medarbejderen ønsker det, bør arbejdsgiveren yde denne en spisepause for egen regning, når medarbejderen er på arbejde i mindre end 5 timer og arbejdstiden er placeret omkring normale spisetider.\n§6 Søgnehelligdage, jule- og nytårsaftensdag\nStk. 1: Søgnehelligdage er: 1. nytårsdag, skærtorsdag, langfredag, 2. påskedag, store bededag, kr. himmelfartsdag, grundlovsdag (halv søgnehelligdag), 2. pinsedag, 1. juledag og 2. juledag eller i alt indtil 9 1/2 søgnehelligdage på ét år.\nDer kan lokalt mellem den enkelte medarbejder og klinikken indgås aftale om, at frihed på grundlovsdag kan placeres på en anden dag. Opnås der enighed om dette, aflønnes som på en normal hverdag.\nStk. 2: Juleaftensdag og nytårsaftensdag er endvidere arbejdsfrie med løn.\nStk. 3: For søgnehelligdage, hvor klinikken holdes lukket, afregnes løn som var det almindelig arbejdsdag.\nStk. 1: Overarbejde begrænses mest muligt, gennem en tilrettelægning af arbejdsgangen, der tilgodeser de aftalte arbejdstider.\nArbejdsgiveren kan dog beordre den ansatte overarbejde, når arbejdsgiveren vurderer, at der er behov herfor.\nOverarbejde skal varsles senest dagen før. Undtaget fra varslingspligt er dog overarbejde på grund af uforudselige forhold, fx overarbejde, der skyldes uafviselige patientbehandlinger, og overarbejde, der beror på det øvrige klinikpersonales uforudselige fravær.\nMedarbejderen har ret til 30 minutters spisepause med løn, hvis overarbejdet varer ud over 2 timer efter normal arbejdstids ophør.\nStk. 2: Der er kun tale om overarbejde, hvis arbejdet er beordret af arbejdsgiveren. Overarbejde opgøres ugevis.\nStk. 3: Overarbejde skal så vidt muligt kompenseres ved afspadsering (frihed) inden udløbet af den følgende måned. Arbejdsgiveren og medarbejderen kan dog aftale, at overarbejde afspadseres på et senere tidspunkt.\nDe 3 første overarbejdstimer inden for en uge afspadseres med 50 % (1½ time pr. time) og efterfølgende overarbejdstimer afspadseres med 100 % (2 timer pr. time).\nAfspadseringens placering aftales mellem arbejdsgiveren og medarbejderen. Ved manglende enighed varsles afspadseringen af arbejdsgiver med et varsel på min. én uge, med mindre der mellem parterne er enighed om, at afspadseringen kan ske med et kortere varsel. Afspadseringen skal så vidt muligt gives som heleeller halve fridage.\nSygdom betragtes som en hindring for afspadsering, forudsat at medarbejderen melder sig syg inden normal arbejdstids begyndelse den dag, hvor afspadseringen skulle have fundet sted. Er der planlagt flere dages afspadsering, gælder afspadseringshindringen også for sygdom på eventuelle efterfølgende afspadseringsdage.\nStk. 4: Det beordrede overarbejde, der ikke afspadseres, jf. stk.3, beregnes med timeløn plus 50% tillæg for de 3 første timer og resten med 100%. Beordret overarbejde på søn- og helligdage beregnes med timeløn plus 100 % tillæg.\nVed tilkald og særtjeneste uden for klinikkens normale daglige åbningstid, jf. www.sundhed.dk, samt på normalt arbejdsfri hverdage beregnes samtlige timer med timeløn plus 100 % tillæg. Ved særtjeneste forstås eksempelvis ekstraordinær tjeneste i forbindelse med særligt beredskab, akut hjemmetandpleje og ambulancetjeneste.\nDe overarbejdstimer, der ikke afspadseres, jf. stk. 3, afregnes som hovedregel senest ved udgangen af den efterfølgende måned, med mindre andet aftales.\nOverarbejde skal være registreret og underskrevet af begge parter for at kunne honoreres.\nTimelønnen beregnes for fuldtidsbeskæftigede som den pågældende medarbejders månedsløn divideret med 160,33, og der regnes med påbegyndte 1/2 timer.\nLøn, der udbetales for overarbejde, indgår i beregningsgrundlaget for såvel pension som ferietillæg, feriegodtgørelse og fritvalgsordning.\nStk. 5: Hvis medarbejderen deltager i en vagtordning uden for klinikkens normale daglige åbningstid, sker aflønning på følgende måde:\nRådighedsvagt ("standby") uden for klinikken, aflønnes med 1/2 timeløn for hver time. Rådighedsvagten kan maksimalt have en varighed af 4 timer pr. dag. Ved tilkald til klinikken aflønnes efter de normale overtidsregler fra tilkaldetidspunktet. Der betales altid for minimum 2 timers arbejde.\nLøn, der udbetales for rådighedsvagter, indgår i beregningsgrundlaget for såvel pension som ferietillæg, feriegodtgørelse og fritvalgsordning.\nStk. 6: Den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid inklusive overarbejde kan inden for en 4-måneders periode ikke overstige 48 timer.\nBeskæftigelsesministeriets bekendtgørelse om hviletid og fridøgn er gældende.\nStk. 1: I overenskomstperioden reguleres minimallønnen som følger:\nPr. 1. maj 2017: kr. 500,- pr. måned på alle løntrin\nPr. 1. april 2018: kr. 400,- pr. måned på alle løntrin\nPr. 1. april 2019: kr. 400,- pr. måned på alle løntrin\n1/5 2017 1/4 2018 1/4 2019\n1. år b1 21.366,- pr. md. 21.766,- pr. md. 22.166,- pr. md.\n2. år b2 21.486,- pr. md. 21.886,- pr. md. 22.286,- pr. md.\n3. år b3 21.691,- pr. md. 22.091,- pr. md. 22.491,- pr. md.\n4. år b4 21.906,- pr. md. 22.306,- pr. md. 22.706,- pr. md.\n5. år b5 22.216,- pr. md. 22.616,- pr. md. 23.016,- pr. md.\nDe overenskomstaftalte stigninger i minimallønnen kan ikke modregnes i personlige tillæg, uanset hvilken løn klinikassistenten modtager.\nLønnen skal være til rådighed den sidste bankåbningsdag i måneden.\nArbejdsgiveren kan med frigørende virkning aflevere lønsedler og eventuelle andre dokumenter, der skal udveksles under eller efter det løbende ansættelsesforhold, via de elektroniske postløsninger, som er til rådighed p.t. fx e-Boks eller e-mail.\nHvis arbejdsgiveren vil benytte denne mulighed, skal medarbejderen varsles herom 3 måneder før ordningen træder i kraft med mindre noget andet aftales med den enkelte medarbejder.\nEfter varslets udløb kan medarbejdere, der ikke har mulighed for at modtage dokumenter elektronisk, få udleveret de pågældende dokumenter ved henvendelse til arbejdsgiveren.\nStk. 2: Personlige tillæg/Funktionstillæg\nDer kan gives højere løn end den i overenskomsten fastsatte minimalløn, og parterne er enige om, at lønnen skal give udtryk for medarbejderens indsats, kvalifikationer, uddannelse og dygtighed, samt stillingens indhold og ansvar.\nAftaler i overensstemmelse med ovenstående træffes direkte mellem tandlægen og den enkelte medarbejder.\nHvis der i det enkelte tilfælde er enighed herom, kan disse forhandlinger føres af den på klinikken valgte tillidsrepræsentant.\nMedarbejderen har ret til én årlig lønsamtale. Der er gensidigt ansvar for at samtalen finder sted. Lønsamtale skal tillige finde sted ved væsentlige funktionsændringer.\nHvor misforhold skønnes at være til stede, kan hver af parterne kræve sagen optaget til forhandling mellem organisationerne, jf. § 34.\nPersonlige tillæg/Funktionstillæg er en del af den fast påregnelige løn og indgår i beregningsgrundlaget for såvel pension som ferietillæg, feriegodtgørelse og fritvalgsordning.\nStk. 3: DISCO-kode\nHvis arbejdsgiveren er forpligtet til at indberette lønoplysninger til Danmarks Statistik, skal medarbejderen have oplysning om, hvilken DISCO-kode, hun er indberettet med.\nHvis arbejdsgiveren ikke er forpligtet til at indberette til Danmarks Statistik, kan det lokalt aftales, at DISCO-koden skal oplyses til klinikassistenten.\nSTK. 4: Lønsystemer\nDer kan individuelt eller kollektivt aftales andre eller supplerende lønsystemer. Tandlægeforeningen og HK/Privat anser det for ønskeligt at anvende lønsystemer, der lokalt afpasses efter den enkelte kliniks særlige forhold.\nOvenstående forudsætter lokal enighed under inddragelse af enten den eventuelt valgte tillidsrepræsentant på klinikken eller alternativt den lokale HK-afdeling.\nStk. 1: Arbejdsgiveren betaler med virkning fra 1. marts 2017 – ud over lønnen – 2,7 % af medarbejderens bruttoløn (inkl. tillæg m.m.). Medarbejderen kan selv vælge, om disse 2,7 % skal udmøntes som:\nForhøjet løbende pensionsindbetalign eller\nUdbetaling som éngangsbeløb i det efterfølgende kalenderår.\nElever, der ikke får pension jf. § 20, stk. 2, kan dog kun få beløbet udbetalt som engangsbeløb.\nFra 1. marts 2018 udgør fritvalgsordning, der betales af arbejdsgiveren, 3,4 %.\nFra 1. marts 2019 udgør fritvalgsordning, der betales af arbejdsgiveren, 4,0 %.\nFastansatte medarbejdere – herunder medarbejdere med en tidsbegrænset ansættelse af mere end 12 måneders varighed – er omfattet af fritvalgsordningen fra ansættelsesforholdets begyndelse og skal på forespørgsel fra arbejdsgiver meddele, hvordan beløbet ønskes udmøntet. Ved manglende tilbagemelding bliver beløbet udbetalt som et éngangsbeløb i det følgende kalenderår.\nÆndring af udmøntning skal meddeles arbejdsgiveren inden udgangen af december.\nVed indbetaling til pension, sker indbetalingen fra og med januar lønnen i det efterfølgende kalenderår.\nVed engangsbeløb, skal besked om udbetalingsmåned ske inden udgangen af januar i udbetalingsåret.\nDet kan lokalt aftales, at opsparede midler under fritvalgsordningen kan udbetales løbende med lønnen eller indsættes på medarbejderens pensionsordning.\nVed fratræden udbetales opsparede engangsbeløb med sidste løn.\nStk. 2: Konvertering til frihed.\nUnder forudsætning af, at der er enighed mellem arbejdsgiveren og medarbejderen kan disse aftale, at medarbejderens fritvalgsordning, jf. stk. 1, konverteres til frihed med løn i 2,5 dage pr. år med virkning fra 1. marts 2014, løn i 3,5 dage pr. år med virkning fra 1. marts 2015 og løn i 4 dage pr. år med virkning fra 1. marts 2016.\nPr. 1. marts 2017 stiger antallet af dage til 6 dage med løn, pr. 1. marts 2018 udgør antallet 7½ dage med løn og pr. 1. marts 2019 udgør antallet 9 dage med løn.\nVed afholdelse af en børneomsorgsdag, jf. § 17, stk. 3, eller seniorordning jf. § 21, stk. 2 udbetales a conto pr. dag et beløb svarende til en dagsløn.\nStk. 3: Optrapningsordning\nNye klinikejere af nyetablerede klinikker kan kræve, at bidraget til fritvalgsordningen, jf. § 8a, stk. 1, fastsættes således:\nSenest fra tidspunktet for klinikkens etablering skal klinikken betale 25 % af det overenskomstmæssige bidrag som fastsat i § 8a, stk. 1.\nSåfremt de overenskomstmæssige bidrag forhøjes inden for perioden, skal klinikkens bidrag forhøjes forholdsmæssigt, således at den ovenfor nævnte andel af de overenskomstmæssige bidrag til enhver tid indbetales til medarbejderens fritvalgsordning.\nStk. 4: Medarbejdere med en tidsbegrænset ansættelse af mindre end 12 måneders varighed optjener fra 1. marts 2017 2,7 % af bruttolønnen (inkl. tillæg) til udbetaling ved fratræden.\nFra 1. marts 2018 udgør fritvalgsordningen 3,4 %, og fra 1. marts 2019 udgør fritvalgsordningen 4,0 %.\nStk. 5: Udbetalte engangsbeløb er en del af den fast påregnelige løn og indgår i beregningsgrundlaget for såvel pension som ferietillæg og feriegodtgørelse.\n§9 Anciennitet ved lønberegning\nStk. 1: Ved første ansættelse indplaceres medarbejderen på løntrin b1. Senere indplacering finder sted efter anciennitet, det vil sige i forhold til den beskæftigelse, den pågældende har haft inden for fagområdet. Elevtid medregnes ikke i lønanciennitet.\nStk. 2: Ved ansættelse efter den 1. i en måned medregnes måneden fuldt ud ved optælling af lønanciennitet. Hvis fratræden finder sted inden udgangen af en måned medregnes måneden ligeledes fuldt ud i ancienniteten.\n§10 Beregning af løn ved brudte måneder\nStk. 1: Når lønnen for enkelte dage skal beregnes ved til- eller fratræden i månedens løb – herunder ved tilbagevenden efter orlov – aflønnes medarbejderen for de dage, den pågældende er ansat.\nFor medarbejdere med en 5-dages uge eller derunder beregnes lønnen som 4,8 % af månedslønnen for hver dag, den pågældende er ansat. Der betales for søgnehelligdage, der falder inden for ansættelsesperioden.\nHvis en søgnehelligdag falder på en lørdag eller en søndag medregnes den ikke.\nFor medarbejdere med en 6-dages uge aflønnes der med 4 % af månedslønnen for hver dag den pågældende er ansat. Der betales for frilørdage og søgnehelligdage, der falder inden for ansættelsesperioden. Hvis en søgnehelligdag falder på en søndag, medregnes den ikke.\nStk. 2: For medarbejdere med en 5-dages uge fradrages 4,8 % af månedslønnen for hver feriedag/fridag. For medarbejdere med en 6-dages uge fradrages 4 % af månedslønnen for hver ferie-/fridag.\n§11 Arbejde på forskudte tider\nStk. 1: Tillæg for tilrettelagt arbejde på særlige tidspunkter (forskudttidstillæg):\nFor arbejde inden for den normale ugentlige arbejdstid betales pr. 1. marts 2017 et tillæg på kr. 38,60 pr. time, for arbejde i tidsrummet kl. 18.00 – 07.00.\nTillægget reguleres pr. 1. marts 2018 til kr. 39,00, og reguleres pr. 1. marts 2019 til kr. 40,00.\nTillægget er en del af den fast påregnelige løn og ydes ved ferie og fridage samt under sygdom og barsel, men ikke ved overarbejde. Der regnes ved udbetaling af tillægget med kvarte timer.\nTillægget indgår i beregningsgrundlaget ved beregning af såvel pension som ferietillæg, feriegodtgørelse og fritvalgsordning.\nStk 1: Medarbejdere med under 37 timers beskæftigelse pr. uge er månedslønnede deltidsansatte, jf. dog §3, stk. 4.\nStk. 2: Medarbejdere, som er ansat 8 timer eller derunder pr. uge, er omfattet af funktionærlovens bestemmelser om sygdom og opsigelsesvarsler.\nStk. 3: Der aflønnes efter de i § 8 anførte satser divideret med 37 og multipliceret med antallet af ugentlige arbejdstimer.\nStk. 4: Når en fuldtidsbeskæftiget medarbejder fortsætter som deltidsbeskæftiget, beregnes lønnen som ovenfor anført, men i forhold til den pågældendes hidtidige løn.\nStk. 5: Overenskomstens almindelige bestemmelser om anciennitetsoptjening, jf. § 9, gælder tilsvarende for deltidsbeskæftigede.\nStk. 6: Ved ansættelse af deltidsbeskæftigede aftales i hvert enkelt tilfælde normalarbejdstiden (længde og placering). Ændringer af denne normalarbejdstid kan, medmindre parterne er enige herom, kun ske med funktionærlovens varsel eller jf. stk. 2, overenskomstens varsel.\nMerarbejde/overarbejde opgøres ugevis.\nStk. 7: Der betales for søgnehelligdage i de tilfælde, hvor disse falder inden for de aftalte beskæftigelsestidspunkter.\nStk. 8: Mer- og overarbejde begrænses mest muligt, gennem en tilrettelægning af arbejdsgangen, der tilgodeser de aftalte arbejdstider.\nMedarbejdere uden frigørelsesattest har pligt til, at deltage i beordret mer-/overarbejde i akutte situationer (uforudselige forhold, herunder uafviselige patientbehandlinger, eller det øvrige klinikpersonales uforudselige fravær).\nMedarbejdere med frigørelsesattest, har pligt til at påtage sig beordret merarbejde/overarbejde af enhver art.\nVed beordret merarbejde aflønnes således:\nDe første 6 timer pr. uge med almindelig timeløn. Dog 8 timer pr. uge, hvis årsagen til merarbejde skyldes afholdelse af seniorordning, fravær som følge af børns sygdom samt afholdelse af børneomsorgsdage.\nEventuelle yderligere timer til og med 37 pr. uge med timelønnen + 25 %.\nEventuelle timer ud over 37 pr. uge som overarbejde, jf. § 7\nTimer uden for klinikkens normale åbningstid jf. www.sundhed.dk, er overarbejde og aflønnes jf. § 7, uanset at medarbejderens samlede timetal den pågældende uge ikke overstiger 37.\nEn deltidsansat medarbejder, der indkaldes til arbejde på en normalt arbejdsfri hverdag, aflønnes med timelønnen + 100 % for alle arbejdstimer den pågældende dag.\nLøn for mer- og overarbejde indgår i beregningsgrundlaget ved beregning af såvel pension som ferietillæg, feriegodtgørelse og fritvalgsordning.\nBeordret mer-/overarbejde skal registreres og underskrives af begge parter for at kunne honoreres.\n§13 Midlertidig ansættelse\nStk. 1: Midlertidig assistance, der ansættes for en periode på ikke over 1 måned, jf. funktionærlovens § 2, stk. 4, kan aflønnes med timeløn.\nStk. 2: Timelønnen beregnes som 1/160,33 af månedslønnen, på sats b: 1. - 5. løntrin i § 8, stk. 1, og fastsættes i forhold til vikarens faganciennitet.\nStk. 3: Der betales for søgnehelligdage og sygedage i de tilfælde, hvor disse falder inden for de fast aftalte beskæftigelsestidspunkter.\nStk. 4: Hvis der ikke ved første tilkald af en vikar er aftalt andet, aflønnes vikaren altid med mindst 4 timers løn for dette tilkald.\nStk. 5: Arbejder en vikar ud over den aftalte arbejdstid eller mere end 8 timer samme dag, betales der overarbejdstillæg, jf. § 7, for de overskydende timer.\nStk. 1: Arbejdsgiveren stiller kliniktøj til rådighed for medarbejderen, samt sørger for ren- og vedligeholdelse heraf.\nHvis arbejdsgiveren stiller krav om bestemt fodtøj, betaler denne for fodtøjet. Kliniktøj og fodtøj skal opfylde gældende sikkerheds- og sundhedsmæssige bestemmelser.\nI øvrigt henvises til lovgivningen om arbejdsmiljø.\n§15 Udeblivelse, sygdom\nStk. 1: Når en medarbejder udebliver fra sit arbejde, skal arbejdsgiveren have oplysning om grunden hertil så hurtigt som muligt.\nStk. 2: Når medarbejderen er fraværende på grund af sygdom, kan arbejdsgiveren forlange en tro- og loveerklæring.\nArbejdsgiveren kan – uden udgift for medarbejderen – alternativt forlange sygdomsfraværet dokumenteret ved friattest fra 1. fraværsdag. Parterne opfordrer dog til, at arbejdsgiver normalt først anmoder om friattest fra og med 4. fraværsdag, og at anmodning om friattest fra 1. fraværsdag kun fremsættes i særlige tilfælde, hvor fx de forudgående sygemeldingers antal og/eller karakter taler herfor. Arbejdsgiveren skal give medarbejderen skriftlig anmodning herom.\nEndelig kan arbejdsgiveren – uden udgift for medarbejderen – forlange, at denne medvirker til udfyldelse af mulighedserklæring på et hvilket som helst tidspunkt i sygdomsperioden.\n§15a Vaccination mod hepatitis\nArbejdsgiveren er forpligtet til at tilbyde ansatte, som i kraft af deres arbejdsfunktioner på klinikken kan udsættes for smitte med hepatitis, at blive vaccineret mod smitte.\nInden for ansættelsesperioden dækker arbejdsgiveren alle udgifter forbundet med vaccinationsprogrammet.\nStk. 1: Medarbejderen har ret til løn ved deltagelse i graviditetsbetingede undersøgelser i arbejdstiden. Medarbejderen skal dog tilstræbe, at disse undersøgelser placeres uden for normal arbejdstid.\nStk. 2: Ved graviditet har en medarbejder ret til at være fraværende fra det tidspunkt, hvor der efter lægens skøn er 4 uger til fødslen. Den af lægen skønnede terminsdag tæller med i 4-ugers perioden.\nStk. 3: Efter fødslen har medarbejderen ret til fravær i overensstemmelse med de til enhver tid gældende bestemmelser herom i Lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel (Barselloven).\nStk. 4: Arbejdsgiveren betaler fuld løn for i alt 18 uger af den samlede fraværsperiode uanset fødselstidspunkt.\nTilsvarende betaler arbejdsgiveren fuld løn under fædreorlov i indtil 2 uger under forudsætning af, at arbejdsgiveren er berettiget til refusion af barselsdagpenge fra henholdsvis kommune og barsel.dk.\nHerudover har medarbejderen uanset køn ret til løn, p.t. max kr. 145,00 pr. time, fra arbejdsgiveren i yderligere 9 uger, hvis medarbejderen er berettiget til barselsdagpenge fra bopælskommunen og arbejdsgiver er berettiget til refusion iflg. Lov om barselsudligning.\nFor børn, for hvilke der påbegyndes forældreorlov den 1. juli 2017 eller senere, har medarbejderen uanset køn ret til fuld løn i yderligere 9 uger, hvis medarbejderen er berettiget til barselsdagpenge fra bopælskommunen og arbejdsgiver er berettiget til refusion iflg. Lov om barselsudligning.\nFor den resterende periode ydes barselsdagpenge fra medarbejderens bopælskommune i det omfang, medarbejderen er berettiget hertil.\nMed hensyn til orlovens længde med løn samt lønnens størrelse følges den til enhver tid gældende lov om barselsudligning.\nStk. 5: I stedet for ovennævnte ordning har medarbejderen ret til at vælge orlov i overensstemmelse med de til enhver tid gældende regler i Funktionærloven.\nStk. 6: Hvis en medarbejder godkendes som adoptant, skal dette umiddelbart meddeles arbejdsgiveren.\nStk. 7: Ved adoption har medarbejderen ret til fravær i overensstemmelse med de til enhver tid gældende bestemmelser herom i Lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel (Barselloven).\nHvis medarbejderen i henhold til barselloven har ret til fravær før modtagelsen af barnet, betaler arbejdsgiveren fuld løn i op til 4 uger.\nVed fravær efter modtagelsen af barnet betaler arbejdsgiveren fuld løn for 14 uger.\nTilsvarende betaler arbejdsgiveren fuld løn under fædreorlov i indtil 2 uger under forudsætning af, at arbejdsgiveren er berettiget til refusion af barselsdagpenge fra kommune og barsel.dk.\nStk. 8: Medarbejderen har ret til ekstra pensionsbidrag i 14 uger af barsels/adoptionsorloven, § 20, stk. 7.\nStk. 9: Der henvises i øvrigt til bestemmelserne i funktionærlovens § 7 og Lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel (Barselloven). Særligt henvises til § 14 i Barselloven om forlængelse eller udsættelse af orloven, når barnet indlægges på sygehus.\n§17 Fravær i forbindelse med børn m.m.\nStk. 1: Ved pasning af sygt hjemmeværende barn på indtil 14 år, har medarbejderen ret til frihed med løn på barnets 1. sygedag. Arbejdsgiveren kan på forespørgsel bevilge yderligere fridage uden løn.\nSåfremt barnet bliver sygt i løbet af medarbejderens arbejdsdag, og medarbejderen må forlade arbejdet som følge heraf, er der endvidere ret til fri med løn de resterende arbejdstimer den pågældende dag.\nVed misbrug kan adgangen til fravær inddrages efter forhandling mellem organisationerne.\nMedarbejderen har ret til nødvendig frihed uden løn til at ledsage sit(sine) barn(børn) til konsultation hos læge eller tandlæge samt ved institutionsskift (skift mellem vuggestue/børnehave/skole etc.).\nStk. 2: En medarbejder, der har været beskæftiget i klinikken uafbrudt i 9 måneder, har ret til frihed med fuld løn, når det er nødvendigt i forbindelse med hospitalsindlæggelse, herunder når indlæggelsen sker helt eller delvis i hjemmet. Reglen vedrører børn under 14 år.\nDer er efter denne bestemmelse maksimalt ret til frihed i sammenlagt 1 uge pr. barn inden for en 12- måneders periode.\nMedarbejderen skal fremlægge dokumentation for hospitalsindlæggelsen.\nHvis medarbejderen er dagpengeberettiget, indtræder virksomheden i denne ret.\nStk. 3: Medarbejdere med minimum 9 måneders anciennitet, der har ret til at afholde barns første sygedag, har ret til 2 børneomsorgsdage pr. ferieår.\nMedarbejderen kan højest afholde 2 børneomsorgsdage pr. ferieår, uanset hvor mange børn medarbejderen har. Reglen vedrører børn under 14 år.\nDagene placeres efter aftale mellem arbejdsgiveren og medarbejderen under hensyntagen til klinikkens drift.\nBørneomsorgsdagene afholdes uden løn, men medarbejderen kan få udbetalt et beløb fra sin fritvalgsordning, jf. § 8a.\nStk. 4: En medarbejder har ret til arbejdsfrihed uden løn som følge af force majeure i overensstemmelse med national praksis, når tvingende familiemæssige årsager gør sig gældende i tilfælde af sygdom eller ulykker, der gør medarbejderens umiddelbare tilstedeværelse for påtrængende nødvendig.\n§18 Ferie m.m.\nStk. 1: Medarbejderen har ret til ferie i henhold til Ferielovens regler herom.\nArbejdsgiveren kan ikke beordre en medarbejder på arbejde på arbejdsfrie dage, der ligger i umiddelbar forbindelse med en ferieperiode.\nStk. 2: Optjeningsåret går fra 1. januar til 31. december. Den optjente ferie skal afholdes i det følgende ferieår, der går fra 1. maj til 30. april.\nVed ferieafholdelse har medarbejderen ret til sin almindelige bruttoløn plus et ferietillæg på 1% af optjeningsårets bruttoløn, hvis ferien er optjent hos den aktuelle arbejdsgiver. Ferietillægget udbetales forholdsmæssigt i takt med, at medarbejderen afholder den optjente ferie.\nMed virkning fra 1. maj 2014 indgår ferietillægget på 1 %, jf. Ferielovens § 23, stk. 2, i beregningsgrundlaget for indbetaling af pensionsbidrag, jf. § 20, stk. 4.\nKun ved fratræden indbetaler arbejdsgiveren 12½ % feriegodtgørelse til Feriekonto, jf. Ferielovens §§ 23, stk. 6, og 24.\nHvis medarbejderens gennemsnitlige arbejdstid eller arbejdsomfang på ferietidspunktet afviger med mere end 20 % i forhold til optjeningsårets gennemsnitlige arbejdstid eller arbejdsomfang, reguleres lønnen under ferie forholdsmæssigt, jf. Ferielovens § 23, stk. 3.\nStk. 3: Hvis klinikken holder samlet ferielukning, skal tidspunktet for hovedferiens afholdelse være fastlagt senest 1. februar.\nHvis der ikke holdes samlet ferielukning, skal tidspunktet for den enkelte medarbejders hovedferie så vidt muligt være fastlagt 1. februar, dog senest 1. april.\nStk. 4: Elever har ret til betalt ferie i 25 dage i det første og andet hele ferieår, efter at ansættelsesforholdet er begyndt. Arbejdsgiveren betaler løn under ferien i det omfang eleven ikke har optjent ret til løn under ferie eller feriegodtgørelse.\nEr ansættelsesforholdet begyndt inden den 1. juli i et ferieår, har eleven en tilsvarende ret til betalt ferie i 25 dage i dette ferieår.\nEr ansættelsesforholdet begyndt den 1. juli eller senere i et ferieår, har eleven, i forbindelse med at virksomheden holder lukket under ferie i tiden mellem 1. oktober og 30. april, ret til 5 dages betalt ferie i dette ferieår.\nStk. 5: Hvis en elev fortsætter på klinikken efter endt elevtid, har denne ret til ferie med sin aktuelle løn som for øvrige medarbejdere, jf. stk. 2.\nStk. 6: Parterne har mulighed for at aftale, at op til én uges ferie kan overføres fra ét ferieår til det næste. Reglerne herom findes i protokollat VI. Der henvises også til bilag 4.\nStk. 1: Fuldtidsbeskæftigede medarbejdere har ret til 37 feriefridagstimer med løn i ferieåret. Deltidsbeskæftigede har ret til feriefridagstimer svarende til den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid.\nFeriefridage afholdes som hele dage, med mindre andet er aftalt, og holdes i øvrigt på samme måde, som arbejdet tidsmæssigt er tilrettelagt.\nEn fuldtidsbeskæftiget medarbejder optjener 3,08 feriefridagstimer for hver måneds ansættelse i det forudgående kalenderår. Der optjenes således også ret til feriefridage med løn i den ulønnede del af barselsfravær.\nAntallet af optjente feriefridagstimer fastsættes altid i henhold til den til enhver tid gældende beskæftigelsesgrad, som er aftalt i ansættelseskontrakten og beregnes således:\nAntal timer pr. uge = antal optjente feriefridagstimer pr. måned.\nStk. 2: Placering af feriefridagstimerne sker efter aftale mellem parterne, men følger i øvrigt ferielovens regler om placering af restferie.\nHar medarbejderen ikke afholdt alle optjente feriefridagstimer inden ferieårets udløb, kan de efter aftale overføres til næste ferieår, jf. protokollat VI, eller udbetales som kompensation ved førstkommende lønudbetaling.\nMed virkning fra 1. oktober 2012 kan arbejdsgiveren og medarbejderen fra det tidspunkt, hvor der er 5 år til, at seniorordning kan iværksættes, det vil sige 10 år før den til enhver tid gældende folkepensionsalder, jf. § 21, stk. 2, ”Konvertering af feriefridage til seniordage”, aftale, at arbejdsgiveren frasiger sig retten til at varsle afholdelse af feriefridage, jf. ovenfor.\nStk. 3: Feriefridagstimer udbetales med aktuel timeløn inklusive tillæg, og indgår i beregningsgrundlaget af såvel pension som ferietillæg, feriegodtgørelse og fritvalgsordning.\nStk. 4: Nyansatte har ret til at afholde tidligere optjente, men endnu ikke afholdte, feriefridage hos den nye arbejdsgiver.\nAfholdelse af disse feriefridage er uden løn.\nStk. 5: Ved fratræden skal ikke afholdte feriefridagstimer udbetales som kompensation sammen med sidste lønudbetaling og indgår i beregningsgrundlaget af såvel pension som ferietillæg, feriegodtgørelse og fritvalgsordning.\nStk. 6: Elever har ret til 5 feriefridage med løn i det første og andet hele ferieår efter at ansættelsesforholdet er begyndt også i de tilfælde, hvor eleven ikke har optjent ret hertil i det foregående kalenderår.\nEr ansættelsesforholdet begyndt inden den 1. juli i et ferieår har eleven en tilsvarende ret til 5 feriefridage med løn.\nEr ansættelsesforholdet begyndt i perioden 1. juli-31. december, har eleven ret til 2 feriefridage med løn i indeværende ferieår.\nEr ansættelsesforholdet begyndt i perioden 1. januar-30. april, har eleven ikke ret til afholdelse af feriefridage i indeværende ferieår.\nFratræder eleven inden uddannelsesaftalens planlagte afslutning afregner arbejdsgiveren dog alene feriefridage, som er optjent under ansættelsen.\nFeriefridagstimerne indgår i beregningsgrundlaget af såvel ferietillæg som feriegodtgørelse, fritvalgsordning og -pension jf. § 20, stk. 2.\nStk. 1: Med virkning fra den 1. april 2004 har arbejdsgiveren pligt til at oprette pensionsordning i PensionDanmark eller Pension for Funktionærer (en del af PFA).\nDen af ovennævnte pensionsordninger, som de ansatte kan blive enige om, er den ordning, hele medarbejdergruppen skal være tilmeldt.\nStk. 2: Alle medarbejdere, der er fyldt 18 år, og som har været beskæftiget på overenskomstens område, jf. §1, i 2 måneder eller derover, er omfattet af pensionsordningen.\nElever, omfattes af pensionsordningen ved det fyldte 20. år, når de har været beskæftiget på overenskomstens område jf. § 1, i 2 måneder eller derover.\nSåfremt medarbejderen fortsat er i beskæftigelse efter det fyldte 67. år, er klinikken forpligtet til at udrede et beløb svarende til klinikkens pensionsbidrag, indtil medarbejderen fratræder. Det aftales mellem medarbejderen og klinikken, om beløbet skal udbetales til medarbejderen som løn eller om beløbet fortsat skal indbetales til pensionsordningen som pensionsbidrag (såfremt dette er muligt). Nærværende afsnit finder anvendelse for medarbejdere, der fylder 67 år den 1. marts 2017 eller senere.\nTidligere beskæftigelse på overenskomstens område, herunder elevtid hos anden arbejdsgiver, medregnes i ancienniteten.\nFor medarbejdere, der ved ansættelsen medbringer en arbejdsmarkedspensionsordning fra tidligere ansættelse, skal arbejdsgiveren, uanset medarbejderens anciennitet, straks fra ansættelsen indbetale pensionsbidrag til medarbejderens pensionsordning.\nVærdien af den tidligere ordning kan eventuelt indgå i PensionDanmark/Pension for Funktionærer.\nDer kan efter aftale oprettes pensionsordning for andre medarbejdergrupper og for arbejdsgiveren.\nStk. 3: Pensionsbidraget udgør 13,5 % af den samlede løn, hvoraf arbejdsgiveren betaler 2/3 (9 %) af det samlede bidrag og medarbejderen 1/3 (4,5 %).\nArbejdsgiveren betaler med virkning fra 1. maj 2014 endvidere pensionsbidrag af ferietillægget, jf. § 18, stk. 2 og jf. Ferielovens § 23, stk. 2.\nDet er arbejdsgiveren, der har ansvaret for, at der løbende foretages korrekte indbetalinger til pensionsordningen.\nMedarbejderen kan vælge at forhøje sit eget bidrag med henholdsvis 1 %, 2 %, 3 %, 4 % eller 5 % til forbedring af pensionsordningen.\nArbejdsgiveren tilbageholder medarbejderens bidrag samt eventuelt frivilligt bidrag i medarbejderens løn, før der beregnes skat.\nStk. 4: Arbejdsgiveren giver meddelelse til PensionDanmark/Pension for Funktionærer, når en medarbejder fratræder.\nStk. 5: Pensionsbidraget, inkl. eventuelt frivilligt bidrag, indbetales af arbejdsgiveren til PensionDanmark/Pension for Funktionærer, samtidig med at lønudbetaling finder sted.\nIndbetaling med tilhørende specifikation sker på grundlag af retningslinjer fastlagt af PensionDanmark/Pension for Funktionærer.\nVed beregning af ferietillæg, feriegodtgørelse og fritvalgsordninger det alene den ansattes egen del af pensionsbidraget, der indgår i beregningsgrundlaget.\nStk. 6: I 14 uger ud af den periode, hvor medarbejderen har ret til fuld løn fra arbejdsgiveren under afholdelse af barselsorlov eller orlov til adoption, indbetaler arbejdsgiver til medarbejderens pensionsordning, som et ekstra pensionsbidrag, i alt kr. 2.040,- pr. måned, hvoraf arbejdsgiverens bidrag udgør kr. 1.360,- pr. måned, og medarbejderens bidrag udgør kr. 680,- pr. måned.\nDet er arbejdsgiveren, der har ansvaret for, at der foretages korrekte indbetalinger til pensionsordningen.\nBeløbet beregnes forholdsmæssigt for deltidsansatte.\nStk. 7: Hvis medarbejderen senest den 1. marts 1993 har oprettet en pensionsordning, er pensionsforpligtelsen opfyldt, hvis pensionsbidraget svarer til det til enhver tid overenskomstaftalte og arbejdsgiveren indbetaler direkte til den pågældendes pensionsinstitut.\nMedarbejdere, som senest den 1. marts 1993 har oprettet en pensionsordning, jf. ovenfor, har ret til at vælge at overgå til den pensionsordning, der i forvejen er enighed om på klinikken, jf. stk.1, forudsat at dette kan gennemføres på vilkår, som er udgiftsneutralt for arbejdsgiveren.\nStk. 8: PensionDanmark/Pension for Funktionærer må ikke uden Tandlægeforeningens forudgående accept investere i virksomheder i eller med tilknytning til dentalbranchen eller i tandlægeklinikker.\nStk. 9: Personer, som ved ansættelse i et fleksjob i henhold til Lov om aktiv beskæftigelsesindsats eller senere lovgivning om fleksjob, allerede er omfattet af/er medlem af én eller flere pensionsordning(er) oprettet som led i et tidligere ansættelsesforhold, kan lade pensionsbidraget tilgå den eller de pensionsordning(er), der sidst er foretaget indbetalinger til.\nPersoner, som ved ansættelse i et fleksjob i henhold til Lov om aktiv beskæftigelsesindsats eller senere lovgivning om fleksjob, ikke allerede er omfattet af/medlem af en pensionsordning oprettet som led i et ansættelsesforhold eller som ikke ønsker at indbetale til en eksisterende pensionsordning, skal lade pensionsbidraget indbetale til den i overenskomsten anførte pensionsordning. Disse personer vil blive optaget i den i overenskomsten anførte pensionsordning i overensstemmelse med de på optagelsestidspunktet gældende forsikringsmæssige betingelser.\nHvis der opstår en uoverensstemmelse om adgangen til de rettigheder, der fremgår af denne bestemmelse, behandles sådanne uoverensstemmelser efter de sædvanlige fagretlige og arbejdsretlige regler.\nStk. 10: Fra den 1. marts 2017, har elever fra det fyldte 20. år ret til pension, jf. § 20. Elever under 20 år, der ikke allerede er omfattet af en arbejdsgiverbetalt pensions- eller forsikringsordning har krav på følgende forsikringsydelser:\nInvalidepension på kr. 60.000,- årligt\nInvalidesum på kr. 100.000,-\nForsikring ved kritisk sygdom på kr. 100.000,-\nDødsfaldssum på kr. 300.000,-\nAdgang til ydelserne, forsikringssummens størrelse og vilkårene for dækning følger de til enhver tid gældende retningslinjer for PensionDanmark eller Pension for Funktionærer, alt efter hvilken pensionsordning, de ansatte har valgt at være omfattet af. Arbejdsgiveren har i øvrigt fuld valgfrihed med hensyn til hvilket selskab, forsikringsordningen skal oprettes hos.\nOmkostningerne ved ordningen afholdes af arbejdsgiveren.\nNår eleven fylder 20 år bortfalder retten til denne forsikring, idet eleven i stedet er omfattet af en pensionsordning, jf. § 20. Arbejdsgiverens forpligtelse efter denne bestemmelse ophører dermed.\nStk. 1: Umiddelbart inden det tidspunkt, hvor der er 5 år til den til enhver tid gældende folkepensionsalder, afholder arbejdsgiver og medarbejder en samtale for at drøfte vilkårene for medarbejderens fastholdelse i ansættelsesforholdet.\nAt fremme arbejdsglæden for seniormedarbejdere\nAt synliggøre seniormedarbejderes værdi til gavn for hele arbejdspladsen\nAt sikre kontinuitet for medarbejder og virksomhed\nAt give muligheder for en fleksibel jobordning\nAt arbejdslivet bliver et godt udgangspunkt for livet efter arbejdsophør.\nVirksomhedens og medarbejderens ønsker og behov i seniorperioden skal drøftes på en årlig samtale eller når én af parterne måtte ønske det.\nSeniorordning kan etableres for medarbejderen fra 5 år før den til enhver tid gældende folkepensionsalder.\nStk. 2: Der kan mellem klinikassistenten og klinikejeren fem år før den til enhver tid gældende folkepensionsalder for medarbejderen indgås skriftlig individuel aftale om seniorordning efter følgende retningslinjer:\nKonvertering af fritvalgsordning til seniordage\nI seniorordningen kan medarbejderen vælge at anvende opsparede midler fra fritvalgsordningen til finansiering af seniordage.\nKonvertering af pension til seniordage\nSåfremt medarbejderen ønsker yderligere seniordage, kan dette ske ved at konvertere løbende pensionsbidrag.\nDet konverterede pensionsbidrag udbetales som løn. Der kan maksimalt konverteres så stor en del af pensionsbidraget, at forsikringsordningen og administrationsomkostningerne fortsat er dækket.\nKonvertering af feriefridage til seniordage\nMedarbejderen og klinikken kan aftale, at medarbejderen fra fem år før seniorordningen kan iværksættes, begynder at opspare værdien af feriefridage, og akkumulere disse, således at feriefridagene først afholdes og betales når seniorordningen påbegyndes.\nEfter denne bestemmelse kan der maksimalt afholdes så mange feriefridage, som det opsparede beløb svarer til.\nKonvertering til arbejdstidsreduktion\nAlternativt til seniorfridage kan medarbejder og klinikken aftale en arbejdstidsreduktion i form af fx længere sammenhængende arbejdsfri perioder, fast reduktion i den ugentlige arbejdstid eller andet. Ved aftale om fast reduktion i den ugentlige arbejdstid, kan det konverterede pensionsbidrag udbetales løbende som tillæg til lønnen.\nVed seniorordningens ikrafttrædelse sker konverteringen fra og med den lønningsperiode, hvori medarbejderen er fem år fra den til enhver tid gældende folkepensionsalder.\nMedmindre andet aftales, skal medarbejderen senest 1. februar – dog 1. april i overenskomstens første år, dvs. 2017 – give klinikken skriftlig besked om, hvorvidt medarbejderen ønsker at indgå i en seniorordning, som der er opnået enighed om mellem parterne, med seniorfridage i det følgende ferieår, (dog i 2017 for perioden 1. juli til 31. april 2018) og i så fald, hvor stor en andel af pensionsbidraget, medarbejderen ønsker af konvertere til løn. Dette valg er bindende for medarbejderen og vil fortsætte i de følgende kalenderår.\nMedarbejderen kan dog hvert år inden 1. februar meddele klinikken om, der ønskes ændringer for det følgende år.\nVilkårene for seniorordningen jf. i det hele ovenfor aftales lokalt, ved manglende enighed kan organisationerne inddrages for at afdække mulighederne for en løsning, som også falder i tråd med og kan håndteres inden for rammerne af hensynet til klinikkens drift.\nKonverteringen ændrer ikke på det bestående overenskomstmæssige beregningsgrundlag og er således omkostningsneutral for virksomheden.\nBestemmelsen træder i kraft 1. april 2017, dog således, at medarbejdere tidligst kan holde seniorfridage i ferie året 2017/2018.\nStk. 1: Hvis en medarbejder, der er omfattet af denne overenskomst, og som i henhold til Funktionærlovens bestemmelser herom betragtes som funktionær, dør i ansættelsestiden, tilkommer der den pågældendes ægtefælle eller børn under 18 år, over for hvem den pågældende har forsørgelsespligt, 1, 2 eller 3 måneders løn, når den pågældende ved dødsfaldet har haft ansættelse i virksomheden i henholdsvis 1, 2 eller 3 år.\nStk. 2: I tilfælde af, at afdøde ikke har livsarvinger, der i henhold til funktionærloven er berettiget til efterløn som ovenfor bestemt, gælder en tilsvarende ret den pågældendes samlever, når denne har haft samme folkeregisteradresse som afdøde i mere end 2 år.\nStk. 1: Der påhviler medarbejderne tavshedspligt med hensyn til de forhold, de måtte blive bekendt med under deres virke, (jf. dog funktionærlovens § 10, stk. 1).\nStk. 2: Tavshedspligten vedvarer også efter medarbejderens fratræden.\n§24 Efter- og videreuddannelse\nStk. 1: For at styrke tandlægeklinikkernes konkurrence- og omstillingsevne, er det vigtigt med en veluddannet medarbejderstab, både hvad angår faglige, almene og personlige kvalifikationer.\nParterne er enige om at arbejde med at udvikle, forny og vedligeholde efteruddannelses-muligheder for medarbejderne.\nStk. 2: Parterne er enige om at anbefale, at den enkelte tandlægeklinik én gang årligt gennemfører medarbejdersamtaler i forbindelse med medarbejderudvikling.\nUddannelsesplanlægningen har til hensigt at understøtte arbejdet med at øge sammenhængen mellem efter- og videreuddannelse og jobkrav, for herigennem at medvirke til en forøgelse af produktiviteten og medarbejdernes faglige og personlige udvikling.\nOrganisationerne er enige om at anbefale den enkelte tandlægeklinik at gennemføre systematisk planlægning af efter- og videreuddannelse for tandlægeklinikkens medarbejdere inden for overenskomstområdet.\nPlanlægningen bør ske i et samarbejde mellem ledelse og medarbejdere og tilrettelægges ud fra den enkelte tandlægekliniks medarbejderstab og situation.\nStk. 3: Parterne er enige om at der gives medarbejdere den nødvendige frihed til at deltage i relevant efter- og videreuddannelse. Medarbejdere med minimum 6 måneders anciennitet på klinikken, har pr. 1. marts 2017 ret til 2 dages betalt efteruddannelse, som er relevant i forhold til arbejdssituationen, pr. år. Medarbejderen optjener ret til uddannelsesdage i den ulønnede del af barselsorloven.\nEfteruddannelsen bør i videst muligt omfang gennemføres ved deltagelse på AMU-kurser.\nHvis der afholdes årlig medarbejdersamtale, drøftes uddannelsesbehov og -ønsker og uddannelse planlægges for det efterfølgende år.\nFra den 1. marts 2017 er retten til uddannelsesdage ændret fra 3 til 2 dage årligt. Der er i forbindelse med den årlige lønregulering i (maj) 2017 kompenseret for denne dag med 0,5 pct. For klinikassistenter, som på tidspunktet for overenskomstens ikrafttrædelse endnu har 3 betalte efteruddannelsesdage til gode, nedsættes dette antal til 2 dage. For klinikassistenter, som på tilsvarende vis endnu har 2 betalte efteruddannelsesdage til gode, nedsættes antallet til 1 dag. Og for klinikassistenter, som har 1 dag til gode, bortfalder denne.\nI løbet af overenskomstperioden har klinikassistenter, der opfylder ovenfor beskrevne anciennitetskrav, ret til i alt 6 uddannelsesdage, svarende til 2 uddannelsesdage pr. år. Uddannelsesdage, der ikke er brugt, kan overføres fra det ene år til det næste, og hvis der et år er anvendt flere end 2 dage til efteruddannelse, kan der året efter reduceres tilsvarende. Ubrugte dage (enten i forbindelse med medarbejderens fratræden eller når overenskomstperioden udløber) indbetales til den i overenskomstperioden oprettede Motivationskonto i HK/Privat.\nUbrugte uddannelsesdage afregnes til Arbejdernes Landsbank, Reg.nr. 5301, Konto nr. 0520792, med følgende reference: R2350, Afd. 2353, AND0151\nI forbindelse med medarbejderens fratræden eller ved overenskomstperiodens afslutning, opgøres den enkelte medarbejders uddannelsesdage og værdien af ubrugte uddannelsesdage indbetales til Motivationskontoen. Motivationskontoens formål er, at udbyde efteruddannelse til klinikassistenter. De nærmere retningslinjer for udmøntningen af midlerne mv. administreres via en af Tandlægeforeningen og HK/Privat udpeget følgegruppe.\nOverenskomstparterne opfordrer til, at der på klinikkerne føres uddannelsesjournal med afholdte kursusaktiviteter, således at disse er dokumenterbare.\nUbrugte uddannelsesdage kan således ikke udbetales til medarbejderen.\nI overenskomstperioden ønsker overenskomstparterne at arbejde for at nå til enighed om et inspirationskatalog, indeholdende en ikke-udtømmende inspirationsliste over relevant efteruddannelse på klinikassistentområdet.\nElever er ikke omfattet af denne bestemmelse.\nStk. 4: Efter- og videreuddannelse af medarbejdere skal i princippet foregå inden for normal arbejdstid.\nVed medarbejderens deltagelse i efter- og videreuddannelse inden for normal arbejdstid betaler arbejdsgiveren fuld løn samt omkostninger, jf. stk. 8. I det omfang det offentlige giver tilskud, tilfalder dette arbejdsgiver.\nHvis medarbejderen deltager i efter- og videreuddannelse uden for normal arbejdstid, kompenseres for omkostninger, (jf. stk. 8), og den medgåede uddannelsestid således:\na) Hvis deltagelse i efter- og videreuddannelse sker efter ordre fra arbejdsgiveren betragtes den medgåede uddannelsestid som arbejdstid og afspadseres/aflønnes efter overenskomstens regler for mer-/overarbejde. Pålagt systematisk mer-/overarbejde i forbindelse med efter-/videreuddannelse (fx akademiuddannelse) må ikke finde sted.\nb) Hvis parterne er enige om, at deltagelse i den pågældende efter-/videreuddannelse er i begges interesse, kompenseres for den medgåede uddannelsestid med afspadsering eller timeløn i forholdet 1:1, det vil sige afspadsering time for time eller betaling med medarbejderens almindelige timeløn for alle timer.\nc) Hvis medarbejderen efter eget ønske og i egen interesse deltager i kurser eller arrangementer (fx Tandlægeforeningens Årskursus/Scandefa), og arbejdsgiveren afholder de hermed forbundne udgifter, kompenseres der ikke for den medgåede tid økonomisk eller ved afspadsering.\nStk. 6: Der kan maksimalt ydes kompensation for 8 timers uddannelsestid pr. døgn (inkl. transporttid udover 1 times transport) efter reglerne i stk. 5, litra a og b. Kompensationen indgår i beregningsgrundlaget af såvel pension som ferietillæg, feriegodtgørelse og valgfrie elementer.\nStk. 7: Inden medarbejderen deltager i efter- og videreuddannelse uden for normal arbejdstid, aftaler parterne skriftligt, hvordan den medgåede uddannelsestid i henhold til ovenstående regler skal kompenseres.\nTil brug for den skriftlige aftale har organisationerne udarbejdet en blanket, bilag 6, som ansættelsesforholdets parter skal anvende. Blanketten findes bagerst i overenskomsten, og kan rekvireres i Tandlægeforeningen eller HK/Privat. Er denne blanket ikke udfyldt og underskrevet af begge parter, kan der ikke efterfølgende rejses krav om kompensation.\nStk. 8: Ved deltagelse i efter- og videreuddannelse betaler arbejdsgiveren transport- og opholdsudgifter samt eventuelt deltagergebyr og udgifter til undervisningsmateriale. Ved deltagelse i længerevarende efter- og videreuddannelsesforløb opfordrer organisationerne til, at der ansættes vikarer.\nStk. 1: For tandklinikassistentelever med uddannelsesaftale i henhold til Lov om erhvervsuddannelser gælder den samme retsstilling som for øvrige medarbejdere i det omfang, der ikke i overenskomsten eller lovgivningen er fastsat særlige bestemmelser for elever.\n§26 Uddannelsesaftale og uddannelsesplan\nStk. 1: Senest ved aftaleforholdets begyndelse oprettes skriftlig uddannelsesaftale på den af undervisningsministeren godkendte formular.\nStk. 2: En uddannelsesaftale kan omfatte mere end én virksomhed (kombinations, del- og udstationeringsaftaler). Det skal anføres i uddannelsesaftalen.\nStk. 3: Den samlede uddannelsestid følger af gældende lovgivning i Erhvervsuddannelsesloven. Uddannelsestiden kan forlænges i overensstemmelse med § 58 og § 59 i Lov om erhvervsuddannelser, eksempelvis i forbindelse med langvarigt sygefravær, barselsorlov m.m.\nDer kan indgås uddannelsesaftaler af kortere varighed. En kort uddannelsesaftale skal ifølge Erhvervsuddannelsesloven indeholde mindst én skoleperiode og mindst én praktikperiode i hovedforløbet.\nStk. 4: Arbejdsgiveren har ansvaret for, at den praktiske del af uddannelsesforholdet forløber som fastsat i uddannelsesbekendtgørelsen. Arbejdsgiveren kan udpege en eller flere oplæringsansvarlige, der er fagligt og personligt kvalificeret til at påtage sig arbejdet med at oplære elever.\nStk. 5: For så vidt angår elevens personlige uddannelsesplan henvises til Hovedbekendtgørelsen.\nStk. 1: Principperne for placeringen af elevens arbejdstid må ikke i væsentlig grad afvige fra klinikkens øvrige klinikassistenters arbejdstid.\nDeltidsbeskæftigelse af elever kan ikke ske med mindre end 32 ugentlige timer. Ved deltidsbeskæftigelse sker der ikke reduktion i elevlønnen.\nStk. 2: Elevens deltagelse i grundforløbet og hovedforløbet i henhold til den til enhver tid gældende uddannelsesbekendtgørelse anses som fuld arbejdstid, og eleven kan ikke pålægges arbejde på klinikken i de pågældende perioder.\nHvis skolen holder lukket på grund af ferie (fx efterårsferie, juleferie eller påskeferie) i den periode, hvor eleven deltager i skoleundervisning, skal eleven give møde på klinikken med mindre andet er aftalt med arbejdsgiveren.\nStk. 3: Elever, der er fraværende fra skolen under skoleophold, er forpligtet til så hurtigt som muligt at give arbejdsgiveren meddelelse om fraværets karakter.\nStk. 1: Lønnen pr. måned for elever er følgende (a-satser):\n1/4 2017 1/4 2018 1/4 2019\na1 12.594,- kr. 12.818,- kr. 13.046,- kr.\na2 13.278,- kr. 13.502,- kr. 13.730,- kr.\na3 13.735,- kr. 13.959,- kr. 14.187,- kr.\nStk. 2: Indplacering sker på følgende måde:\nHvis uddannelsesaftalen omfatter en periode på 3 år, indplaceres eleven på løntrin 1 de første 12 måneder, å løntrin 2 de næste 12 måneder og på løntrin 3 de sidste 12 måneder.\nHvis uddannelsesaftalen omfatter en periode på 2 1/2 år, indplaceres eleven på løntrin 1 i de første 6 måneder, på løntrin 2 i de følgende 12 måneder og på løntrin 3 de sidste 12 måneder.\nHvis uddannelsesaftalen alene omfatter en periode på 2 år, indplaceres eleven på løntrin 2 i de første 12 måneder og på løntrin 3 de sidste 12 måneder.\nHvis uddannelsesaftalen forlænges i medfør af §§ 58 og 59 i Lov om erhvervsuddannelser, forlænges indplaceringen på det respektive løntrin tilsvarende.\nVed indgåelse af kort- eller delaftale indplaceres eleven på løntrin efter samme principper som ovenfor beskrevet.\nStk. 3: Til elever med dokumenteret erhvervserfaring svarende til tre års fuldtidsbeskæftigelse, der ikke indplaceres på lønsats b1, jf. stk. 5, ydes et tillæg på kr. 990,- pr. måned. Det er elevens ansvar at dokumentere denne erhvervserfaring forud for uddannelsesaftalens indgåelse.\nPr. 1. april 2018 reguleres ovennævnte beløb til kr. 1.007,- pr. måned.\nPr. 1. april 2019 reguleres ovennævnte beløb til kr. 1.024,- pr. måned.\nStk. 4: Tiltræder eleven ifølge uddannelsesaftalen direkte på grundforløbet, uden forudgående praktikophold, udgør lønnen månedligt kr. 5.882,- under skoleopholdet. Prøvetiden starter, når eleven påbegynder sin praktik på klinikken.\nDen 1. april 2018 reguleres ovennævnte beløb til kr. 5.982,- pr. måned.\nDen 1. april 2019 reguleres beløbet til kr. 6.084,- pr. måned.\nStk. 5: Ved ansættelse af voksenelever med tilskud i henhold til Beskæftigelsesministeriets til enhver tid gældende regler om en aktiv beskæftigelsesindsats udgør lønnen pr. måned i hele elevtiden den til enhver tid gældende sats for 1. år b1 (b-sats), jf. denne overenskomsts § 8, stk. 1.\nStk. 1: Arbejdsgiveren afholder de med skoleopholdene forbundne udgifter i form af eventuel betaling for undervisningsmateriale, depositum for skoleopholdene, samt transportudgifter i forbindelse med skoleophold efter nedenstående regler.\na) Lærestedet godtgør elevens samlede udgifter til transport, når eleven har mere end 10 km fra hjem til skole. Skolevejen er den nærmeste vej fra bopæl/indkvarteringssted til skole og tilbage til enten bopæl/indkvarteringssted. Det er en betingelse for at opnå godtgørelse, at eleven ikke kan deltage i undervisningen på en skole, der ligger nærmere ved elevens bopæl/indkvarteringssted end den skole, hvor den pågældende går, samt at eleven udnytter eventuelle muligheder for indkvartering i medfør af den til enhver tid gældende bekendtgørelse om optagelse på kostafdelinger.\nb) Ved transport med offentlige transportmidler ydes godtgørelse for faktisk afholdte udgifter. Transporten skal foretages på en efter de stedlige forhold billigst og mest hensigtsmæssig måde, og der skal, hvor det er muligt, anvendes abonnementskort, rabatkort o.l. Der skal i videst muligt omfang benyttes offentlige transportmidler. Hvis benyttelsen af sådanne transportmidler vil medføre urimeligt store ulemper for den pågældende elev, kan eget transportmiddel anvendes. Er det nødvendigt at anvende eget transportmiddel, ydes en kørselsgodtgørelse pr. kørt km. Den til enhver tid aktuelle sats findes på ”www.borger.dk”. Kørselsgodtgørelse ydes kun når eleven har mere end 10 km fra hjem til skole.\nc) Til elever, der er indkvarteret i medfør af den til enhver tid gældende bekendtgørelse om optagelse på kostafdelinger, ydes tillige godtgørelse af transportudgifter i forbindelse med skoleopholdets begyndelse og afslutning for rejsen til og fra indkvarteringsstedet, samt for rejsen mellem dette og bopælen i forbindelse med weekend, påske- og juleferie, såfremt betingelserne i punkt a) er opfyldt. Kørselsgodtgørelsen udbetales i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt b. Arbejdsgiveren betaler den udgift til skolehjem, som følger af, at eleven er optaget på skolehjem, når dette er nødvendigt for elevens gennemførelse af uddannelsen. Skolehjemmet ses som nødvendigt, når det følger af, at arbejdsgiveren benytter mulighederne for frit skolevalg, eller uddannelsen alene kan gennemføres på en skole, hvor eleven er berettiget til optagelse på et skolehjem efter § 3, stk. 1, i bekendtgørelse 290/2009 (mere end fem kvarters transporttid). Elevens egen flytning udløser således ikke adgang til betaling for skolehjem fra arbejdsgiveren. Betalingen fastlægges i de årlige finanslove, jf. bekendtgørelse nr. 290 af 1. april 2009.\nd) Er transport mellem flere undervisningsafdelinger af en skole nødvendig inden for samme dag, ydes der godtgørelse uanset afstand.\ne) Lærestedets betaling af transportudgifter er betinget af, at der i henhold til lov om Arbejdsgiverens Elevrefusion kan ydes refusion til de af lærestedet afholdte udgifter. Hvis refusionsordningen ophører, bortfalder lærestedets forpligtelse i henhold til stk. 1 punkt a) – d) inkl. Hvis refusionsordningen reduceres, nedsættes lærestedets forpligtelse i henhold til stk. 1 punkt a) – d) inkl. tilsvarende.\n§30 Prøvetide og ophør af uddannelsesaftalen\nStk. 1: De første 3 måneder af praktiktiden betragtes som en gensidig prøvetid, hvor enhver af parterne kan opsige aftalen uden angivelse af grund og uden varsel. Skoleophold medregnes ikke i prøvetiden. Hvis en elev på grund af sygdom er fraværende fra praktikvirksomheden i mere end 1 måned af prøvetiden, forlænges prøvetiden svarende til fraværsperioden.\nStk. 2: Efter prøvetidens udløb er uddannelsesaftalen uopsigelig, bortset fra:\na) De tilfælde, hvor parterne er enige om ophævelsen,\nb) Såfremt en af parterne væsentligt misligholder sine forpligtelser, eller\nc) Såfremt en væsentlig forudsætning for aftaleindgåelsen viser sig at være urigtig eller senere brister.\nI de under pkt. c nævnte tilfælde skal ophævelse ske inden for 1 måned efter, at den hævende part har fået kendskab til eller ved anvendelse af almindelig agtpågivenhed burde have fået kendskab til den omstændighed, som begrunder ophævelsen.\nUdelukkes eleven helt fra skoleundervisning bortfalder uddannelsesaftalen.\nVed uddannelsesaftalens udløb ophører ansættelsen automatisk.\n§31 Behandling af tvister mellem elev og praktikplads\nStk. 1: En tvist mellem elev og praktikvirksomheden skal først søges løst ved forhandling mellem parterne. Hvis enighed ikke opnås, skal tvisten indbringes for Det Faglige Udvalg eller den, der måtte være sat i stedet af Det Faglige Udvalg med henblik på at opnå et forlig.\nStk. 2: Såfremt der ikke derved opnås forlig, kan tvisten indbringes for Tvistighedsnævnet, der bl.a. kan træffe afgørelse om ophævelse af en uddannelsesaftale og erstatning til skadelidte.\nStk. 3: Senest 8 uger efter, at Tvistighedsnævnet har truffet afgørelse, kan sagen af hver af parterne indbringes for domstolene.\nStk. 1: Hvor kan tillidsrepræsentant vælges?\na) På enhver tandklinik kan de af overenskomsten mellem HK/Privat og Tandlægeforeningen omfattede medarbejdere af deres midte vælge en til at være deres tillidsrepræsentant over for tandlægen eller dennes stedfortræder.\nb) På tandklinikker, hvor der i hver enkelt praksis beskæftiges 5 medarbejdere eller derunder under overenskomstens område, kan der dog kun vælges tillidsrepræsentant, såfremt parterne er enige herom.\nStk. 2: Valget af tillidsrepræsentant:\na) Tillidsrepræsentanten vælges af og blandt de anerkendt dygtige medarbejdere, som er medlemmer af HK, og som har været ansat mindst ét år på den pågældende klinik. Hvor sådanne ikke findes i et antal af mindst 4, suppleres dette tal med de medarbejdere, der har arbejdet der længst.\nb) Valget af tillidsrepræsentant bør finde sted på tandklinikken og i dennes åbningstid.\nc) Parterne er enige om det ønskelige i, at flest mulige stemmeberettigede deltager i valg af tillidsrepræsentant.\nd) Beskyttelse af tillidsrepræsentanten indtræder, når valget er kommet til arbejdsgiverens kendskab. Valget er dog først gyldigt, når resultatet er godkendt af den lokale HK-afdeling og af denne er meddelt Tandlægeforeningen.\ne) Eventuel indsigelse fra Tandlægeforeningens side imod det foretagne valg skal være HK/Privat i hænde senest 14 dage efter modtagelsen af meddelelsen om valget.\nf) En medarbejder, der ophører med at være tillidsrepræsentant efter at have virket som sådan i mindst et år, og som fortsat er beskæftiget på klinikken, har krav på seks ugers opsigelsesvarsel ud over medarbejderens individuelle varsel, hvis medarbejderen opsiges inden for et år efter ophøret af tillidsrepræsentanthvervet. Denne regel gælder alene for ophørte tillidsrepræsentanter. Parterne er enige om, at man med det forlængede opsigelsesvarsel fraviger funktionærlovens § 2 om, at funktionæren fratræder ved en måneds udgang, og dette er til gunst for funktionæren.\nStk. 3: Tillidsrepræsentantens opgaver:\na) Det er tillidsrepræsentantens pligt såvel over for sine kolleger som over for tandlægen at gøre sit bedste for at jævne ethvert opstået stridsspørgsmål og vedligeholde et godt og roligt samarbejde på klinikken.\nb) I anliggender vedrørende løn- og arbejdsforhold kan tillidsrepræsentanten forelægge klager eller henstillinger for tandlægen. Når en foreliggende sag kun berører en enkelt eller enkelte medarbejderes personlige anliggender, bør disse selv direkte over for tandlægen forelægge klager eller henstillinger til mulig direkte afgørelse i foreliggende tilfælde.\nc) Er tillidsrepræsentanten ikke tilfreds med tandlægens afgørelse, kan tillidsrepræsentanten frit anmode HK om at tage sig af sagen, men det er tillidsrepræsentantens og kollegernes pligt at fortsætte arbejdet uforstyrret.\nd) Udførelsen af de tillidsrepræsentanten påhvilende hverv, skal ske på en sådan måde, at det er til mindst mulig gene for tillidsrepræsentantens arbejde, og såfremt tillidsrepræsentanten for at kunne opfylde sine forpligtelser må forlade sit arbejde, må dette kun ske efter forudgående aftale med tandlægen eller dennes stedfortræder.\ne) Såfremt der er it- og internetadgang på tillidsrepræsentantens arbejdsplads, skal tillidsrepræsentanten for at udføre sit hverv have adgang hertil.\nf) Tillidsrepræsentanten har umiddelbart efter det første valg ret til at starte på grunduddannelse for tillidsrepræsentanter (4 uger), og kan under fornødent hensyn til klinikkens drift afslutte grunduddannelsen inden for 2 år. Arbejdsgiveren bevilliger den nødvendige frihed til deltagelse i uddannelsen. Alle udgifter – herunder også tabt arbejdsfortjeneste – dækkes af FIU-fonden således at arbejdsgiveren ikke har udgifter herved.\nStk. 4: Afskedigelse af tillidsrepræsentant:\na) En tillidsrepræsentants afskedigelse skal begrundes i tvingende årsager. Det er en selvfølge, at den omstændighed, at en medarbejder fungerer som tillidsrepræsentant, aldrig må give anledning til, at den pågældende afskediges, eller at den pågældende stilling forringes.\nb) Tillidsrepræsentantens ansættelsesforhold kan ikke afbrydes inden for opsigelsesperioden, og inden HK/Privat har haft mulighed for at få afskedigelsens berettigelse gjort til genstand for fagretlig behandling, medmindre der på lokalt plan er enighed herom. Det bør tilstræbes, at sagens eventuelle fagretlige behandling skal fremmes mest muligt, således at afgørelsen foreligger inden opsigelsesperiodens udløb.\nc) Disse regler gælder dog ikke, dersom tandlægen foretager en berettiget bortvisning af tillidsrepræsentanten i medfør af Funktionærlovens § 4.\nd) Fastholder en tandlæge sin afskedigelse af tillidsrepræsentanten, efter at afskedigelsen er kendt uberettiget ved den fagretlige behandling, er tandlægen ud over lønnen i opsigelsesperioden pligtig at betale en godtgørelse, hvis størrelse skal være afhængig af sagens omstændigheder. Denne godtgørelse er endelig, således at der ikke tillige kan kræves godtgørelse efter regler om urimelig afskedigelse.\ne) Spørgsmålet om berettigelsen af en tillidsrepræsentants afskedigelse og størrelsen af den tillidsrepræsentanten eventuelt tilkommende godtgørelse afgøres endeligt ved faglig voldgift, såfremt sagen afgøres ved fagretlig behandling.\nf) Foreligger der i sagen sådanne særlige forhold, som klart giver udtryk for, at der har foreligget organisationsforfølgelse, kan dette spørgsmål indbringes for Arbejdsretten.\ng) Afskedigelse af en forhenværende tillidsrepræsentant behandles efter bestemmelsen i stk. 2, litra f.\nStk. 5: En medarbejder, der ophører med at være tillidsrepræsentant efter at have virket som sådan i en sammenhængende periode på mindst tre år, og som fortsat er beskæftiget på klinikken, har ret til en drøftelse med arbejdsgiveren om medarbejderens behov for faglig opdatering. Drøftelsen afholdes senest inden for en måned fra ophøret af tillidsrepræsentanthvervet og på medarbejderens foranledning.\nSom led i drøftelsen afklares det, om der foreligger et behov for faglig opdatering, og hvordan denne opdatering skal finde sted. Medarbejderen dokumenterer overfor arbejdsgiveren behovet for faglig opdatering og præsenterer en relevant kursusplan over den nødvendige og realistiske efteruddannelse. Som et led i drøftelsen afklares det desuden, hvor og hvornår denne opdatering skal finde sted.\nKan parterne ikke opnå enighed, kan organisationerne inddrages med henblik på en afklaring og løsning vedr. det aktuelle uddannelsesmæssige behov for opdatering, ud fra de nævnte kriterier, jf. ovenfor.\nMedarbejderen deltager i den faglige opdatering uden fradrag i lønnen. Det er en forudsætning, at der kan ydes lovbestemt løntabsgodtgørelse til uddannelsen. Løntabsgodtgørelsen tilfalder virksomheden.\nStk. 6: Reglernes bortfald\nNærværende regler for tillidsrepræsentanter bortfalder uden særskilt opsigelse samtidig med eventuelt bortfald af overenskomstforholdet mellem HK/Privat og Tandlægeforeningen.\nStk. 1: Såfremt der er it- og internetadgang på arbejdsmiljørepræsentantens arbejdsplads, skal arbejdsmiljørepræsentanten for at udføre sit hverv have adgang hertil.\nStk. 2: Afskedigelse af arbejdsmiljørepræsentanter behandles efter § 32, stk. 4 vedr. afskedigelse af tillidsrepræsentanter.\nStk. 1: Sager af enhver art, herunder også sager i henhold til lovgivningen om arbejdsmiljø og sager om ligeløn, skal først søges løst ved forhandling mellem arbejdsgiveren og den enkelte medarbejder. Den eventuelle tillidsrepræsentant medvirker til at løse sagen.\nHvis enighed ikke opnås, og hvis sagen ønskes videreført, skal den jf. parternes Hovedaftale, bilag 1, indbringes for organisationerne. Organisationerne er Tandlægeforeningen og HK/Privat samt HK’s lokalafdelinger.\nStk. 2: Indbringelse af sag for organisationerne\nHenvendelsen rettes skriftligt til den modstående organisation og skal angive de berørte parter og en beskrivelse af de kendsgerninger, som ligger til grund for uoverensstemmelsen. Sagen skal beskrives således, at en afgørelse vil kunne ske på grundlag af oplysningerne i henvendelsen.\nStk. 3: Organisationsmøde\nHvis uoverensstemmelsen ikke kan løses på grundlag af de foreliggende oplysninger, kan hver af organisationerne anmode om afholdelse af et organisationsmøde. Tid og sted for mødet skal være aftalt hurtigst muligt og senest 14 hverdage efter modtagelse af anmodning herom.\nDatoen for organisationsmødet skal, hvis ikke andet aftales, ligge inden for et tidsrum af højst 1 måned.\nOrganisationsmødet afholdes i Tandlægeforeningens lokaler, medmindre andet er aftalt mellem parterne. Der udarbejdes et forhandlingsprotokollat, som underskrives på vegne af Tandlægeforeningen og HK/Privat.\nParterne er enige om, at organisationsmøde kan erstattes af skriftlig og/eller telefonisk forhandling, hvis parterne er enige herom.\nStk. 4: Hvis enighed ikke kan opnås\nHvis der ikke opnås enighed ved organisationsmødet beskrives modsætningerne i forhandlingsprotokollatet. Endvidere meddeler organisationerne senest 14 hverdage fra mødets afslutning, om sagen bliver videreført eller henlagt. Hvis sagen videreføres meddeles det modparten, om den ønskes indbragt for Afskedigelsesnævnet, voldgiftsret, arbejdsret eller som retssag ved de civile domstole.\nParterne er enige om, at i de situationer, hvor en sag er forhandlet skriftligt eller telefonisk, betragtes forhandlingen som afsluttet på det tidspunkt, hvor den seneste partsunderskrift er tilføjet, og alle tidsfrister i relation til såvel parternes overenskomst som parternes Hovedaftale regnes fra hverdagen herefter.\nVed anlæggelse af sager for Afskedigelsesnævnet i henhold til § 6, stk. 2, i parternes Hovedaftale, kan tidsfristen fraviges efter aftale mellem organisationerne.\nSager om ligeløn behandles altid ved faglig voldgift. Parterne er enige om, at opmanden udpeges blandt Højesteretsdommere i et under LO/DA’s Ligelønsnævn, og at sager om ligeløn behandles efter regler i den til enhver tid gældende ligelønslov.\nStk. 5: Generelle spørgsmål\nOrganisationerne kan i spørgsmål af generel karakter, om forståelse af overenskomsten eller særlige sagsområder anmode om, at HK/Privat (Forbundssektoren) er repræsenteret ved organisationsmødet.\n§35 Frihed til vejledning ved opsigelse\nMed virkning fra 1. maj 2014 har medarbejdere, som opsiges på grund af omstruktureringer, nedskæringer, virksomhedslukning eller andre driftsmæssige forhold, ret til frihed med løn i op til 2 timer til at søge vejledning i arbejdsløshedskassen/den faglige organisation.\nVejledningen skal placeres hurtigst muligt efter opsigelsen under fornødent hensyn til virksomhedens drift.\nStk. 1: Overenskomsten træder i kraft den 1. marts 2017 og kan tidligst opsiges til ophør den 29. februar 2020. Opsigelsesfristen er 3 måneder.\nStk. 2: Selv om overenskomsten er opsagt eller udløbet, er parterne dog forpligtet til at overholde dens bestemmelser, indtil anden overenskomst træder i stedet, eller arbejdsstandsning er iværksat, jf. § 8 i parternes Hovedaftale (bilag 1).\nPROTOKOLLAT I Pensionsordning\nMed virkning fra 1. november 1993 blev der oprettet pensionsordning i FagPension (ændret til Funktionærpension, nu Pension for Funktionærer – PFA), bl.a. med det vilkår, at den eksisterende gruppelivsforsikring, som var tegnet af Tandlægeforeningen og betalt af arbejdsgiverne blev afviklet, således at dobbeltdækning blev undgået. Forsikringssummen udgjorde kr. 60.000.\nFra 1. november 1993 udgjorde forsikringssummen i den af FagPension tegnede gruppelivsforsikring kr. 60.000. Tandlægeforeningen opsagde derfor sin forsikringsaftale med Forenede Gruppeliv med udgangen af 1993.\nIfølge overenskomstens § 20, stk. 8, er medarbejdere under overenskomstens område, som senest den 1. marts 1993 var tilsluttet en anden pensionsordning, undtaget for den obligatoriske pensionsordning i FagPension, såfremt pensionsbidraget svarer til det til enhver tid overenskomstaftalte, og arbejdsgiveren administrerer den pågældendes pensionsordning ved indbetaling direkte til det pågældende pensionsinstitut.\nDer er mellem parterne enighed om, at Tandlægeforeningen indestår for gruppelivs-dækningen for de medarbejdere, som ifølge § 20, stk. 8, er undtaget for pensionsordningen i FagPension, såfremt den individuelt tegnede pensionsordning ikke indeholder gruppelivsforsikring.\nDet er yderligere en betingelse, at medarbejderne er indplaceret på b satserne og ikke er fyldt 60 år.\nModregning i satsstigninger\nMellem organisationerne er det aftalt, at stigningen i satserne ikke kan modregnes i personlige tillæg.\nDer er dog enighed om, at udgangspunktet er, at personlige tillæg kan modregnes i fremtidige overenskomstmæssige stigninger, selv om parterne i flere overenskomstperioder har aftalt, at modregning ikke kan finde sted. Modregning kan således gøres gældende ved fremtidige fornyelser af overenskomsten.\nImplementering af EU-direktiver\nParterne er enige om at følgende EU-direktiver er implementeret i overenskomsten:\nEU-direktiv 97/81/EF af 15. december 1997 om rammeaftalen vedrørende deltidsarbejde\nEU-direktiv af 3. juni 1996 T (96/34) om rammeaftale vedrørende forældreorlov\nEU-direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden\nImplementering af direktiv om forældreorlov\nParterne er enige om, at forældreorlovsdirektivet implementeres ved aftale. Grundlaget for implementeringen er forældreorlovsdirektivet.\nParterne tilstræber, at implementeringen er tilendebragt snarest muligt og i løbet af overenskomstperioden.\nOrganisationerne finder det ønskeligt med en større fleksibilitet på arbejdsmarkedet, således at flest mulige tilbydes beskæftigelse uanset eventuelle grader af nedsat erhvervsevne i forbindelse med graviditet, og at gravide som princip ikke udelukkes fra deres arbejde.\nOrganisationerne er enige om at anbefale, at:\nUndgå unødige fraværsmeldinger i forbindelse med graviditet og fremme fastholdelse\nFremme bevidstheden hos ledelse og medarbejdere om gravides arbejdsmiljø\nDer henvises i den forbindelse til Arbejdstilsynets vejledning A.1.8., oktober 2015 om gravide og ammendes arbejdsmiljø, og Arbejdstilsynets til enhver tid gældende bekendtgørelse med bilag om arbejdets udførelse, p.t. bekendtgørelse nr. 559 af 17. juni 2004.\nDer henvises til parternes fælles vejledning om gravides arbejdsmiljø på tandklinikker.\nBestemmelserne er gældende for ansættelsesforhold omfattet af overenskomsten mellem HK/Privat og Tandlægeforeningen.Denne aftale er indgået i medfør af ferieloven. Aftalen, som herefter indgår i overenskomstgrundlaget mellem ovennævnte organisationer, medfører at der for medarbejdere omfattet af overenskomsten gælder nedenstående fravigelser fra ferieloven.\n§2 Fagretlig behandlingUoverensstemmelser, som måtte opstå som følge af denne aftale, behandles fagretligt. Sager om brud på aftalen behandles efter de herfor gældende regler, herunder i Arbejdsretten.\n§3 Overførsel af ferieParterne kan aftale, at optjente og ikke afholdte feriedage ud over henholdsvis 20 eller 24 dage (alt efter om den ansatte har en 5 eller 6 dages uge) kan overføres til det følgende ferieår. Aftale om ferieoverførsel skal indgås inden ferieårets udløb den 30. april.\nEn aftale om overførsel af ferie skal indgås skriftligt mellem parterne. Parterne anbefaler, at den som bilag 4 optrykte aftaleblanket anvendes. Hvis den som bilag 4 optrykte aftale ikke benyttes, skal aftalen om ferieoverførsel alligevel som minimum indeholde de samme punkter som den optrykte aftale, der er godkendt af organisationerne.\nHvor en medarbejder har overført ferie bør der ved udløbet af hvert ferieår udarbejdes en aktuel aftale, således at det kontinuerligt er klart for både medarbejderen og arbejdsgiveren, hvor meget overført ferie, medarbejderen har ret til at afholde.\nHvis en medarbejder inden ferieårets udløb er forhindret i at afholde ferie på grund af egen sygdom, barselsorlov eller orlov til adoption, kan parterne aftale, at medarbejderen i stedet for at få ferien udbetalt kontant ved ferieårets afslutning, helt eller delvist overfører den optjente ferie til det efterfølgende ferieår.\nOverførsel af sådan ferie kan aftales uanset antallet af overførte feriedage i øvrigt. Aftalen indgås og feriedagene afholdes efter de samme regler som er gældende for overført ferie i henhold til denne aftale i øvrigt.\n§4 Placering og afholdelse af overført ferieOverført ferie efter denne aftale afholdes forud for anden ferie, jf. ferielovens § 18.\nEr der ikke ved indgåelsen af aftalen om ferieoverførsel eller senere truffet aftale om den overførte feries placering, placeres denne som restferie. Det vil sige, at arbejdsgiveren, hvis enighed om placering af ferien ikke kan opnås, med en måneds varsel kan pålægge medarbejderen at afholde den overførte ferie.\nUanset antallet af overførte feriedage har medarbejderen alene krav på at afholde 3 ugers hovedferie i sammenhæng.\nEn medarbejder, der får løn under ferie, har ret til den sædvanlige og fast påregnelige løn på det tidspunkt, hvor medarbejderen holder den overførte ferie\nEn medarbejder, der har ret til feriegodtgørelse, har ved afholdelse af den overførte ferie ret til den feriegodtgørelse, som er optjent til den pågældende overførte ferie.\n§6 Afregning ved medarbejderens fratræden\nHvis medarbejderen, der har ret til overført ferie, fratræder, inden ferien er afholdt, bortfalder retten til efter fratrædelsen at afholde mere end 25 dages ferie i ét ferieår. Der skal herefter beregnes feriegodtgørelse for feriedage ud over 25. Feriegodtgørelsen beregnes som anført i ferielovens § 19, stk. 4, jf. § 30, stk. 4. Feriegodtgørelsen afregnes direkte til medarbejderen, hvis denne normalt ville have været berettiget til løn under ferie. I andre tilfælde afregnes beløbet til Ferie Konto.\nHvis en medarbejder er sygemeldt inden ferien begynder, og herefter bliver rask under en kollektiv ferielukning, kan medarbejderen – hvis muligt – genoptage arbejdet og har så ret til at få ferien placeret på et andet tidspunkt. Er der ikke mulighed for at tilbyde medarbejderen beskæftigelse under den kollektive ferielukning, betragtes ferien som påbegyndt på tidspunktet for sygdommens ophør.\nDen ferie, som medarbejderen på grund af sygdom har været forhindret i at holde, kan – ved gensidig aftale – afholdes i forlængelse af den oprindeligt varslede ferie.\nTandlægeforeningen giver tilsagn om, at man vil anbefale de vikarbureauer, der har indgået overenskomst med HK.\nMed virkning fra 1. marts 2014 er der endvidere aftalt følgende:\nHvor en fagretlig sag om vikarbureauer er indledt mod et vikarbureau, som ikke har tiltrådt en overenskomst (og derfor er omfattet af vikarloven), skal brugervirksomheden, som vikaren har været udsendt til, på anmodning fra en af overenskomstparterne informere om, hvilke lokalaftaler og kutymer virksomheden har meddelt, at vikarbureauet skal overholde for de arbejdsfunktioner, vikarerne udfører på klinikken.\nBestemmelsen ændrer ikke på, at alene vikarbureauer, der har tiltrådt overenskomsten, er ansvarlig for, at overenskomsten m.v. er overholdt for vikarerne.\nBrugervirksomheden hæfter ikke for vikarbureauets eventuelle overtrædelser men alene for overholdelse af oplysningspligten.\nAftalen vedr. oplysningspligten gælder for sager, der er rejst efter den 1. marts 2014.\nImplementering af vikarloven\nParterne er enige om, at LOV nr. 595 af 12/06/2013, Lov om vikarers retsstilling ved udsendelse af et vikarbureau m.v. med ændring af 16/12/2014 - LOV nr. 1369, §1, implementerer EU-direktivet om vikararbejde.\nFokus på antal elever\nParterne er enige om fortsat at have fokus på at opretholde antallet af tandklinikassistentelever i privat praksis samt løbende at drøfte eventuelt behov for indsats.\nDer er opnået enighed mellem overenskomstparterne om, at der i overenskomstperioden optages drøftelser med henblik på at afdække et eventuelt behov for finansiering af uddannelse af tillidsrepræsentanter samt at analysere eventuelle løsningsmodeller.\nTid til transport ved efteruddannelse\nDer er mellem overenskomstparterne enighed om, at man i overenskomstperioden arbejder på en forenkling af overenskomstens § 24, stk. 6.


Når renlighed og orden bliver en besættelse - Sindet er vidunderligt - Psykologi\nkærlighedsbrev til familien\nbrev til et års engagement\nsår, der ikke lukker\ndsm 5 personlighedsforstyrrelser\nNår renlighed og orden bliver en besættelse\nNormalt giver renlighed og orden os velvære. Vi kan alle godt lide at ordne eller rense vores ting på en bestemt måde, men der er mennesker, der gør denne opgave til en besættelse og forårsager problemer med sameksistens i det miljø, de lever i. De er besat af renlighed og orden , mennesker, der konverterer disse begreber til et mål, ikke et middel. De ender med at være uoverskuelige med sig selv og med dem omkring dem, fordi de ikke lader andre gøre noget. De tillader ham ikke at rengøre, langt mindre til snavset .\nDe rengør huset hver dag. De arrangerer altid genstande samme sted. De bliver irriterede, hvis de støder på en støvplet eller noget, der er placeret anderledes end det, de forventede. De kontrollerer de opgaver, som andre udfører: ingen gør dem bedre end dem. De kommer endda til det punkt innervorsirsi og at gøre livet for dem omkring dem helvede. Denne mani, som i første omgang kan virke positiv, kan blive til en tvangslidelse, når den underkaster sig og skaber problemer i det omgivende miljø.\nGrænsen, der adskiller mani fra besættelse, er undertiden mere sløret, end vi forestiller os. Hvis denne besættelse forhindrer os i at opretholde et normalt liv, hvis vi investerer for meget tid på at arrangere ting, som vi vil, og vi bliver irriterede, hvis vi ikke kan kontrollere deres orden, så er vi på den rigtige vej til at lide af en obsessiv patologi hvilket kræver hjælp fra en ekspert.\nMærkeligt nok, på trods af at dette er en af de mest almindelige mode, i de fleste tilfælde er ordenens og renhedens galninger ikke klar over, at deres besættelse er blevet et problem . For dem, der bor omkring ham og hele tiden lider under deres beskyldninger og deres krav, bliver sameksistens uudholdelig, og rutine er et rigtigt helvede.\nHvordan hjælper jeg disse obsessive mennesker?\nPatologier af denne type stammer normalt fra ungdomsårene eller i de første år af voksenalderen. I modsætning til hvad der sker med andre lidelser, i de fleste tilfælde er denne mani forbundet med et aspekt af personligheden og ikke med et problem . Faktisk med den hensigt at hjælpe og mindske besættelsens angst, underkaster familien sig sine regler, adlyder og holder tingene i orden og med den krævede renlighed; efter et stykke tid skader denne 'underkastelse' imidlertid den obsessive person i stedet for at hjælpe ham.\nDet vigtigste at hjælpe en person med dette problem er at få ham til at indse, at hans mani er blevet til en besættelse, besættelse som slaver alle dem der bor rundt. Hvis galningen ikke er i stand til at reducere angst og stress forårsaget af manglende evne til at udføre de opgaver, han selv pålægger, vil det være den mest rimelige mulighed at bruge en eksperts hjælp. . I disse tilfælde er psykologens hjælp rettet mod at sikre, at personen er i stand til at slippe af med denne ubehagelige vægt, så han kan forbedre sit liv og følgelig livet for dem omkring ham.\nEt smukt sind: når det er muligt at leve med skizofreni\nTil dem der ikke længere er der, til dem der hviler i vores hjerter\nKraften i et smil\nLæret hjælpeløshed slutter med trang til at kæmpe\nVold hos unge par, hvad sker der?\nVi er hvad vi spiser, men også hver bog, vi læser\nLykke er ikke at gøre det, du elsker, men at elske det, du gør\nKærlighed er nøglen til børns hjerneudvikling


Ældre Sagens forslag til kommende regering | folketingsvalg '19\nFolketingsvalget har stor betydning for både nutidens og fremtidens ældre. Det er nu, vi skal sikre en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, mere sammenhæng i sundhedsvæsenet og styrke ældreplejen.\nDet danske samfund er i disse år præget af en aldrende befolkning. Vi lever længere, og der bliver flere danskere over 65 år.\nBedre løsninger for de nedslidte\nFlere bliver længere på arbejdsmarkedet, men nogle bliver nødt til at stoppe med at arbejde, før de når pensionsalderen, fordi de er slidt op. Der skal findes værdige og holdbare løsninger til dem, der efter et langt arbejdsliv ikke kan mere.\nSundhedsvæsenet skal hænge bedre sammen\nDerudover er der fortsat behov for et mere sammenhængende tilbud fra sundhedsvæsenet på tværs af hospital, kommune og egen læge.\nSvækkede ældre får ikke tilstrækkelig hjælp\nMantraet for ældreplejen i Danmark har i en lang årrække været ’Længst muligt i eget hjem’. Sådan er det stadig. Men mange svækkede ældre får ikke den hjælp, de har brug for.\nHjemmehjælpen er beskåret, og det er svært at rekruttere nok personale til ældreplejen.\nLæs mere om vores anbefalinger til den kommende regering og Folketinget herunder.\nLæs Ældre Sagens forslag til en styrket pleje og omsorg til svækkede ældre\nFor mange mennesker er for slidte til at arbejde, for unge til at gå på pension og for raske til at få førtidspension. Nedslidte skal sikres en værdig afslutning på arbejdslivet med en ny model for seniorførtidspension.\nLæs Ældre Sagens forslag til en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet\nMere sammenhæng i sundhedsvæsenet\nDer er behov for at udvikle sundhedsvæsenet, så enhver patient har et værdigt møde med sundhedsvæsenet. Der skal være sammenhæng i behandlingen, og du skal som patient kunne være tryg ved at få en høj kvalitet, uanset hvor du bor i landet.\nLæs Ældre Sagens forslag til mere sammenhæng i sundhedsvæsenet\nSe Ældre Sagens politiske resultater de seneste 10 år


Play på Iphone 3\nTdc play er plydselig ikke mulig at aktiverer på vores datters iPhone 3. Er der lukket for adgang? På vores søns iphone 4 er den nye app rimelig ustabil og går ofte ned. er der nogle svar på disse udfordringer. Ellers skal vi finde et andet teleselskab med spotify?\nProblemer med CLICK-kort\nJeg har købt et alarmanlæg, som jeg regnede med at installere her i weekenden. Til anlæggets GSM-modul har jeg købt et TDC CLICK kort, som ankom i morges. Jeg har aktiveret CLICK-kortet som beskrevet i velkomstbrevet. Der er "startsaldoen" på kortet, og jeg har også tanket lidt ekstra på. J...\nHJÆÆÆÆÆLP!!! Hvorfor kan det ikk lykkedes mig at sætte et internet kabel i router og nummer 2 computer,så der kommer net på computer nummer 2???\nTDC HomeBox installation\nHello, I am trying to install my new TDC HomeBox ADSL for broadband. When I install it, the DSL LED is still only flashing and according to the manual it is supposed to just glow. Other than this LED, the WiFi LET is glowing constantly (no flashing there). What should I do? Also when I lo...\nSvarer TDC ikke på forespørgsler?\n8. 11. fik jeg automatisk svarmail om, at mit regningsspørgsmål ville blive besvaret i løbet af 4-6 arbejdsdage. Enten gider I ikke svare eller også har I meget får arbejdsdage!\nHvis TDC sætter priser op\nSå vil det være på tide, at finde en anden udbyder end TDC.... I forvejen syntes jeg, at vi allerede betaler mest, og har det ringeste udvalg i HD kanaler....hvad syntes i ?\nHvorfor jeg ikke kan se castle????\nHej alle.. Jeg kan ikke se serien castle? Altså sæson 1 kan jeg godt se, men ikke de andre?? pleas hjælp!!!\nMin Nokia 1800 trænger til et nyt batteri.Hvor kan den købes? Vil helst handle i en fysisk butik. Jeg kan ikke finde den,i en TDC butik.Batteriet hedder BL-5CB. Skulle passe til disse tlf. Nokia 1600 og C1-02. Men disse kan jeg heller ikke finde. Jeg tænker på,er Nokia 1800 (1600...\nKan ikke afspille sange i TDC play\nNu har jeg lige fået TDC play på min iphone. Jeg kan afspille 4 sange, men hvis jeg prøver at afspille andre andre sange, får jeg bare beskeden "der er ikke plads til mere end 100 sange på en playliste. 0 sange blev tilføjet listen" men der er kun de 4 sange på min liste? Hvordan får man den til at...\nHalløj i forum! Hvordan sikrer man sig at man har den seneste firmware på sin HomeBox? Harware version: 3DK04-01 Firmware version: Fast3DK04_7AT046 /Kasper\nMærkelige farver på PC-skærm\nJeg har en ældre Dell PC-fladskærm, som nu foruden PC'en også er sat til en TDC Multiroom-box fordi jeg gerne vil kunne se TV på PC-skærmen. Jeg har førsøgt både via HDMI m. HDMI-DVI konverter og via scart m. SCART-S-Video konverter (min skærm har ikke indgang for HDMI eller SCART). Men farvern...\nfastfrysning ved afspilning af optaget program\njeg har med flere dages mellemrum pludselig oplevet, at mit TV fryser fast mens jeg ser et optaget program. Det er sket henimod slutningen af pro grammet men før reklamerne. Ærgerligt ikke at få det sidste med af programmerne. Boksen viser så rød knap og kan IKKE slukkes uanset hvor meget jeg trykke...\nProblem med modtagelse af kinesiske SMS beskeder\nJeg her et mobil nr., som virker når jeg er i kontakt med kinesiske nr., men som IKKE kan modtage SMS fra kinesiske mobil nr. Hvorfor kan jeg ikke modtage fra dem, når de kan modtage fra mig????


13. januar 2016 kl. 11:28 #218568\nRingede til JyskeBank også – de havde samme besked – at man ikke kunne få netbank på en kreditorbeskyttet konto.\nDet er et vilkår for at have en kreditor beskyttet konto i Nordea sagde personen i mobilbanken – synes det er yderst mærkværdigt at fordi man får en erstatning for noget så skal man igennem en masse – for faktisk at få pengende ud.\nArgumenterede også for at jeg ikke skulle sætte penge ind, da det ville frigøre min konto fra kreditorbeskyttelse. Så skulle bare kunne overføre fra den til min egen konto, når der var brug for det.\nTror jeg må tage den lange vej, og ringe til samtlige banker og høre om den smarteste løsning.


»Det er jo en lillebitte mikroskopisk del af noget godt for vores miljø«\n30/07/2017 KL. 21:00\nOver hele landet forsøger frivillige danskere at gøre en forskel i kampen mod plasticforurening. Alt hjælper, mener stifteren af miljøorganisationen Plastic Change.\nJulie Müller fra Hvide Sande har iværksat strandrensninger langs Vestkysten for at skabe bevidsthed omkring mængden af plasticaffald på stranden. Foto: Astrid Dalum\nI en artikelserie ser vi nærmere på plastic som et kulturelt symbol på det moderne forbrugersamfund.\nPlastic er især i de seneste 50 år blevet et af verdens førende materialer, fordi det har nogle helt åbenlyse styrker. Men der er også nogle alvorlige miljømæssige skyggesider ved vores store plasticforbrug.\nEt enkelt klik på skærmen, og informationerne toner frem. Et grønt flueben fortæller, at den hudcreme, jeg lige har taget ned fra hylden, ikke indeholder mikroplastic. I teksten fremgår det, at det er sikkert at bruge. Et andet produkt får et orange advarselsskilt til at lyse op. Her fortæller teksten, at produktet


Selv om en vegetarisk kost kan være bedst for at reducere dit blodtryk, betyder det ikke, at du skal skære alt kød, fisk og fjerkræ ud af din kost. Rødt kød er især forbundet med forhøjet blodtryk, men du kan stadig spise små mængder magert, uforarbejdet rødt kød. Fisk og skindløst fjerkræ er dog sundere valg for personer med højt blodtryk.\nElektrolytmineralkalium kan bidrage til at modvirke den negative virkning af natrium på blodtrykket. Mange typer fisk og skaldyr er gode kilder til kalium, hvilket gør dem nærende valg for at opfylde dit anbefalede proteinindtag. For eksempel giver en 3-ounce servering af laks eller pompano 15 procent af den daglige værdi for kalium, og makrel, lingcod, hellefisk og gulfinnet tun giver mindst 10 procent af den daglige værdi pr. Portion. Muslinger og whelk er andre kalium-rige skaldyr valg.\nKosttilstande til at stoppe hypertension eller DASH diæt anbefaler både fjerkræ og fisk til at opfylde dine proteinbehov, hvilket giver op til seks portioner om dagen fisk, fjerkræ eller magert rødt kød. Kylling er også relativt høj i kalium, med ca. 383 milligram eller 9 procent af DV, pr. 3 ounce servering. Vælg skindløst fjerkræ, som har tendens til at være lavere i fedt end mange stykker rødt kød.\nFolk med højt blodtryk bør begrænse mængden af mættet fedt, de får i deres kost. Dette indebærer typisk at spise lidt rødt kød og vælge mellem de skæmmeste nedskæringer, når du spiser det. Oksekød og lam har en moderat mængde kalium med henholdsvis 290 milligram og 259 milligram pr. Portion. De mest skæbne stykker af kød omfatter dem, der indeholder ordene “runde” eller “loin” i deres navn, samt flankebøf og 95 procent magert kød.\nBegræns mængden af natrium i din kost for at holde dit blodtryk under kontrol. Det betyder, at du bruger krydderurter, krydderier og frugtsaft til at smage dit kød, fjerkræ og fisk i stedet for salt eller færdige saucer, der ofte indeholder store mængder natrium. Afskår ethvert synligt fedt fra rødt kød og fjerkræ, inden du laver mad, og brug sunde madlavningsmetoder som stampning, kogning, grilling, stegning og dampning i stedet for stegning.\nPrevious Previous post: Voksen adhd kost\nNext Next post: Om bark som hoste hos børn


Escort Voksen Massage Ølstykke\n22.11.2015 - Posted by: escort voksen massage ølstykke - In category: Side seks tantra ålborg - 0 comments\nSe alle selvstændig Escort og Massage piger i Danmark. års jubilæum finansieret af excort thai massage ølstykke sønder rind escort bornholm thaimassage frederiksberg For modne voksne, hvornar virker p-piller. Facesitting and happy ending,,kroffer for ,- Oil massage 10 minutes before or after Escort. SMUKKE DANSKE PIGER! Tlf. 42 97 77 11Storkøbenhavn.\nTeen: Escort voksen massage ølstykke\nEscort voksen massage ølstykke 730\nSexy fuck domina dark Creampie gangbang thai 4 you hillerød\nADAM OG EVA SWINGER MASSAGE & ESCORT Thai luder århus danish barbie porn\nGentlemenhouse moon massage københavn 325\nSexklub kbh bliv escort HOT PATRICIA IN ESBJERG Tel 24Hrs. Denis blev bortført af sine venner: Mit navn er KAROLINA, jeg er her, venter på dig. Jeg har lange sorte krøller hår og en lækker model k HOT HOT NEW VALENTINA IN AALBORGMine tjenester kan være en super aktiv Trans Ser frem til at møde ELSKER FRÆKKE SEX-LEGE OG FORFØRE DIG MED\ndanskpige Massage og Escort :Sexy ;-) Mød mig hos Pussygalores på Frederiksberg om torsdagen og hver anden søndag. Massage & escort. Klik på de http:// ceglaste.eu Megastorbarmet uimodståelig fræk voksen buttet efterårs elskerinde Tidsbestilling. Græsk Massage Thaimassage Anmeldelser Svenderup Yoni Massage Odense Intim Dating Over 50 Randlev Hentai Free Escort Ringkøbing Nørrehus Ballum . -film-online-tegnefilm-for- voksne -olling-big-tit-anal-free-porn-danish-hejlskov.\nNeger bryster dorthe damsgaard\nEscort massage sjælland værelse til leje odense\nParkering ved hamborg lufthavn viagra uden recept\nMin liderlige kone thai istedgade\nThai massage lundby escort piger vejle