Informationspjece Byskovgård. Specialafdelingen - PDF\nInformationspjece Byskovgård. Specialafdelingen\nDownload "Informationspjece 2010. Byskovgård. Specialafdelingen"\n1 Informationspjece 2010 Byskovgård Specialafdelingen\n2 Byskovgård Specialafdelingen Søløverne En del af en integreret institution Byskovgård er en integreret børneinstitution med en vuggestueafdeling, en børnehaveafdeling og en specialafdeling. Institutionen er et kommunalt dagtilbud og er beliggende i den østlige del af Slagelse by. I Byskovgård arbejder vi på at skabe et inkluderende miljø, hvor alle børn får mulighed for at være en vigtig del af fællesskabet. I dette arbejde tager vi afsæt i Slagelse Kommunes sammenhængende Børne- og Ungepolitik. Såvel indendørs som udendørs er institutionen indrettet, så børn med hjælpemidler har mulighed for at færdes. Vi lægger vægt på at udnytte de særlige muligheder institutionen giver, for at børnene kan deltage i, og være en del af, lege- og aktivitetsfællesskaber på tværs af afdelingerne. Målgruppe Specialtilbuddet er primært rettet mod børn, der har varig nedsat funktionsevne på det fysisk/motoriske område. Vi modtager børn i alderen 0 6 år. Det kan være børn med cerebral parese, rygmarvsbrok, muskelsygdomme, kromosom- og hjertefejl, samt børn med syns- eller hørenedsættelse eller kombination af flere forskellige funktionsnedsættelser. Vi modtager desuden børn med mindre indgribende funktionsnedsættelser f.eks. udtalt hybermobilitet. Derudover børn født meget præmaturt og børn uden egentlig diagnose, hvor der er en udredning igang. Visitation Visitation foregår centralt gennem Slagelse kommunes visitationsudvalg. Henvendelse vedr. visitation til afdelingen forgår via Pædagogisk Psykologisk Rådgivning.\n3 Børnegruppen i Specialafdelingen hedder Søløverne. Vi er normeret til 12 børn. Der er ansat pædagoger, pædagogmedhjælpere og fysioterapeut i afdelingen. Det første besøg På det første besøg i institutionen viser vi forældrene rundt. Forældrene fortæller om deres barn, og vi fortæller om Byskovgård, og hvordan vi arbejder. I forbindelse med barnets start, kan der desuden være behov for et møde med deltagelse af forældre og relevante samarbejdspartnere omkring barnet. Formålet med dette møde er at formidle viden om barnet fra alle parter, så det klargøres, hvad tilbuddet skal rumme. Primærpædagog Det enkelte barn får tilknyttet en pædagog, som er familiens primære samarbejdspartner. Primærpædagogen er ansvarlig for forældrekontakten, afholder forældresamtaler, udfærdiger handleplaner, laver udviklings- og funktionsbeskrivelser, samarbejder med relevante samarbejdspartnere, samt sikrer at alle kolleger får de nødvendige oplysninger, så alle kan støtte og udfordre barnet optimalt. De øvrige pædagoger, afdelingslederen og fysioterapeuten er primær pædagogens sparringspartnere. Den første tid i institutionen Barnets første tid i institutionen er en periode med tilvænning til et nyt sted, nye omgivelser, nye rutiner, nye voksne og nye børn.\n4 Alt sammen noget som for alle børn kræver meget energi. Barnet skal lære os at kende, og vi skal lære barnet at kende. Primærpædagogen vil have ekstra fokus på barnet, både som et helt almindeligt barn, der starter i daginstitution, og som et barn, der har brug for særlig støtte. Det er vigtigt, at barnet får ro til at suge den nye verden til sig i sit eget tempo. Vores syn på barnet Et barn med et handicap er først og fremmest et barn som alle andre. Det betyder, at vores tilgang til barnet vil være at se på barnet først og dernæst på funktionsnedsættelsen. En stor del af børnene har en diagnose. En diagnose beskriver ikke hele barnet, men den viden diagnosen giver os, supplerer vi med vores pædagogiske og terapeutiske viden. Dermed kan vi med udgangspunkt i barnets særlige forudsætninger tilrettelægge en pædagogik og træning, som giver barnet de bedste muligheder for at trives og udvikle sig. Vi har et sanserum med boblerør, lyseffekter og en projektor, der skaber visuelle oplevelser. I musikvandsengen integreres musikkens rytme i kroppen. Den pædagogiske indsats Vores hverdag i institutionen danner udgangspunkt for den pædagogiske indsats. Aktiviteter vi voksne sætter igang I disse aktiviteter, giver vi barnet mulighed for at afprøve og udvikle færdigheder, prøve nye ting, bruge kendte og nye materialer, lære nye\n5 lege samt skabe og deltage i forskellige fysiske, sociale og kulturelle aktiviteter. Når vi er på ture ud af huset, giver vi barnet mulighed for, at få oplevelser og erfaringer uden for institutionens rammer. Andre aktiviteter er traditioner, fødselsdage, højtider osv. I en del af aktiviteterne kan der være brug for, at vi støtter barnet individuelt eller sammen med 1-2 andre børn. Rutinerne Rutinerne er de daglige gentagelser, som udgør en stor del af vores pædagogiske hverdag i institutionen. Der er f.eks. rutiner i garderoben, ved måltiderne, ved toiletbesøg, bleskift, og når barnet skal puttes til middagssøvn eller ud at lege. Vi ser ikke rutinerne som noget, der skal overstås, men som vigtige, daglige, tilbagevendende begivenheder, der giver mulighed for kontakt, fællesskab og kommunikation mellem barnet og den voksne såvel som børnene imellem. Med det udgangspunkt gør vi rutinerne til en tryg og genkendelig ramme for barnet, fordi det kender til indhold og forløb. På den måde hjælper vi barnet til nemmere at kunne orientere sig i sin hverdag. Samtidig kan barnet ved at bidrage til rutinernes gennemførsel, få succesoplevelser og opleve at være betydningsfuld. Legen For en del af børnene på Søløvestuen kan det være svært, på eget initiativ, at komme i gang med at lege og få skabt kontakt til andre børn. Her er det vores vigtigste opgave at se de muligheder, som kan give barnet oplevelsen af at være en del af et fællesskab og at have et gruppetilhørsforhold. Det kan bl.a. være gennem de voksenstyrede aktiviteter, som ofte er med en mindre gruppe børn, der kan matche og udfordre hinanden. Dette kan give inspiration til lege, som måske kan fortsætte eller komme i gang, selv om vi voksne ikke deltager, men blot har øje for, hvornår der er brug for vores hjælp og støtte til at vedligeholde legen. Tværfagligt samarbejde Eksternt samarbejder vi regelmæssigt med pædagogiske konsulenter, talepædagoger, synskonsulenter, psykologer, ergoterapeuter og sagsbehandlere.\n6 Internt er der i det daglige et tæt samarbejde mellem det pædagogiske personale og fysioterapeuten. Fysioterapi Fysioterapeuten arbejder både individuelt med børnene og i grupper. Dette foregår med udgangspunkt i det enkelte barns funktionsniveau. Fysioterapeuten udarbejder handleplaner for det enkelte barn, ofte i samarbejde med det pædagogiske personale. En gang om ugen får børnene træning i institutionens varmtvandsbassin. Fysioterapeuten giver forældrene ideer til hjemmetræning og medinddrager dem i ansvaret for træningen. Fysioterapeuten kan ligeledes ledsage forældrene til hospitalsundersøgelser af barnet eller til afprøvning af hjælpemidler. Har barnet brug for ortopædiske hjælpemidler som specialsko, skinner eller korset, samarbejder fysioterapeuten med bandagister og forældrene, for at finde de bedste løsninger for barnet. Uddannelse af personalet Pædagoger og fysioterapeut deltager løbende i relevante kurser og temadage, så den faglige viden opdateres.\n7 Fysioterapeuten har et tæt fagligt netværk med andre børneterapeuter i nærområdet og på regionsplan. I disse netværk udveksles ny faglig viden og ideer til daglig praksis. Ledere/afdelingsledere og pædagoger i specialtilbuddene i Slagelse Kommune mødes ligeledes jævnligt i netværksgrupper, hvor de i et fagligt forum udveksler erfaringer og videregiver viden med henblik på videreudvikling af specialtilbuddene. I en del af møderne deltager desuden en pædagogisk konsulent fra Center for Dagtilbud. Forældresamarbejde For barnet kan det ofte være svært at formidle indtryk og oplevelser fra dagligdagen. Vi voksne kan derfor støtte barnet ved at etablere et højt informationsniveau mellem hjemmet og institutionen. Barnet har en kontaktbog, hvor vi skriver, hvad der er sket i løbet af dagen, gerne som en lille fortælling. Vi opfordrer ligeledes forældrene til at fortælle f.eks., hvad barnet var særlig optaget af om morgenen eller dagen før. Det vi skriver, samt fotos og symboler fra dagen, giver forældrene mulighed for, sammen med barnet at se og tale om, hvad barnet har lavet, lært og oplevet. Vi afholder forældresamtaler efter behov, hvor forældre, primærpædagog og fysioterapeut deltager. Her justerer vi barnets handleplan, så vi sikrer, at vi fortsat har det samme fokus. Forældrenetværk For at give forældrene mulighed for samvær med de andre forældre i afdelingen, arrangerer vi aftener, hvor familierne og personalet mødes på søløvestuen og spiser sammen. Vores primære formål med disse aftener er, at give forældrene mulighed for at udveksle erfaringer og få etableret et netværk. Farvel til Byskovgård Hvis barnet skal i en anden institution enten specialbørnehave eller almindelig vuggestue/børnehave, deltager vi i arbejdet med at gøre overgangen til en ny institution så god som mulig. Dette kan gøres ved besøg og møder med pædagogerne i den nye institution. I forbindelse med skolestart tilbyder primærpædagogen, sammen med psykologen, at følges med forældrene på besøg i de skoletilbud, der kan være relevante for barnet. Kontakt Er du interesseret i yderligere oplysninger eller kunne du tænke dig at komme på et besøg, er du meget velkommen til at kontakte os på mail. På vores hjemmeside kan du desuden få information om alle tre afdelinger i Byskovgård. Web:\n8 Børneinstitutionen Byskovgård Byskov alle Slagelse\nByskovgård. Vuggestue Børnehave Specialafdeling. Informationspjece SPECIALAFDELINGEN\nByskovgård Vuggestue Børnehave Specialafdeling Informationspjece SPECIALAFDELINGEN Byskov alle 37-39 tlf: 58 56 10 20 mail: byskov@slagelse.dk web: www.byskovgaard.dk 1 Indholdsfortegnelse VELKOMMEN TIL


En beskeden druehøst – resten regner vist væk | Beretninger fra et autentisk landbrug\n← Så meget mere end æg\nUldgrise skal det vist være.. →\nEn beskeden druehøst – resten regner vist væk\nUdgivet den 16. oktober 2014 by Lone Landmand\nDe to dage med godt vejr i sidste weekend gav mulighed for at redde druer ind.\nIhvertfald den ene – og vigtigste – sort blev høstet, takket være familie og venners indsats.\nDen anden sort hænger derude endnu.\nMåske går den til, måske kan den klare regnen. Ingen ved det lige nu.\nDråber falder stort set hver eneste dag, og hvis man høster våde druer, får man tynd vin.\nHvorfor høstede I ikke bare i begyndelsen af oktober – tænker du måske – der var da også et par dage med tørvejr.\nOg ja, du har ret – som altid, der var også nogle tørre dage, men druerne var ikke modne nok. De havde ikke udviklet deres fulde smag og potentiale, og derfor måtte de blive hængende, hvor de var sat.\nHvis man høster druer, som ikke er ordentligt modne, får man tynd vin.\nOg det kan ingen være tjent med.\nSå for at få det bedst mulige udgangspunkt at arbejde med i vineriet, er vi nødt til at glæde os over de sparsomme mængder, der kommer ind, og glemme tabet ude i marken.\nDet her bliver godt\nEt svar til En beskeden druehøst – resten regner vist væk\n16. oktober 2014 kl. 08:09\nKunne man ikke tørre druerne, og så tørre dem lidt længere, og så lave en lidt kraftigere vin?


BLOG: Lad os fortsat hjælpe verdens mest udsatte flygtninge - TV 2\nBLOG: Lad os fortsat hjælpe verdens mest udsatte flygtninge\n28. nov. 2017, 00:02\nMænd og børn i kø til nødhjælp i verdens i øjeblikket største flygtningelejr uden for Cox's Bazar i Bangladesh Foto: Asger Ladefoged / Scanpix Denmark\naf Pia Olsen Dyhr Formand for Socialistisk Folkeparti (SF)\nRegeringen bør trække i nødbremsen og sørge for at Danmark bliver ved med at tage kvoteflygtninge.\nI dag skal Folketinget behandle et forslag om, hvor mange kvoteflygtninge Danmark skal tage, og hvem der skal beslutte antallet fremover. Regeringen ønsker, at det skal være den tid siddende minister for området, der skal beslutte, om Danmark skal tage kvoteflygtninge og ikke hele Folketinget. Derudover vil man også lægge et loft over antallet. Det er både udemokratisk og dumt.\nI en verdensomspændende flygtningekrise skal vi ikke vende ryggen til nogen af verdens mest sårbare flygtninge. Der er tale om mennesker, der er udvalgt og screenet af FN. Mennesker, der typisk har siddet meget længe under usle kår i flygtningelejre. Mange af dem kan være endt der efter ophold i detentionslejre, som er endnu værre. Her er vold og overgreb hverdag. Flere udenlandske medier har bragt hjerteskærende historier om helt små børn, der prostituerer sig selv for at få råd til mad, eller for at kunne betale menneskesmuglere. Det er disse mennesker, vi nu vil sige nej til, mens vi fortsat tager imod de mest ressourcestærke. Det er dybt godnat.\nBLOG: Vælg velfærd i dag\nJeg deler sådan set regeringens bekymring for det voksende flygtningepres, men problemet er jo netop, at det nuværende system i høj grad belønner menneskesmuglere, og lader hånt om dem, der søger om asyl via kvotesystemet. Så hvorfor ønsker regeringen at bekæmpe den bedste løsning på et så alvorligt problem? Det er mig en gåde, at regeringen ikke selv kan se problemet. Det er helt enkelt; dybt godnat.\nDesværre handler forslaget i dag ikke kun om, vi skal tage kvoteflygtninge eller ej. Det handler desværre også om, at Folketinget skal sættes udenfor indflydelse, når det i stedet skal være den siddende minister, der kan skrue op eller ned efter forgodtbefindende. Det er udemokratisk og tåbeligt at stække Folketinget på så vigtigt et område. Lad os i stedet lytte til de mange, mange organisationer, der til daglig arbejder med flygtninge på verdensplan og i Danmark, som alle siger, at regeringens forslag er den helt forkerte vej at gå.\nBLOG: Lad os få velfærden tilbage til landsbyerne\nDanmark er et stærkt land. Vi har bygget verdens smukkeste samfund på en platform af solidaritet, fællesskab, velfærd og frihed. Hvad siger det om os, hvis vi ikke er klar til at byde 500 mennesker om året, med akut behov for hjælp, velkommen?


Merkurpassagen Archives - Kosmosklubben\nUdgivet den 28/04/2016 04/06/2018\nHvor kan jeg se merkurpassagen?\nDen 9. maj kan du opleve planeten Merkur passere Solen – også kaldet merkurpassagen.\nTidsforløbet af passagen:\n13:12: 1. kontakt, merkurskiven rører solskiven udvendigt på vej ind.\n13:15: 2. kontakt, Merkur er helt inde foran solskiven.\n16:55: Passagens midte, Merkur er ved midten af sin bane foran solskiven.\n20:37: 3. kontakt, merkurskiven rører solskiven indvendigt på vej ud.\n20:40: 4. kontakt, Merkur er helt fri af Solen.\nFor at se fænomenet skal du bruge en solkikkert. Du behøver ikke investere i en selv, for over hele landet stiller observatorier, foreninger og andre ildsjæle solkikkerter til rådighed.\nKosmosklubben har naturligvis lavet en liste over, hvor du kan se merkurpassagen. Listen opdateres løbende frem mod selve dagen for passagen.\nHerning Astronomi Forening\nIndvielse af Løvbakke Solsystem og Astronomisti\nMandag 9. maj kl. 14.00 – 18.00\nDet er os en stor glæde at invitere alle interesserede til en spændende eftermiddag, hvor du kan komme helt ”tæt på” på planeterne i det nye Løvbakke Solsystem og astronomisti og se selve merkurpassagen.\nEngesvang, Karupvej 19, Engesvang, midt mellem Silkeborg og Ikast.\nUnder merkurpassagen den 9/5 kl 12:15 – 19:30 satser vi på observation fra Cassiopeia Observatoriet med foreningens solteleskoper.\nSøvej 36, Jels.\nVi har åbent hus kl. 12.30 – 18, hvor man kan observere passagen sikkert med teleskoper, der er udstyret til observation af Solen.\nPå Myrthuegård vil vi følge Merkurpassagen mandag den 9.5, den begynder kl. 13.12 og varer i syv timer. Mød bare op! Vi er der til kl. 16.00.\nPuggaardsgade 22, 6760 Ribe.\nRibe Katedralskoles observatorium og 1.x FY sætter teleskoper op i haven bag Puggaard for at se på passagen. To af teleskoperne har monteret et solfilter, men det tredje vil projicere Solen på et stykke papir. Alle interesserede er velkomne til at komme og se med!\nObservatorievej 1, 8000 Aarhus C.\nMandag den 9. maj 2016 inviterer Science Museerne og Stellar Astrophysics Centre til en fælles oplevelse af fænomenet på Ole Rømer-Observatoriet. Her følger vi planetens vej hen over solen fra kl. 12.45-21.00, mens vi desuden krydrer begivenheden med forskerfortællinger om planetpassager og andre spændende ting. Der vil blive opstillet kikkerter med sikkert solfilter og mulighed for at købe sin egen saml-selv-kikkert med sikre solfiltre både på Ole Rømer-Observatoriet på selve dagen og Steno Museet allerede nu. Merkur vil være for lille til, at man kan bruge solformørkelsesbriller.\nØstjyske Amatør Astronomer.\nDem der har lyst er velkomne hos Anders Fasterholdt, Malling Bjergvej 60, 8340 Malling. (Tilmelding skal ske til Kristian.)\nDer er udstyr til at ca. 8 kan kigge samtidig. Tag dit eget udstyr med hvis du har noget.\nSkibelund Naturskole, Skibelundvej 22, 6092 Sønder Stenderup\nFra kl. 13 inviterer vi jer til et kik gennem foreningens teleskoper.\nFælleden 15, Sundby Mors, 7950 Erslev.\nDer vil være opstillet en kikkert på foldboldbanen ved Aktivitetshuset under hele passagen.\nNAFA – Urania Observatoriet, Aalborg\nHvis I kommer på den nordjydske motorvej, så benyt frakørsel 26 og kør mod vest ad Th. Sauers Vej til Sohngårdsholmsvej. Her drejes mod nord til Borgmester Jørgensens Vej, hvor der står skilte med teksten “Urania observatoriet”.\nMerkur passerer forbi solen d. 9. maj.\nDer er i den forbindelse åbent hus i Observatoriet fra kl. 13.00 – 21.00.\nJyllandsgade 52, 9600 Aars.\nKl. 13:00-21:00. Aars Amatør Astronomer fremviser merkurpasagen på Vesthimmerlands Gymnasium og HF, hvis der er klart vejr. Arrangementet kan eventuelt udvides til fortovsastronomi på Kimbrertorvet, herom senere. I tilfælde af overskyet vejr, er alt aflyst.\nVi åbner observatoriet, hvis der er nogle der tilmelder sig på telefon 86590002 – vi har sat tidspunktet til klokken 17.01 præcis – men altså det kræver en tilmelding – kan osse ske med sms på 23674002 – senest klokken 15.30 mandag den 9. maj.\nMunkebjergskolen, Fengersvej 6, Odense M.\nMan. d. 9. maj 2016, kl. 13-20.45.\nPå Munkebjergskolens Observatorium bliver der opstillet et par teleskoper, hvorigennem der er mulighed for at følge merkurpassagen på fuldstændig sikker måde.\nSkolegade 43, Helsinge.\nMichael Quaade stiller op med Wieth-Knudsen Observatoriets dobbelte solkikkert og viser Solen og Merkur frem for interesserede. Det foregår ved Nordstjerneskolen i Helsinge på den side, der vender ud mod Skolegade ved Biblioteket og Kulturhuset (Skolegade 43).\nPå Brorfelde Observatorium kan du følge Merkurpassagen tæt fra kl. 13.00-17.00. Vi stiller op med kyndig vejledning, fortællinger og solteleskoper på toppen af bakken. Alle er velkomne og der er gratis adgang!\nMandag den 9. maj mellem klokken 13 og 21 holder Astronomiafdelingen på MSG Haslev åbent hus for alle, der har lyst til at komme og være med til at følge passagen. Gymnasiet stiller her nogle af de særlige kikkerter til rådighed, som kræves, da man ikke må se på passagen med det blotte øje, og slet ikke med en almindelig kikkert.\nKom forbi til en kop kaffe/te og tag et kig på solen, de lover heldigvis godt vejr.\nHvor: På Institut for Naturvidenskab og Miljø, foran bygning 27\nTid: Fra kl. 13 – 18\nVi har 4 kikkerter opsat (Som info til de mere nørdede….)\n• Håndkikkert med projektion på hvid plade (er nok ikke særlig overbevisende)\n• 350mm teleskop med solfilter\n• 127mm teleskop med solfilter\n• Solteleskop med såkaldt Hydrogen-alpha filter som kan se andre detaljer på solen\nAlle er velkomne og efter kl. 16 åbner Savsmuld, hvis tørsten skulle melde sig.\nElektrovej, bygning 327+328, 2800 Kgs. Lyngby\nDTUSpace sætter mandag ved frokosttid et par kikkerter på tagterrassen, så man kan se merkurpassagen\nVangede Bibliotek, Vangede Bygade 45, 2820 Gentofte.\nDet er lykkedes for astronomigruppen at låne en kikkert med solfilter fra Astronomisk Selskab. Jeg vil derfor være til stede med kikkerten i haven ved\nVangedes Bibliotek, mandag den 9 maj fra kl. 16.00 til 17.00.\nKom forbi og observer det fantastiske fænomen sammen med os i tidsrummet 13-21.\nJulie Søgaard fra Kosmosklubben og næstformand i Astronomisk Selskab dukker op med et soltelskop omkring kl. 16.\nPå dagen har Observatoriet på Rundetaarn åbent fra 13 til 18, så vi håber på godt vejr.\nVi tager vores helt nye solkikkert, solfiltre og solarscope med ud i Albertslund og Høje Taastrup centrum på denne dag. Vi vil være i Albertslund centrum fra 12.30 – 14.00 og se Merkur glide ind foran Solen. Fra 14.30 til 16.00 vil vi være foran hovedbiblioteket i Høje Taastrup, og se hvordan Merkur stille glider foran Solen, i den sidste fase af formørkelsen. Alle er velkomne til at komme forbi.\nAstronomisk Forening for Sydsjælland\nAstronomisk Forening for Sydsjælland afholder Sol- og Merkurdag på Avnø Naturcenter, Flyvervej 40, Lundby, d. 9. maj fra kl. 13.00 til 20.30. Her vil det være muligt at få et kig på Merkur gennem teleskoper udstyret med solfiltre, så det er sikkert at kigge på solen. Endvidere bliver foreningens H-alpha-solteleskop stillet op, heri kan eksplosioner på solens overflade ses. Der er naturligvis gratis adgang til arrangementet. I tilfælde af overskyet vejr aflyses arrangementet.\nMulighed for at se passagen i et 12 tommers teleskop, samt i et solteleskop. Begivenheden bliver kun afholdt, såfremt vejret er til det. GRATIS


Scope - Bag facaden\n"Bag facaden" er på mange måder en eminent film. Men fordi visse af chokkene er lidt forudsigelige, og fordi filmen låner så meget fra Hitchcock, får den kun 4 øjne. Men filmen er absolut denne sæsons bedste gys for et voksent publikum.\nSpøgelset i huset\nRobert Zemicks "Bag facaden" er en isnende og nervepirrende gyser-thriller i bedste Alfred Hitchcock stil. Har man lyst til et par timers intelligent, velspillet og hårrejsende filmunderholdning, kan man (u)roligt gå ind og se "Bag facaden"\nDen succesrige videnskabsm ... Læs anmeldelsen - Martin Weinreich\nEn film med stemning atmsosfære og gys. Jeg var fanget fra start til slut aldrig kedelig pragtfuld skuespil. Sådan skal en gyser laves fuld stjerner herfra\ngod men langtrukken\nhttp://www.bagfacaden.info kom Bag Facaden med en god lang Historie og nyheder\nUtroligt nervepirrende og uhyggeligt affære, som fortæller en meget skræmmende historie. En psykologiske gysser der virkelig holder.\nFilmen ligger ud med en ... Læs anmeldelsen\nJeg synes, den var pæn uhyggelig. Jeg skreg 2 gange, da jeg så den film xD


Malerfirma med erfaring | Malermester Bjarne Juul Fahnøe\nMalerfirma med mere end 45 års erfaring\nSiden 1972 har du vi udført professionelt malerarbejde for både privat- og erhvervskunder, primært i Varde Kommune og Esbjerg Kommune. Firmaet blev etableret af Helen Juul Fahnøe og drives i dag af 2. generation, hvor det er sønnen Bjarne Juul Fahnøe der er malermester.\nMalerfirmaet Bjarne Juul Fahnøe tilbyder i dag en bred palette af maleropgaver både indendørs og udendørs, og "kvalitetsstemplet" er masser af tilfredse kunder.\nMedarbejderne hos Malerfirmaet Bjarne Juul Fahnøe er et team af dygtige medarbejdere med stor erfaring inden for kvalitetsmalerarbejder. I dag består medarbejderstaben, udover malermester Bjarne Juul Fahnøe, af malersvend Helle Maria Eriksen (ansat siden 2011), malersvend Julie Tinghus, som blev udlært malersvend i firmaet i december 2016, malersvend John Sørensen (ansat i 2018) samt malerlærling Sebastian Bode, som startede som malerlærling i 2017.\nVi uddanner nye malere\nHos Malerfirmaet Bjarne Juul Fahnøe har vi løbende lærlinge ansat, og ofte flere lærlinge ad gangen. Vi sætter en ære i at være med til at uddanne nye malere, så faget bevarer en høj kvalitet og standard. Alle nyansatte elever arbejder, specielt i den første del af elevtiden, sammen med erfarne medarbejdere, for at sikre, at eleven får en alsidig og grundig indføring i malerfaget. Senere i uddannelsesforløbet får eleven mulighed for at arbejde med forskellige medarbejdere for til sidst at kunne arbejde selvstændigt med maleropgaverne.


Revolution, Wilmslow - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nBillig rejse Wilmslow\nRestauranter i nærheden af Revolution\nAktiviteter i nærheden af Revolution\n) Nr. 14 af 64 Restauranter i Wilmslow $$ - $$$\nRevs_Wilmslow, Manager hos Revolution, svarede på denne anmeldelseSvarede 3. juli 2017\n40-Års fødselsdag med venner\nSen frokost på en varm dag i Wilmslow\nRevs_Wilmslow, Manager hos Revolution, svarede på denne anmeldelseSvarede 19. juni 2017\nRevs_Wilmslow, Manager hos Revolution, svarede på denne anmeldelseSvarede 9. juni 2017\nRevs_Wilmslow, Manager hos Revolution, svarede på denne anmeldelseSvarede 2. juni 2017\nRevs_Wilmslow, Manager hos Revolution, svarede på denne anmeldelseSvarede 26. maj 2017\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Revolution.\nParkering til rådighed, Valideret parkering, Handikapvenlig, Gratis wi-fi, Bookinger, Udendørsservering, Buffet, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering på gaden, Barnestole til rådighed, Serverer alkohol, Fuld bar, Vin og øl, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Digitale betalinger, Kun kontanter\nAdresse: 27 Alderley Road, Wilmslow SK9 1HY, England\nTelefonnummer: +44 1625 838281


Svovl på Island og Sicilien og i Indien | VG3\nHvor salpeter er en kemisk forbindelse, der med sit indhold af ilt kan nære en forbrænding, så er svovl et grundstof, endda et af dem, man har kendt til helt fra oldtiden.\nDet fungerer som ”brændsel” (i lighed med trækullet) og endvidere sænker det krudtets antændelsestemperatur. Ordet for stoffet er det samme på de fleste europæiske sprog og stammer i første omgang fra latin ”sulphur”. Ordet er kommet ind i latin ret sent, og det stammer muligvis fra oldindisk. På græsk hedder svovl ”theion” (”det guddommelige”), et ord der ligeledes indgår i det moderne kemiske sprog som stavelsen –thio (”indeholdende svovl”).\nI Østen fik man hovedsageligt sit svovl fra Java i Indonesien, medens Europa fik sit fra Island og Sicilien.\nUnder forskernes ophold i Indien blev fortet Jaisalmer i den vestlige del af Indien også besøgt. Hér blev for nogle år siden fundet noget svovl, formentlig bragt hertil allerede i middelalderen.\nDa rygtet om krudtdepotet dukkede op, blev den lokale turistchef stærkt bekymret, idet han frygtede turisterne nu ville svigte byen af frygt for at det hele ville sprænge i luften. Han tilkaldte hæren som fjernede de to tons meget gammelt krudt og destruerede det kort efter. Forskerne fik senere fat på en prøve på det måske eneste bevarede middelalderlige krudt i verden. Men analysen viste at det ikke var sortkrudt, men rent svovl.\nSvovlet fremkommer i områder med vulkansk aktivitet, f.eks. i Island i de store termiske områder i den nordlige del af landet. Ved lokaliteten Ga’sir har arkæologer fra Akureyri Museum udgravet de første svovlhandelspladser, man kender til. De dateres til 1300-\ntallet, og det er ikke kun svovlet, der er blevet handlet her, det er også blevet bearbejdet i en forædlingsproces, der gjorde det egnet til krudtproduktion!\nIsland ligger på den midtatlantiske højderyg, hvor den nordamerikanske plade bevæger sig mod vest og den eurasiske plade mod øst. I sprækken, som går diagonalt gennem øen, kommer svovlet op. Det har hovedsageligt været udnyttet mod nordøst og i sydvest. Forklaringen herpå er tilgængeligheden og muligheden for udskibning.\nOprindelig har forekomsterne, som lå på overfladen, måske været meget omfattende, men i takt med udnyttelsen er de svundet ind og har ikke kunne gendannes i samme tempo. Allerede i 1600-tallet er det ved at være slut, og fra engang i 1700-tallet bliver kvaliteten så dårlig, at de fleste ophører med brugen heraf; selv i Danmark vil krudtmøllerne helst ikke anvende det islandske svovl, selv om staten meget gerne så det.\nGrunden hertil var, at forekomsterne, der ellers var meget rene - de rigtige steder, indeholdt nogle få procent silikater, der er vandsugende og derfor ødelægger krudtet, hvis de ikke bliver fjernet, hvilket var vanskeligt med datidens metoder, som bestod af vaskning eller rensning ved smeltning, eventuelt tilsat levertran, der skulle binde urenheder, som kunne afskummes.\nHandelen med svovl var ofte i hænderne på kirken. I 1200-tallet var det ærkebiskoppen i Nidaros (Trondheim), der sad på den. I 1300-tallet går den over til den norske konge. I 1400-tallet var det de engelske købmænd, der dominerede, medens det i første del af 1500-tallet var hanseaterne.\nI februar 2007 besøgte forskerholdet svovlminerne på Sicilien. Selv om svovlet hér naturligvis også har en vulkansk oprindelse, så findes det i dag som sedimenter blandet med bl.a. kalk. Oprindeligt blev indholdet af frit svovl, som kunne ligge mellem 10 % og 40 % udsmeltet i primitive miler (”calcarelli”). Kun 1/3 blev imidlertid udvundet ved denne metode, medens 2/3 brændte bort som svovldioxid. Senere gik man over til en metode med tildækkede miler (”calcaroni”). Svovludbyttet blev nu omkring 50 %. Den sidste metode foregik i kammerovne (”forni”), hvor svovludbyttet nu kunne komme op på 80 %.


CVT-gearkasse: Gør det til en fornøjelse at slå græs\nTre bogstaver transformerer nu fuldstændig den køreoplevelse, du får fra en McCulloch-havetraktor - bogstaverne C, V og T.\nDisse tre bogstaver transformerer nu fuldstændig den køreoplevelse, du får fra en McCulloch-havetraktor Denne nye traktorgearkasse er inspireret af blødheden fra biler med automatisk gear. Den giver dig mulighed for trinløs justering, nem betjening og en mere jævn kørsel.\nCVT-gearkasse er en teknik, der giver en meget blødere fornemmelse, når du øger hastigheden. Det er også en måde at få mere effekt ud af motoren og samtidig reducere brændstofforbruget.\nMen hvad er det helt præcist, der giver dig en følelse af blødhed og komfort? Tja, CVT-teknikken benytter en transmissionsrem eller drivlinje i stedet for gearhjul. Hastigheden stiger derfor gradvist, når du trykker på speederen.\nTakket være den høje effektivitet af kraftoverføringen har McCulloch kunnet nedbringe brændstofforbruget og overføre mere motoreffekt til selve græsklipningen. CVT-gearkassen giver også et højere drejningsmoment, hvilket gør det lettere at håndtere skrånende haver.\nCVT er endnu en stærk McCulloch-funktion, som hjælper dig med at få arbejdet gjort på en blødere og mere komfortabel måde.


Kartoffel- og porresuppe med rugkerner - Madopskrifter.nu\n100 g Rugkerner, hele/knækkede\nVareindkøb: 253 kr.\nKartoflerne skrubbes godt - de må gerne beholde skrællen. De skæres i stykker af ca. 2x2 cm og brunes i en gryde i lidt olie, sammen med hakket løg og hvidløg. Det hvide af porren renses, skæres i grove stykker på 3-5 cm og det tilsættes gryden sammen med bouillonen. Suppen bringes i kog, og skal simre ved medium-lav varme i ca. 30 min.\nGryden tages af varmen, og suppen blendes. Smag til med salt og peber. Skyl den grønne del af porren godt, skær den i tynde strimler og lad den koge med i suppen 1-2 minutter før den serveres.\nRugkernerne koges efter anvisning på pakken. Alle former for hele korn kan koges og fryses, så der altid er lidt på lager.\nLav dressing. Olivenolien og citronsaft piskes sammen. Persillen hakkes fint og blandes i.\nSuppen anrettes ved først at komme suppen i en tallerken, og så anbringes et par skefulde kerner og en teskefuld creme fraiche forsigtigt i midten. Til sidst dryppes en skefuld persille-citrondressing i en ring udenom.\nF: 20 g, P: 11 g, K: 71 g, KF: 8 g\nMexicansk Fiskegryde med torsk og kartofler\n424 Kcal pr. kuvert\nF: 6 g, P: 37 g, K: 58 g\nKommentarer til opskriften kartoffel- og porresuppe med rugkerner


Danske virksomheder er i den europæiske førertrøje på e-handel › IT | ITReload.dk - Data, Tale, Video, IT\n“E-handel er ikke lige nødvendig i alle brancher, men ønsker vi mere vækst, bør vi understøtte den digitale omstilling yderligere. SMV’erne er vækstmotorerne i dansk økonomi. Det er her innovationen sker, og hvor man har viljen og mulighederne for at bruge ny teknologi,” siger Mia Amalie Holstein.


Se Snob på GMT og forsøger ikke at være Rolex - Stil\nSe Snob på GMT og forsøger ikke at være Rolex\nSe Snob på to GMT og et spørgsmål om Insider's Movement\nSe Snob 10. februar 2020 Del Tweet Vend 0 aktier\nVærdi versus mærke\nJeg er kommet for at beundre din kolonne og den upartiske indsigt, du giver. Som en urentusiast er jeg splittet mellem værdi og brand.\nBall har frigivet Roadmaster Marine GMT. Dette er en GMT med dag / dato, der er beskyttet med Amortizer-systemet. Kosmetisk ser det godt ud i 40 mm etui med keramisk ramme.\nHvordan stabler dette op på din liste? Sammenlignet med en lignende pris Longines eller Tag eller Oris. Jeg vil bare bære et ur, som jeg er overbevist om, at det koster de tusinder.\nSom altid er din anbefaling meget værdsat.\nRELATEREDE: Se Snob i sidste uge: Fødsel, død og kvarts\nKugleure har en temmelig specifik identitet, hvilket i mange år har betydet ure bygget omkring tritium gasrørsteknologi. Tritium, som du utvivlsomt er klar over, hvis du kigger på Ball ure og overvejer at eje en, er et radioaktivt stof - en isotop af brint, faktisk - som når det kombineres med de relevante materialer, kan producere et lysende materiale. Dette blev engang brugt til at male urskiltmarkører og se hænder, men tritium, selvom det er sikrere end radium, er stadig et radioaktivt stof og har desuden en tendens til at falme over tid, så urindustrien generelt er gået videre til at bruge Super-LumiNova og lignende.\nKugle, i stedet for at bruge tritiumbaseret maling, bruger tritiumgas begrænset til små rør, som er foret med yderligere stoffer, som phosphorescerer. Den samme grundlæggende ulempe findes i Balls ure som i ethvert ur, der bruger tritium, hvilket er, at materialet til sidst skal udskiftes (tritium henfalder ved en halveringstid på tolv år), men mens det er i sin ungdom, lyser det konstant og klart uden at skulle oplades af lys.\nDe ure, der er lavet af Ball, har aldrig særligt appelleret til mig personligt, men ved de ganske sjældne lejligheder, hvor jeg har haft en chance for faktisk at se en, har de slået mig som meget godt lavet, især for prisforlangende, hvis lidt over -stor og lidt tung. Alligevel er de betydelige sager, armbånd og tekniske egenskaber med rimelighed overbevisende, især i forhold til nogle af deres konkurrence. Jeg antager, at tritiumforfaldet kan være teoretisk foruroligende og praktisk talt foruroligende, hvis Ball af en eller anden grund mislykkes, og ingen kan findes til at erstatte gasrørene, men til en vis grad kan det siges om næsten ethvert moderne ur.\nEn lang bevægelse\nTak for din kolonne, som har været en vidunderlig kilde til uddannelse og underholdning for mig gennem årene.\nMit spørgsmål vedrører kaliber L901.2-bevægelsen, der driver den første generation af Grand Lange 1 ure (f.eks. Ref. 115.021). Specifikt, hvad adskiller denne bevægelse fra den originale kaliber L901.0? Der er rigelig information tilgængelig om udviklingen af Lange 1-bevægelser, herunder dem, der tilføjede komplikationer til L901.0-basen, men jeg har ikke været i stand til at finde nogen specifik information om L901.2 (bortset fra dimensioner og specifikationer i online urdatabaser der ser ud til at være identiske med dem i L901.0).\nMit bedste gæt er, at forskellen vedrører opretholdelse af balance i urets layout på det større ur (måske opretholdelse af det gyldne forhold?). Jeg antager, at der skal være en vis forskel for at berettige tildelingen af en ny betegner, men måske er denne antagelse forkert.\nJeg forstår, at mit spørgsmål muligvis ikke giver bred nok interesse for offentliggørelse, men jeg vil sætte pris på al viden, som du ville være villig til at dele.\nHvis der er noget, som vi alle skal omfavne helhjertet med hensyn til hobbyen, er det, at der ikke er nogen detaljer, der er for små eller ubetydelige til at undersøge. Når alt kommer til alt er dette et felt, hvor de mest seriøse entusiaster kan tilskyndes til at bruge titusinder eller hundreder af tusinder af dollars på, hvad der til en ikke-indviede tilsyneladende er usynlige forskelle i noget så trivielt som et skrifttype eller farve, og på I det mindste har du vist, at det er muligt at være engageret i urmageri og faktisk bryr sig om noget mere end kosmetik.\nRELATEREDE: De 7 bedste præ-ejede Rolex ure, du kan købe på Walmart\nVar der mere af din slags, gode herre, ville det gøre hobbyen langt rigere end hvad den er blevet, efterhånden som den er blevet populær - en beklagelig pøbel, i det store og hele, af nysgerrige, refleksivt fjendtlige og pålideligt stride individer, der snarere forsvare en fejlagtig eller uinformeret mening til døden end at blive uddannet. Med andre ord en mere eller mindre nøjagtig afspejling af den generelle tilstand af offentlig diskurs i vores tid.\nJeg er ikke helt sikker på, hvorfor Lange valgte at give satsen i den første version af Grand Lange 1, der kom ud i 2003, en anden kaliberbetegnelse, for så vidt jeg kan huske er L901.0 og L901.2 nøjagtigt den samme bevægelse - Lange tog simpelthen den eksisterende Lange 1 bevægelse og satte den i en lidt større sag. Dette er delvis (igen, dette er fra personlig erindring) årsagen til den nydesignede og mere aggressivt overlappende urskive på Grande Lange 1. Grande Lange 1 fik ikke en rigtig ny bevægelse, før L095.1 i 2012, som blandt andet havde et enkelt stort fjedertønde snarere end de dobbelte tønder i L.901.2.\nVælg den rigtige GMT\nSidst jeg skrev, var jeg bekymret for min for smalle smag, som læner sig mod enkle, klassiske, mindre sporty ure. På det tidspunkt var jeg klar til at underskrive mine urfonde til folkene på JLC.\nMens min smag ikke har ændret sig, har mine behov gjort - Jeg er kommet til brug for (ønsker) en GMT, men de fleste GMT ure har tendens til at være ret store. For 38 mm eller derunder ser det ikke ud til at være mange interessante muligheder (Patek verdens tid er perfekt, men omkring 10 gange mit budget). Noget der kommer til at tænke på dig - nyt eller vintage?\nJa, det er et flerårigt problem; det er svært at finde et GMT-ur, der ikke ønsker at abe, hverken i faktiske designdetaljer eller i ånden, GMT Master II. Patek som du siger laver et dobbelt tidszoneur, der er et dejligt og ligetil alternativ, men selvfølgelig som med alt, hvad Patek gør, især i dag, betaler du mindst lige så meget - sandsynligvis mere - for privilegiet at have en Patek på dit håndled , som du gør for faktisk urmageri. Montblanc plejede at lave et to tidszoneur i Heritage Chronometrie-samlingen, der slet ikke var dårlig, men det er ophørt, eller i det mindste ser det ud til (og jeg er ikke helt sikker på, at det under alle omstændigheder var 38 mm eller mindre).\nLige nu er den bedste løsning, jeg kan tænke på for dig, lidt større end 38 mm, men det er et vidunderligt ur, der for nylig har opnået noget af en kultstatus blandt urentusiaster - det er elfenbenskiven Grand Seiko GMT, model SBGM221. Det har en diameter på 39,5 mm, men jeg opfordrer dig til ikke at lade det afholde dig fra at se efter en og prøve en, hvis muligheden byder sig. Det er et af de bedste tilbud, som Grand Seiko i øjeblikket yder, og er tilgængeligt for $ 4600, hvilket er en bemærkelsesværdig handel for et af de bedste, ikke-sportslige, ikke-Rolex GMT aping GMT ure, nogen nogensinde har lavet.


Hvert andet barn har aldrig set et pindsvin eller kigget på stjerner i naturen - Nordfront.dk\nAf Redaktionen, 8 september, 2021\nSAMFUND: Overraskende mange børn har et ringe kendskab til naturen, viser ny undersøgelse. I denne uge afholdes Naturens Uge, der netop skal introducere børnene til den danske natur.\nFoto: George Chernilevsky, Public domain, via Wikimedia Commons.


Razer vil forvandle din mobil til en bærbar computer - MereMobil.dk\nRazer vil forvandle din mobil til en bærbar computer\nRazer har netop fremvist Projekt Linda ved CES 2018. Konceptet lader dig forvandle din Razer-telefon til en bærbar computer\nRazer's Project Linda lader dig bruge din Razor Phone som en bærbar computer (Foto: Razer)\nCES 2018 foregår i disse dage i Las Vegas. Her fremviser de største elektronikproducenter deres nyeste modeller og koncepter for fremtidens teknologier. Det var i den forbindelse, at Razer løftede sløret for et koncept, hvor du kan "forvandle" din Razer-telefon til en bærbar computer.\nDrømmen om at vi en dag kan bruge vores telefon som en fuldblods computer lever i bedste velgående. Sidste år præsenterede Samsung deres DeX-station, som er en docking station, som lader dig bruge din Galaxy S8, S8+ eller Note 8, som en computer.\nDeX stationen fungerer ganske udmærket til lette opgaver som at tjekke mails, surfe på nettet eller skrive en mindre tekst. Men vi er stadig et stykke vej fra at kunne bruge vores telefon som erstatning for computeren.\nSamtidigt kræver DeX-stationen en skærm, mus og keyboard, og dermed kan du ligeså godt benytte dig af en traditionel stationær computer.\n- Razer lancerer sin første telefon til gamere\nRazer vil lade dig bruge telefonen som bærbar computer\nNu ser det ud til at Razer har taget udfordringen op med deres Project Linda, som er en docking station, som lader dig forvandle din Razer-telefon til en bærbar computer.\nDer hvor du traditionelt finder track-pad'en på en bærbar computer, kan du placere din Razer-telefon, og nu har du forvandlet den til en bærbar computer.\nDa det er telefonen, som er "hjernen" i computeren, skal alle programmerne afvikles i Android. Ifølge 9to6Google er Projekt Lindas brugerflade bygget på CentOS, hvilket betyder, at når du tilslutter din telefon, så vil du få en brugeroplevelse, som ligner det du kender fra en traditionel computer.\nVideo: Se Project Linda\nHer er specifikationer på Projekt Linda\nGadgets 360° skriver, at Project Linda er en bærbar med en 15 mm. tynd unibody i aluminium. Den vejer under 1,25 kg inklusiv telefonen. Skærmen er 13.3" Quad HD touchskærm. Keyboardet inkludere Razers Chroma baggrundsbelysning, som giver dig muligheden for at personliggøre keyboardet igennem forskellige farveindstillinger.\nProject Linda har også et internt batteri med strøm nok til at oplade den dockede telefonen mere end tre gange. Projekt Linda kommer også med en indbygget hukommelse på 200 GB, 3.5 mm. lydstik, en USB type A port, en USB type C port, 720p webcam og indbygget mikrofon.\nDa der er tale om et koncept fra Razers side, er der ingen garantier for, at vi nogensinde kommer til at se Project Linda i handlen. Dog giver det os et spændende indblik i, hvad fremtiden muligvis bringer. Sikkert er det, at drømmen om at kunne bruge vores telefon som en computer, stadig lever i bedste velgående.\nGoogles assistent vil integreres sig i flere enheder og få helt nye kommandoer. Google vil også have Assistant ind i TV-skærme. Her er 2020' første nyheder.\nKORT NYT: De grimme kameralinser skal væk fra telefonerne. OnePlus har måske fundet en løsning hvor kameraerne bliver usynlige.\nFremtidens motorcykler kører selv og undviger ulykker. Køkkenet forbedrer din kogekunst via en app. De store 8K-skærme er godt på vej.


Miami escort reviews Escort 10 inch\nAarhus nørregade 51 escort. Gangbang miami escort reviews jylland. Leticia escort anmeldelse. Escort redline nethelands. Massage escort bornholm. Gratis kente sex. Visit københavn. Escort for dinner in copenhagen. Full cocktail escort. Escort babybehandling. Twitter gratis sex miami escort reviews dating. Escort til par dansk. Outcall escort thessaloniki now. Trekant sex. Annonce light esbjerg. Dk sex hot. Mingle2. Escorts aarehus. Sara joy escort. Tisse pige til sex. Escort i bilen. Escort girls in denmark. Lexi diamond escort. Independent escort ho chi minh. Mom son escort. Singapur escort. Sex escort karby hjemmesider i demmark. Dansk porno chat. Amalie annoncelight. Sex sex dk. Dansk kendt sex. Owo escort. Sexet nøgen pige. Escort hu. Japanske silke escort. Mk1 escort body panels. Escort vestsjællsnd. Gamle damer gratis. Escort piger for hjem. Escort sex tape. Escort women. Escort sife. Croatia escort. Escort mand til mand. Gratis museer københavn. Kiki caroline annoncelight. Escorte cuide. Delhi escorts oral without condom. Eb escort. Piger der godt kan pige sex. Escort mette. Massage moden. Escort camino. Escort fyensgade. Gave til mormor der har alt. Nemtøs escort. Gratis dvd sex. Massage center sex. Ideer til 30 års fødselsdagsgave. Gratis hot sex massage tumblr. Jeanett escort anmeldelse sæborg. 18 first escort. Ol runner escort girl. Netdating for ældre. Seniorsiderne horoskop. Dating 50 plus. Hvad er pigen alder kan jeg have sex med. Hvad skal vi lave i weekenden. Gormsgade escort. Daisy escort massage. Massage og escort sjælland. Bordel midtjylland. Escort 97 hornkontakt. Monster pik sex og piger. Massage escort dk. Dating sider for gifte. Asian escorts. Plus size piger ville miami escort reviews have sex nu. Gratis attraktioner københavn. Russian escort china. Dreng og pige sex. Webcam sex dansk. Escort6 dk. Escort vlaardinfewn. Escort malmol. Escort madrid trago. Online sex dating helt gratis. Gratis sex chat i danmark. Sex klubber dk. Paying for escorts is wasting money. Sønderborg escort. Escort catherine paiz. Escort brovej 11 roslev. Escort urin odense. Saralee kommer til danmark escort. Persian escort. Escort cosworth tuning parts. High class escort copenhagen. Escort reality dk. Bbc escort. Priser escort luder. Husven søges. Annoncelight minika. Danske lesbisk sex. Escort pige 18 år. Gratis hest sex. Sex 2000 dk. Exclusive escort copenhagen. Uppsala escort. Fri chat. Aarhus escort best. København sex. Gratis babe pussy sex photos. Escort massage esbjerg. Remy lacroix escort. Escort pige tilbyder anal københavn. Jackie la perla sexpiger. Massage escort simone. Pige har sex med en stor hund. Escort gay. Annoncepris på annoncelight. Massage escort sjælland. Sex i nyborg og gratis. Score i byen dk. Anibis switzerland ts escort. Massage piger. Find veninder. Annoncelight esbjerg. Having sex with an escort. British escort documentary. How miami escort reviews to become a miami escort reviews high end escort. Escort holstebro. Escort mk 1 mexico. Escort to a virgin boy. Escort guide austria. Dansk hjemme side for sex. Top escort service. Annoncelight spanske sabrina aarhus. Hvad sker der i københavn. Morris escort. Escort armager. Herlev escort. Kyra odense escort. Escort saint jean de port. Sex modne kvinder. Escort cam live. Symbol for sex i dansk. Escorts abbraviations explained. Førstegang sex med en pige. Gratis chat til sex dating. Sex sange danske. Gratis single sider. Hørsholm escort. Escorts in chania greece. Annoncelight lille blondine. Date 50. Akademiker dating. Escort modne damer frederiksberg. Serilee escort girl england. Dating på nettet. Annoncelight vejen. Hund sex pige. Escorte jasminede. Sjove oplevelser i københavn. Natasha nice escort. Dansk reliti miami escort reviews sex. Escort pige lise korsør. Polish escort girl sjlææalnd. Is it legal to be an escort in us. Escort chelz. Dk sex cam. Escort copenhagen dk. Escort massage thai haderslev. Ts escort copenhagen. Massage side. Escort gallery. Gratis sex contact. Ck biler. Isabela sottani escort. Erotic massage escort. Huge boobs escort fucked ebony. Escort dinner date københavn. Sex massage guide. Escort viborgvej 311. Lukus escort. Blonde pige rigtjg sex. Sex kontakte gratis. Annoncelight viby. Massage og escort på lolland. Kreta escorts gouves. Escort no condom dk. Copenhagen pige sex. Dansk pige får sperm i røven sex med lena. Sex odense. Escort aarhus studine. Senior dating over 60. Ts escorts uk. Prisoner escort contract services. Djutsland escort. Escort phone. Poland fuck escort. Aalborg escort annoncer. Nordjylland massage escort. God sex nu også for piger norsk. Copenhagen escorts. Asian escort ads paris. Cleo elite manchester escort. Shanghai escort service. Fuck dating. Piger taget i sex sandwish. Frankfurt escort. Real escort girls. Japanese shemale miran escort. Sexpiger i grindsted. Sex massage odense. Piger sex nøgen. Ting i københavn. Escort kopenhagen. Sex massage fyn. Jennyfer escort budapest. Dansk bekini sex. Escort copenhagen escorts. Dfk escort. Roermund escort. Singapore caucasian escort. Største datingsider. Www escort guide dk. Escort frederikssund. Ærø annonce light. Dhb escort. Politi escort i svendborg onsdag. Hatsan escort replacement parts. Escort liv. Eros escorts miami. Looking for a fuck buddy. Danske patter sex. Massage og escort ålborg. Lina ts escort. Mollie escort fantasu miami escort reviews eroguide. Esenler süriyeli escort 2018. Escort denmzrk. Escort xr3i. Escort sophie aalborg. Escort poland. Sex swtore piger. Hemmelig sex med dansk milf 39. Koge escort. Escort frederiksaw. Japanse escort. Burner escort dramiel. Escort ekstrabladete. Gratis sex novelker. Dating i danmark. Cim escort taastrup. Escort piger kruså. Escort vandværksvej søborg. Escort 3. Annoncelight odense. Escort moden milf 49. Escort teen gallery. Escort lucie wilde. Dajana escort christiansfeld


Børn og Unge, Århus Kommune - PDF\nDownload "Børn og Unge, Århus Kommune"\n1 Kort version af hovedrapport Capacent\n2 Indhold 1. Resumé 1 2. Indledning 4 3. Overblik over dimensioner 6 4. Jobtilfredshed Social kapital Sammenhænge mellem dimensionerne 17\n3 1. Resumé besvarelser ligger til grund Høj svarprocent 91 % af medarbejderne er tilfreds med deres job Denne rapport er baseret på medarbejdere i Børn og Unges besvarelse af et spørgeskema om deres trivsel og psykiske arbejdsmiljø. Dataindsamlingen er foregået i perioden 5. oktober 9. november Alle månedslønnede medarbejdere i Børn og Unge (samt timelønnede ungdomsskolelærere) har haft mulighed for at deltage i undersøgelsen. Den samlede svarprocent i hele Børn og Unge er 77 %. Undersøgelsen viser, at et stort flertal af de deltagende medarbejdere er glad for deres arbejde. 71 % angiver, at de i meget høj grad eller i høj grad trives med deres arbejde. Kun 4 % af medarbejderne trives ikke med deres arbejde. 56 % synes, at deres arbejdsplads er attraktiv, mens 8 % mener, at deres arbejdsplads ikke er attraktiv. Endelig tilkendegiver hele 91 % af medarbejderne, at de er enten meget tilfreds eller tilfreds med deres job, mens 9 % enten er utilfreds eller meget utilfreds. Ledere er den personalegruppe, der er mest tilfredse med deres arbejde, efterfulgt af medarbejdere inden for tandplejen, sundhedsplejen og i ungdomsskolen. Omvendt er det på skoleområdet, at vi finder den mindste jobtilfredshed. På tværs af alle arbejdsområder er størstedelen af medarbejderne dog tilfredse med deres arbejde. Nær sammenhæng mellem jobtilfredshed og involvering i arbejdspladsen Arbejdet skal være meningsfuldt Undersøgelsen viser, at alle de dimensioner af det psykiske arbejdsmiljø, der er behandlet i spørgeskemaet, har en direkte eller indirekte betydning for jobtilfredsheden. Den største direkte betydning har medarbejdernes involvering i arbejdspladsen, dvs. om arbejdspladsen har stor personlig betydning, om man er stolt af sin arbejdsplads og om man sjældent tænker på at søge arbejde et andet sted. Involvering i arbejdspladsen er ligesom jobtilfredshed et resultat af et godt arbejdsmiljø. Den næststørste betydning har, hvorvidt medarbejderne opfatter deres arbejde som meningsfuldt. Det er altså ikke tilstrækkeligt, at have gode arbejdsvilkår og kolleger arbejdet i sig selv skal også give mening. Dernæst følger oplevelsen socialt fællesskab og ledelseskvalitet på arbejdspladsen, som også har stor betydning. Dykker man nærmere ned i hver af de 27 forskellige dimensioner eller aspekter af det psykiske arbejdsmiljø, der afdækkes, viser undersøgelsen, at Børn og Unge klarer sig væsentligt bedre end landsgennemsnittet på følgende dimensioner: Indflydelse 1\n4 Ledelseskvalitet Udviklingsmuligheder Social støtte fra kolleger Lodret tillid Vandret tillid Involvering i arbejdspladsen Vigtige fokusområder i Børn og Unge Høj grad af social kapital i Børn og Unge Krænkende adfærd Ledere har godt psykisk arbejdsmiljø - men også høje krav Dagplejen, tandplejen og FU-området ligger over gennemsnit Mens PPR, skolelærere og personale på specialskoler ligger under gennemsnit Til gengæld klarer Børn og Unge sig dårligere end landsgennemsnittet på følgende dimensioner: Følelsesmæssige krav Kvantitative krav Arbejde-familie-konflikt Søvnbesvær Endelig kan det nævnes, at undersøgelsen tyder på, at Børn og Unge har mere social kapital (forstået som graden af tillid, retfærdighed og samarbejde mellem individer) end gennemsnittet af danske arbejdspladser. I gennemsnit opnår medarbejderne i hele Børn og Unge en score på 70, mens gennemsnittet i NFA s landsdækkende undersøgelse fra 2004 var på 66. Set i forhold til landsgennemsnittet for alle danske lønmodtagere har relativt få medarbejdere i Børn og Unge været udsat for uønsket seksuel opmærksomhed (sexchikane) inden for det sidste år. Til gengæld har forholdsvis mange været udsat for vold og trusler om vold. Med hensyn til mobning ligger Børn og Unge tæt på landsgennemsnittet. Det er primært medarbejdere på skoler (især specialskoler) og FU-området, der udsættes for vold og trusler om vold. Inden for de enkelte dimensioner kan der være betydelig variation i resultaterne mellem forskellige grupper af medarbejdere. Gennemgående scorer lederne i Børn og Unge højt på stort set alle dimensioner. Dette indebærer, at de på den ene side har f.eks. stor jobtilfredshed, meget indflydelse, gode udviklingsmuligheder, godt selvvurderet helbred, osv. På den anden side lederne dog også høje krav, mange rollekonflikter samt konflikt mellem arbejde og privatliv. Medarbejdere inden for dagplejen, tandplejen og FU-området ligger på stort set alle dimensioner enten bedre end gennemsnittet for hele Børn og Unge eller tæt ved gennemsnittet. Det drejer sig f.eks. om stor jobtilfredshed, få arbejde/familie-konflikter, få rollekonflikter og et godt helbred. Omvendt ligger medarbejderne i PPR, undervisningspersonale (lærere) på skoler samt personale på specialskoler samlet set enten dårligere eller tæt ved gennemsnittet for Børn og Unge på samtlige dimensioner. Især i forhold til lodret tillid og troværdighed scorer medarbejderne på skoleområdet relativt lavt. 2\n5 Daginstitutioner og forvaltning tæt på gennemsnit Alle dimensioner af det psykiske arbejdsmiljø hænger sammen Ledelse Stress, udbrændthed og søvnbesvær Medarbejdere i daginstitutionerne og i forvaltningen scorer samlet set tæt ved Børn og Unges gennemsnit på de fleste dimensioner. På flere dimensioner er der dog betydelig forskel mellem pædagoger og pædagogmedhjælpere. I forvaltningens opleves ofte høje kvantitative krav og lav rolleklarhed, men til gengæld også få følelsesmæssige krav. Medarbejderne i stabene ligger over gennemsnit på mange dimensioner. Endelig oplever medarbejderne i sundhedsplejen høje kvantitative og følelsesmæssige krav og lav indflydelse, men scorer til gengæld også højt på en række dimensioner. Til sidst viser trivselsundersøgelsen en række interessante sammenhænge mellem dimensionerne. Den vigtigste konklusion er, at alle de underliggende dimensioner af det psykiske arbejdsmiljø er nært forbundet. Der er altså en tendens til, at de medarbejdere, der har et godt psykisk arbejdsmiljø på ét område, også ofte har et godt psykisk arbejdsmiljø på andre områder. Selv områder, som man måske ikke umiddelbart forbinder med hinanden - f.eks. kvantitative krav og social støtte fra kolleger følges i et vist omfang ad. Dette betyder også, at årsagen til et arbejdsmiljømæssigt problem på et område (f.eks. manglende socialt fællesskab) måske skal findes på et helt andet område (f.eks. ledelseskvalitet). Undersøgelsen dokumenterer, at ledelse har stor betydning for det psykiske arbejdsmiljø og medarbejdernes trivsel. Vigtige grundelementer i god personaleledelse er en nærværende/lyttende leder, åbenhed om relevante informationer samt anerkendelse af medarbejdernes indsats. Undersøgelsen viser blandt andet, at medarbejderne typisk har mere tillid til hinanden, hvis de også har tillid til ledelsen. Ydermere viser trivselsundersøgelsen, at medarbejdere på mindre arbejdspladser/enheder typisk oplever højere ledelseskvalitet, højere grad af belønning (anerkendelse) i arbejdet, mere lodret tillid og troværdighed samt højere grad af social støtte fra overordnede. Dette tyder på, at det er vanskeligt at være en nærværende og anerkendende leder for alle, hvis man har personaleansvar for mange medarbejdere. Der er ikke overraskende en klar sammenhæng mellem stress, udbrændthed og søvnbesvær. Mere interessant er det måske, at disse faktorer er nærmere forbundet med graden af arbejde-familie-konflikt end med oplevelsen af kvantitative/følelsesmæssige krav og arbejdstempo. Det er altså ikke så ofte høje krav i sig selv, der medfører stress, udbrændthed og søvnbesvær, men derimod oplevelsen af, at arbejdet går ud over privatlivet. Endelig tyder undersøgelsen på, at god ledelse selv på arbejdspladser med høje krav kan reducere risikoen for stress betydeligt. 3\n6 2. Indledning Undersøgelsen er gennemført i perioden 5. okt. til 9. nov pct. har svaret Spørgeskemaet er udarbejdet af NFA Ingen absolut målestok Børn og Unge har i samarbejde med Capacent gennemført en trivselsundersøgelse i perioden 5. oktober 9. november Resultaterne af trivselsundersøgelsen er dels afrapporteret til de enkelte arbejdspladser (sikkerhedsgrupper), afdelinger og områder i næsten 800 individuelle rapporter og dels i form af en omfattende hovedrapport for hele Børn og Unge. Dette dokument er et uddrag af hovedrapporten. Alle månedslønnede medarbejdere (samt timelønnede i Ungdomsskolen) har haft mulighed for at deltage i undersøgelsen ved at besvare et spørgeskema enten postalt eller elektronisk via Internettet. Den samlede svarprocent i hele Børn og Unge har været 77 pct. For uddybende information om dataindsamlingsmetoden og svarprocenten henvises til hovedrapporten. Det anvendte spørgeskema er udarbejdet af Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (herefter: NFA), 1 dog med tilføjelse af nogle få spørgsmål om særlige fokusområder i Børn og Unge. Spørgsmålene er grupperet inden for en række forskellige dimensioner af det psykiske arbejdsmiljø, hvilket ligeledes er baseret på NFA s koncept. For oplysninger om, hvordan scoren for dimensionerne er beregnet henvises ligeledes til hovedrapporten. I rapporten sammenlignes resultaterne for forskellige grupper med gennemsnittet for hele Børn og Unge (internt benchmark). Der er altså ikke tale om en absolut målestok. Ved at sammenligne grupperne med resten af Børn og Unge vil nogle medarbejdergrupper i Børn og Unge altid ligge over gennemsnit og nogle vil ligge under gennemsnit. Det er ikke nødvendigvis udtryk for et arbejdsmiljøproblem, selvom man ligger under gennemsnittet for Børn og Unge, ligesom det heller ikke altid er godt nok, selvom man ligger over gennemsnittet. Det må bero på en konkret vurdering, om et givet resultat er udtryk for et problem, der bør gøres noget ved. 1 Læs mere om konceptet på NFA s hjemmeside: 4\n7 Man bør desuden være opmærksom på, at jo flere svarpersoner, der ligger til grund for en score, desto mere vil scoren tendere mod gennemsnittet. Ved netop at sammenligne grupperne med gennemsnittet for hele Børn og Unge (frem for at sammenligne dem med f.eks. et landsgennemsnit, jf. nedenfor) sikrer man, at grupperne på mange områder har nogenlunde de samme grundvilkår, så en rød eller grøn farve ikke blot er udtryk for nogle grundvilkår, der ikke kan ændres (f.eks. at mange arbejdspladser i Børn og Unge har højere følelsesmæssige krav end gennemsnittet af danske arbejdspladser, fordi de arbejder direkte med mennesker), men udtrykker forskelle, der som regel kan påvirkes lokalt. Resultaterne sammenlignes også med landsgennemsnit I rapporten sammenlignes resultaterne i Børn og Unge desuden med et landsgennemsnit, der er baseret på en undersøgelse foretaget af NFA i 2004 (eksternt benchmark). Da den landsdækkende undersøgelse omfatter medarbejdere inden for mange brancher og erhverv, er undersøgelserne ikke direkte sammenlignelige med hensyn til medarbejdernes funktionsvilkår og arbejdsopgaver. Men ved at sammenligne Børn og Unge med arbejdspladser i hele landet er det muligt at sige noget om, hvor Børn og Unge har særlige arbejdsmiljømæssige udfordringer. 5\n8 3. Overblik over dimensioner Overordnet sammenligning: Børn og Unge i forhold til landsgennemsnittet Indledningsvist gives nedenfor i oversigtsform et overblik over den gennemsnitlige score for hver af de 27 dimensioner, som undersøgelsen om det psykiske arbejdsmiljø er bygget op omkring. Den gennemsnitlige score for hele Børn og Unge er i figur 3.1 sammenlignet med gennemsnittet for et repræsentativt udsnit af danske lønmodtagere fra en undersøgelse foretaget af NFA i Dimensionerne er i figuren rangeret efter, hvordan Børn og Unge klarer sig i forhold til landsgennemsnittet. Øverst er således den dimension, hvor Børn og Unge har opnået den højeste score i forhold til landsgennemsnittet, herefter den næsthøjeste, osv. Bemærk, at på alle de dimensioner, der er markeret med en stjerne (*), er det bedst at opnå en lav score. Områder hvor Børn og Unge klarer sig godt i forhold til landsgennemsnittet Områder hvor Børn og klarer sig mindre godt i forhold til landsgennemsnittet Samlet set viser oversigten, at Børn og Unge klarer sig væsentligt bedre end landsgennemsnittet på følgende dimensioner: Indflydelse Ledelseskvalitet Udviklingsmuligheder Social støtte fra kolleger Lodret tillid og troværdighed Vandret tillid og troværdighed Involvering i arbejdspladsen Til gengæld klarer Børn og Unge sig dårligere end landsgennemsnittet på følgende dimensioner: Følelsesmæssige krav Kvantitative krav Arbejde-familie-konflikt Søvnbesvær 6\n9 Figur 3.1 Samlet score for Børn og Unge sammenlignet med NFA's landsgennemsnit Indflydelse Ledelseskvalitet Udviklingsmuligheder Social støtte fra kolleger "Vandret" tillid "Lodret" tillid Involvering i arbejdspladsen Mening i arbejdet Retfærdighed Belønning i arbejdet Tilfredshed med arbejdet Socialt fællesskab Social støtte fra overordnede Forudsigelighed Arbejdstempo * Rolleklarhed Rollekonflikter * Stress * Selvvurderet helbred Udbrændthed * Søvnbesvær * Arbejde-familie konflikt * Kvantitative krav * Følelsesmæssige krav * Børn og Unge NFAs landsgennemsnit 7\n10 Børn og Unge Ledere Forvaltning PPR Sundhedsplejen Tandplejen FU-området Skole inkl. specialskoler Dagtilbud Børn og Unge, Århus Kommune Overordnet sammenligning Tabel 3.1 Gennemsnitsscore for hver hovedtype af arbejdsplads Resultaterne for Børn og Unge er som nævnt et gennemsnit for hele organisationen. Tabel 3.1 nedenfor viser resultaterne for otte hovedtyper af arbejdsområder inden for Børn og Unge i forhold til Børn og Unge samlet set. Tendenserne er ofte de samme på tværs af de forskellige arbejdsområder i Børn og Unge, men der er dog afvigelser fra gennemsnittet (markeret med henholdsvis rødt og grønt). Bemærk at ledere udgør en arbejdspladstype for sig, hvilket indebærer, at resultaterne for dagtilbudsområdet ikke omfatter dagtilbudsledere og pædagogiske ledere, resultaterne for skoleområdet ikke omfatter skoleledere, pædagogiske ledere, administrative ledere og SFO-ledere, etc. Dette skyldes, at spørgeskemaet omfatter en del spørgsmål om den nærmeste ledelse, som vil befinde sig på et andet ledelsesniveau for disse ledere end for de øvrige medarbejdere på området. Hovedrapporten redegør yderligere for forskelle inden for hver dimension, ligesom resultaterne er opdelt efter 14 forskellige arbejdspladstyper samt 17 forskellige stillingsbetegnelser. Krav i arbejdet Kvantitative krav * Arbejdstempo * Følelsesmæssige krav * Arbejdets organisering og indhold Indflydelse Udviklingsmuligheder Mening i arbejdet Involvering i arbejdspladsen Samarbejde og ledelse Forudsigelighed Belønning i arbejdet Rolleklarhed\n11 Børn og Unge Ledere Forvaltning PPR Sundhedsplejen Tandplejen FU-området Skole inkl. specialskoler Dagtilbud Børn og Unge, Århus Kommune Rollekonflikter * Ledelseskvalitet Social støtte fra overordnede Social støtte fra kolleger Socialt fællesskab Forholdet mellem person og arbejde Tilfredshed med arbejdet Arbejde-familie-konflikt * Værdier på arbejdspladsen Lodret tillid og troværdighed Vandret tillid og troværdighed Retfærdighed Helbred og velbefindende Selvvurderet helbred Udbrændthed * Stress * Søvnbesvær * Fokusområder i Børn og Unge Mulighed for at udtale sig Trivsel Attraktiv arbejdsplads\n12 4. Jobtilfredshed Psykisk arbejdsmiljø er vigtigt for den enkelte og for arbejdspladsen Der er mange gode grunde til at interessere sig for det psykiske arbejdsmiljø på en arbejdsplads, men en af de vigtigste grunde er, at medarbejdernes trivsel har meget stor betydning både for den enkelte medarbejder og for arbejdspladsen som helhed. Der er nemlig som regel en meget tæt sammenhæng mellem det psykiske arbejdsmiljø og medarbejdernes trivsel. Man kan udtrykke det på den måde, at vi i denne undersøgelse opfatter tilfredse medarbejdere som målet, mens et godt psykisk arbejdsmiljø er midlet til at få tilfredse medarbejdere. Til at afdække medarbejdernes tilfredshed med deres job anvendes tre forskellige spørgsmål. De to første af disse spørgsmål indgår ikke normalt i NFA s spørgeskema, men er tilføjet, fordi det er særlige fokusområder i Børn og Unge. Mere end syv ud af ti medarbejdere trives Som det fremgår af figur 4.1 nedenfor, angiver mere end syv ud af ti medarbejdere, at de i meget høj grad eller i høj grad trives med deres arbejde. Kun 4 % af medarbejderne trives ikke med deres arbejde. Figur 4.1 I hvor høj grad trives du med dit arbejde? 21% 50% 25% 3%1% 0% 20% 40% 60% 80% 100% I meget høj grad I høj grad Delvist I ringe grad I meget ringe grad Det andet spørgsmål omhandler, hvorvidt medarbejderne opfatter deres arbejdsplads som attraktiv. Der vil naturligvis som regel være en tæt sammenhæng mellem, om man trives på sit arbejde, og om man mener, at arbejdspladsen er attraktiv, men en attraktiv arbejdsplads vil for mange udover 10\n13 trivsel også være en arbejdsplads med et godt renommé, gode ansættelsesvilkår og måske også en arbejdsplads, der tager et socialt ansvar. 56 % synes, at deres arbejdsplads er attraktiv Figur 4.2 viser, at et flertal på 56 % synes, at deres arbejdsplads er attraktiv. Dette er dog væsentlig færre end de 71 %, der trives på deres arbejde. Omvendt mener 8 % ikke, at deres arbejdsplads er attraktiv. Figur 4.2 Synes du, at din arbejdsplads er attraktiv? 16% 40% 36% 6% 2% 0% 20% 40% 60% 80% 100% I meget høj grad I høj grad Delvist I ringe grad I meget ringe grad 91 % er tilfredse med deres job Det tredje spørgsmål omhandler medarbejdernes samlede tilfredshed med arbejdet, når alt tages i betragtning. Dette er et af de oprindelige spørgsmål i NFA s spørgeskema. Det adskiller sig fra de fleste andre spørgsmål i spørgeskemaet ved, at der er fire svarkategorier i stedet for fem. På den måde tvinges respondenterne til at svare enten tilfreds eller utilfreds. Dette medfører, at hele 91 % af medarbejderne tilkendegiver, at de er enten meget tilfreds eller tilfreds med deres job. Omvendt er 9 % enten utilfreds eller meget utilfreds. Dette fremgår af figur 4.3. Figur 4.3 Hvor tilfreds er du med dit job som helhed, alt taget i betragtning? 26% 65% 8% 1% 0% 20% 40% 60% 80% 100% Meget tilfreds Tilfreds Utilfreds Meget utilfreds Indeks over jobtilfredshed 10 % af medarbejderne opnår den højestmulige score for jobtilfredshed For at få et så præcist og dækkende mål for medarbejdernes jobtilfredshed, har vi valgt i alle de efterfølgende analyser at slå de tre spørgsmål sammen til et indeks. Indekset konstrueres så hver medarbejder kan opnå en score mellem 0 og 100. For at opnå en score på 100 skal man have svaret i meget høj grad og meget tilfreds på de tre spørgsmål. I gennemsnit opnår medarbejderne i Børn og Unge 70 point på jobtilfredshedsindekset. Dette svarer nogenlunde til, at de i gennemsnit har svaret i høj grad og tilfreds. Men gennemsnittet dækker naturligvis over en meget stor variation. Nogle få medarbejdere (0,3 %) har opnået 0 point, mens hele 10 % af medarbejderne opnår den højest-mulige score, nemlig\n14 De utilfredse overvejer ofte at søge et andet job Ikke overraskende er der en meget nøje sammenhæng mellem graden af jobtilfredshed og hvor ofte medarbejdere tænker på at søge job et andet sted. Blandt de medarbejdere, der har opnået 20 point eller derunder på jobtilfredshed, er det således under 2 %, der aldrig eller sjældent tænker på at søge et andet job. Omvendt tænker 91 % af de medarbejdere, der har opnået over 80 point på jobtilfredshed, aldrig eller sjældent på at søge et andet job. 4.1 Hvem har størst jobtilfredshed? En analyse af sammenhængen mellem jobtilfredshed og de forskellige hovedarbejdsområder inden for Børn og Unge viser, at de mest tilfredse medarbejdere er ledere efterfulgt af medarbejdere inden for sundhedsplejen og tandplejen og medarbejdere på FU-området. 2 Omvendt er det på skoleområdet, at vi finder den mindste jobtilfredshed. På skolerne er SFO-personalet og det teknisk-administrative personale ofte mere tilfredse med deres arbejde end undervisningspersonalet. På tværs af alle arbejdsområder er størstedelen af medarbejderne dog tilfredse med deres arbejde. Graden af jobtilfredshed fordelt på stillingskategorier tegner overordnet set det samme billede som beskrevet ovenfor, nemlig at blandt andet ledere, sundhedsplejersker og tandplejere mv. har den største jobtilfredshed, mens lærere har den laveste jobtilfredshed. Hertil kommer, at elever, praktikanter og studentermedhjælpere mv. også hører til blandt de allermest tilfredse, og at pædagogmedhjælpere/dagplejere i gennemsnit er væsentlig mere tilfredse med deres arbejde end pædagoger. Blandt det administrative personale er jobtilfredsheden højere blandt akademiske medarbejdere end HK ere. Både køn og alder har kun en meget svag betydning for graden af jobtilfredshed. 4.2 Hvad har betydning for jobtilfredsheden? Regressionsanalyse For at undersøge eventuelle årsagssammenhænge mellem de bagvedliggende dimensioner og graden af jobtilfredshed foretages en såkaldt multipel lineær-regressionsanalyse. Her analyseres effekten af alle dimensionerne samtidig. På den måde undersøges den enkelte dimensions betydning for jobtilfredshed, når der samtidig tages højde for betydningen af alle de andre dimensioner. Den afhængige variabel i analysen er graden af jobtilfredshed, mens de uafhængige variable består af samtlige dimensioner samt baggrundsvariable. Dog indgår dimensionen tilfredshed med arbejdet ikke som uafhængig variabel i analysen. Dette skyldes dels, at et af de spørgs- 2 Når resultaterne er opgjort på arbejdspladstype inkluderer FU-området både ungdomsklubber/legepladser og Ungdomsskolen, men da blot ca. 18 % af besvarelserne fra FU-området kommer fra medarbejdere i Ungdomsskolen, og da Ungdomsskolen har en markant lavere svarprocent end alle andre områder, er der betydelig usikkerhed omkring resultaterne i forhold til netop Ungdomsskolen. 12\n15 mål, der udgør dimensionen tilfredshed med arbejdet, også er med i jobtilfredshedsindekset, og dels at det næppe er interessant at undersøge, om tilfredshed med arbejdet har betydning for graden af jobtilfredshed! Variable uden signifikant betydning for jobtilfredshed Involvering i arbejdspladsen har størst betydning Vigtigt at arbejdet er meningsfuldt Socialt fællesskab og ledelseskvalitet har også stor betydning Den samlede regressionsmodel er vist i figur 4.4. De variable, der ifølge modellen, ikke har en statistisk signifikant betydning for jobtilfredshed, når der kontrolleres for betydningen af alle de øvrige variable, er ekskluderet af modellen. Man skal dog være opmærksom på, at modellen kun viser faktorernes direkte betydning. De dimensioner, der ikke fremgår af modellen, kan altså tænkes at have en indirekte betydning for graden af jobtilfredshed, f.eks. ved at de påvirker en af de øvrige dimensioner, der indgår i modellen. De uafhængige variable til venstre i figur 4.4 er rangeret efter, hvor stor en direkte betydning, de har for jobtilfredsheden. Alle de grønne faktorer har en positiv betydning for jobtilfredsheden (dvs. at en høj værdi på den uafhængige variabel typisk medfører en høj jobtilfredshed), mens de røde faktorer har en negativ betydning for jobtilfredsheden (dvs. at en høj værdi på den uafhængige variabel typisk medfører en lav jobtilfredshed). Den suverænt største betydning har medarbejdernes involvering i arbejdspladsen, dvs. om arbejdspladsen har stor personlig betydning, om man er stolt af sin arbejdsplads og om man sjældent tænker på at søge arbejde et andet sted. Involvering i arbejdspladsen kaldes i andre sammenhænge ofte f.eks. engagement eller loyalitet over for arbejdspladsen. Det er ikke overraskende, at denne dimension har stor betydning, da dimensionen i et vist omfang er udtryk for jobtilfredshed. Men resultatet tyder altså på, at de mest tilfredse medarbejdere som regel føler sig personligt involverede i arbejdspladsen. Den næststørste betydning har, hvorvidt medarbejderne opfatter deres arbejde som meningsfuldt. Det er altså ikke tilstrækkeligt, at have gode arbejdsvilkår og kolleger arbejdet i sig selv skal også give mening. Dette tyder på, at mange medarbejdere i Børn og Unge går på arbejde for at gøre en forskel. De vil måske opfatte deres arbejde mere som et kald end en pligt. Dernæst følger socialt fællesskab og ledelseskvalitet. Hvor graden af involvering i arbejdspladsen og mening i arbejdet kan siges primært at handle om relationen mellem arbejdet og omgivelserne (brugerne/samfundet), repræsenterer disse to dimensioner relationerne til henholdsvis kollegerne og lederen/ledelsen. Høj jobtilfredshed afhænger således typisk af gode relationer til såvel brugere som kolleger og ledelse. Samtidig er socialt fællesskab og ledelseskvalitet ofte en forudsætning for et godt psykisk arbejdsmiljø på en række andre områder. Både følelsesmæssige krav og stress har en negativ betydning for jobtilfredshed, mens oplevelsen af retfærdighed på arbejdspladsen har en positiv betydning. Yderligere en lang række faktorer har, ifølge modellen, en mindre selvstændig betydning for jobtilfredsheden. 13\n16 Figur 4.4 Regressionmodel INVOLVERING I ARBEJDSPLADSEN MENING I ARBEJDET SOCIALT FÆLLESSKAB LEDELSESKVALITET FØLELSESMÆSSIGE KRAV STRESS RETFÆRDIGHED SELVVURDERET HELBRED ARBEJDSTEMPO INDFLYDELSE ARBEJDE-FAMILIE-KONFLIKT MULIGHED FOR AT UDTALE SIG UDVIKLINGSMULIGHEDER UDBRÆNDTHED LODRET TILLID SOCIAL STØTTE FRA KOLLEGER KVANTITATIVE KRAV FORUDSIGELIGHED STILLINGSBETEGNELSER*: LEDER LÆRER 0,03-0,03 0,03-0,03 0,03-0,03 0,03-0,02-0,02 0,11 0,51 0,07 0,07-0,06-0,06 0,05 0,03 0,02 0,04 0,03 0,02 0,03 0,03 0,06 0,03 JOBTILFREDSHED PÆDAGOG PÆDAGOGMEDHJÆLPER OG DAGPLEJER TEKNISK PERSONALE, KØKKEN, RENGØRING, MV. ADMINISTRATIVT PERSONALE OG KONSULENT SUNDHEDSPLEJERSKE, TANDPLEJER, LÆGE, MV. 14\n17 5. Social kapital Social kapital = tillid, retfærdighed og samarbejde mellem individer Indeks for social kapital Spørgeskemaet indeholder en lang række spørgsmål, der kan anvendes til at afdække Børn og Unges såkaldte sociale kapital. Social kapital anvendes i denne sammenhæng som betegnelse for graden af tillid, retfærdighed og samarbejde mellem alle individer i organisationen. Tanken er altså, at relationerne mellem individer i organisationen ikke blot har betydning for de pågældende personer, men også for organisationen som helhed, og at organisationen samtidig har betydning for relationen mellem individerne. Det ligger samtidig i betegnelsen kapital, at en høj grad af tillid, retfærdighed og samarbejde har en værdi for organisationen. Social kapital kan således defineres som den egenskab, der sætter organisationens medlemmer i stand til i fællesskab at løse dens kerneopgave. 3 For at måle Børn og Unges sociale kapital benyttes seks af dimensionerne af det psykiske arbejdsmiljø, nemlig: Lodret tillid og troværdighed (udtryk for tillid) Vandret tillid og troværdighed (udtryk for tillid) Retfærdighed (udtryk for retfærdighed) Social støtte fra kolleger (udtryk for samarbejdsevne) Social støtte fra overordnede (udtryk for samarbejdsevne) Socialt fællesskab (udtryk for samarbejdsevne) Den sociale kapital på en arbejdsplads operationaliseres således som medarbejdernes gennemsnitlige score på disse seks dimensioner. Dette indeks kan, ligesom de øvrige indeks i undersøgelsen, variere fra 0 til 100, hvor 100 er udtryk for mest mulig social kapital. I gennemsnit opnår medarbejderne i hele Børn og Unge en score på 70. Til sammenligning er gennemsnittet i NFA s landsdækkende undersøgelse fra 3 NFA (2008), Virksomhedens sociale kapital. Hvidbog. 15\n18 Børn og Unges arbejdspladser har mere social kapital end landsgennemsnittet 2004 på 66. Det må derfor formodes, at Børn og Unge har mere social kapital end gennemsnittet af danske arbejdspladser. Hvor er der størst social kapital? I forhold til de forskellige hovedtyper af arbejdspladser inden for Børn og Unge, viser undersøgelsen, at lederne i gennemsnit vurderer den sociale kapital på deres arbejdsplads højest, men også på dagtilbuds- og FU-området er medarbejdernes oplevelse af social kapital høj. Omvendt er vurderingen lavest inden for skoleområdet. Skolerne ligger dog fortsat på landsgennemsnittet med hensyn til social kapital. Fordelt på stillingskategorier er vurderingen af den sociale kapital højest blandt henholdsvis elever/praktikanter og ledere. Omvendt er vurderingen lavest blandt lærerne. Sammenhæng med andre dimensioner Som nævnt ovenfor er graden af social kapital udregnet på baggrund af dimensionerne lodret tillid og troværdighed, vandret tillid og troværdighed, retfærdighed, social støtte fra kolleger, social støtte fra overordnede samt socialt fællesskab. Det er derfor på ingen måde overraskende, at der er en kraftig sammenhæng mellem social kapital og disse seks dimensioner. Dimensioner af betydning for graden af social kapital 70 % af Børn og Unges arbejdspladser ligger over landsgennemsnittet Mere interessant er det, at graden af social kapital også i meget høj grad hænger sammen med ledelseskvalitet, belønning/anerkendelse, forudsigelighed, involvering i arbejdspladsen, mulighed for at udtale sig og rolleklarhed. Og at en høj grad af social kapital er nøje forbundet med jobtilfredshed, trivsel og at medarbejderne opfatter arbejdspladsen som attraktiv. Social kapital kan ses som den nøgle, der på mange måder forbinder relationerne mellem individerne (medarbejdere og ledelse) på arbejdspladsen og den måde opgaverne løses på. Dette kan ses i sammenhæng med den ovenstående definition af social kapital som den egenskab, der sætter organisationens medlemmer i stand til i fællesskab at løse dens kerneopgave. Sammenlignet med mange andre dimensioner er der en forholdsvis lille variation mellem de enkelte arbejdspladser i forhold til social kapital. Enkelte arbejdspladser opnår en gennemsnitlig score på cirka 45 point, mens den højeste score for en arbejdsplads nærmer sig 80 point, men langt de fleste arbejdspladser ligger mellem 55 og 75 point. 70 % af arbejdspladserne i Børn og Unge opnår en score på 67 point eller derover, og ligger dermed højere end landsgennemsnittet fra NFA s undersøgelse. 16\n19 6. Sammenhænge mellem dimensionerne Faktoranalyse: En analyse af sammenhængen mellem alle 27 dimensioner samtidigt Fire hoveddimensioner af det psykiske arbejdsmiljø i Børn og Unge Alle 27 dimensioner af det psykiske arbejdsmiljø hænger sammen Den stærkeste hoveddimension: Ledelse I dette kapitel undersøges, hvordan de forskellige dimensioner hænger sammen. Er det f.eks. sådan, at de medarbejdere, der oplever en konflikt mellem arbejdsliv og familie, er mere stressede end andre medarbejdere? Vi ser på sammenhængen mellem alle dimensionerne samtidigt. Frem for at analysere den parvise sammenhæng mellem alle dimensionerne, hvilket vil resultere i hele 702 parvise sammenhænge, er det muligt ved hjælp af en såkaldt faktoranalyse, at analysere sammenhængen mellem alle dimensioner samtidigt. Faktoranalyse er en effektiv metode til at skabe overblik over et omfattende datamateriale med mange variable. Metoden anvendes til at identificere underliggende faktorer, som variablene har til fælles. I dette tilfælde er formålet med faktoranalysen altså at undersøge, hvilke dimensioner der følges ad. Analysen tyder på, at det psykiske arbejdsmiljø i Børn og Unge i et vist omfang kan reduceres til fire hoveddimensioner. Disse er beskrevet enkeltvist nedenfor, og hver hoveddimension har fået et sigende navn. Den første hoveddimension repræsenterer den stærkeste sammenhæng, dernæst den næststærkeste sammenhæng, osv. Inden vi ser på de enkelte hoveddimensioner, er det værd at nævne, at der faktisk er en tydelig sammenhæng mellem alle de 27 dimensioner. Der er altså en tendens til, at de medarbejdere, der har et godt psykisk arbejdsmiljø på ét område, også ofte har et godt psykisk arbejdsmiljø på andre områder. Selv områder, som man måske ikke umiddelbart forbinder med hinanden - f.eks. kvantitative krav og social støtte fra kolleger følges i et vist omfang ad. Dette betyder også, at årsagen til et arbejdsmiljømæssigt problem på et område (f.eks. manglende socialt fællesskab) måske skal findes på et helt andet område (f.eks. ledelseskvalitet). Den første, om dermed stærkeste hoveddimension handler om ledelse. De dimensioner, der er inkluderet i hoveddimensionen er vist nedenfor. Der er tale om en række forhold, der i høj grad afhænger af den nærmeste leder/ledelse på arbejdspladsen. Den forholdsvis stærke sammenhæng mellem disse otte forhold tyder på, at en positiv opfattelse af lederen på et område 17\n20 ofte medfører en positiv opfattelse af lederen på andre områder også. Resultaterne tyder endvidere på, at den gode leder er i stand til på samme tid at skabe en opfattelse af social støtte, retfærdighed, tillid, tryghed ved at udtale sig, belønning/anerkendelse og forudsigelighed. Hvordan opnås god ledelse? Mest ledelseskvalitet, belønning (anerkendelse), lodret tillid samt social støtte fra overordnede i mindre enheder Sammenhæng mellem vandret tillid og ledelse Det store spørgsmål er naturligvis, hvordan man opnår god ledelse på arbejdspladsen? Dette kan trivselsundersøgelsen ikke give noget entydigt svar på, da ledelse er et komplekst begreb. Undersøgelsen tyder dog på, at god (personale)ledelse ofte udspringer af nogle relativt konkrete forhold, nemlig en nærværende/lyttende leder, åbenhed om relevante informationer samt anerkendelse af medarbejdernes indsats. Er disse forhold til stede, vil medarbejderne ofte også have en oplevelse af f.eks. ledelseskvalitet, tillid til ledelsen, retfærdighed, forudsigelighed, at konflikter bliver løst og mulighed for/tryghed ved at udtale sig. Ydermere viser trivselsundersøgelsen, at medarbejdere på mindre arbejdspladser/enheder typisk oplever højere ledelseskvalitet, højere grad af belønning (anerkendelse) i arbejdet, mere lodret tillid og troværdighed samt højere grad af social støtte fra overordnede. Dette tyder på, at det er vanskeligt at være en nærværende og anerkendende leder for alle, hvis man har personaleansvar for mange medarbejdere. Den eneste dimension, der adskiller sig fra de øvrige, er vandret tillid. Her er der ikke tale om tillid mellem medarbejdere og leder, men indbyrdes mellem kolleger. Når dette forhold alligevel hænger sammen med ledelsesdimensionen tyder det på, at god ledelse er en forudsætning for tillid mellem kolleger. Ledelse Ledelseskvalitet Social støtte fra overordnede Retfærdighed Lodret tillid Mulighed for at udtale sig Belønning i arbejdet Forudsigelighed Vandret tillid Den anden hoveddimension: Stress Tæt sammenhæng mellem stress og krav i arbejdet Den anden hoveddimension omhandler stressrelaterede symptomer, nemlig udbrændthed, søvnbesvær, stress og dårligt selvvurderet helbred. Ikke overraskende er der en tendens til, at medarbejdere, der føler sig udbrændte, ofte har søvnbesvær, stresssymptomer og et dårligt selvvurderet helbred. Så selvom en persons helbredstilstand er påvirket af en lang række andre faktorer end det psykiske arbejdsmiljø (f.eks. arvelige forhold, livsstil, alder, fysisk arbejdsmiljø, osv.), er der en klar og tydelig sammenhæng mellem på den ene side udbrændthed, søvnbesvær og stress og på den anden side personens egen vurdering af sit helbred. Mere interessant er det måske, at hele denne dimension er forholdsvis tæt knyttet til den fjerde hoveddimension vedrørende krav i arbejdet (se nedenfor). Dette indebærer, at stressrelaterede symptomer ofte skyldes en oplevelse af høje krav. I forlængelse heraf er det dog værd at nævne, at det ofte ik- 18\n21 ke er de høje krav, der i sig selv medfører stress. Resultaterne tyder derimod på, at det ofte er der, hvor høje krav medfører en oplevelse af arbejdefamilie-konflikt, at medarbejderne føler sig stressede og udbrændte. Kombination af høje krav og dårlig ledelse medfører stor stressrisiko Ydermere har vi undersøgt, hvilken rolle ledelseskvaliteten har for graden af stress. Resultaterne tyder på, at uanset om de kvantitative og følelsesmæssige krav er høje eller lave, vil høj ledelseskvalitet medføre en reduktion i graden af stress på 7-8 point. Det ser altså med andre ord ud til, at kravene i arbejdet har stor betydning for graden af stress, men at god ledelse i et vist omfang kan reducere risikoen for stress som følge af høje krav. Kombinationen af høje kvantitative og/eller følelsesmæssige krav og lav ledelseskvalitet er forbundet med stor risiko for at opleve stress. Stress Udbrændthed Søvnbesvær Stress Selvvurderet helbred Den tredje hoveddimension: Mening, trivsel og involvering Det gode arbejdsmiljø og trivsel på arbejdspladsen Den tredje hoveddimension rummer en række forskellige forhold, der karakteriserer det gode arbejdsliv eller den gode arbejdsplads. Der er tale om arbejde med mening, udviklingsmuligheder, indflydelse, socialt fællesskab og støtte fra kolleger samt rolleklarhed. Alt dette medfører, at medarbejderne involverer sig i arbejdspladsen, trives og alt i alt opfatter arbejdspladsen som attraktiv. Sammenhængen er ikke overraskende, men omvendt giver det ikke sig selv, at der er en sammenhæng mellem f.eks. et godt socialt fællesskab og medarbejdernes indflydelse. Resultaterne tyder altså også på, at det er inden for dimensionerne i denne hoveddimension, at man finder de arbejdsmiljøforhold, der har størst betydning for medarbejdernes trivsel. Vil man arbejde med at øge medarbejdernes trivsel og jobtilfredshed, kan det altså være en god idé først og fremmest at sørge for, at medarbejderne har meningsfulde og vigtige arbejdsopgaver, har mulighed for at anvende og udvikle deres kompetencer, har indflydelse på deres eget arbejde (hvad de laver og hvordan), véd hvad der forventes af dem samt føler sig som en del af kollegialt fællesskab. Mening, trivsel og involvering Mening i arbejdet Udviklingsmuligheder Involvering i arbejdspladsen Trivsel Tilfredshed med arbejdet Attraktiv arbejdsplads Indflydelse Socialt fællesskab Social støtte fra kolleger Rolleklarhed 19\n22 Den fjerde hoveddimension: Krav i arbejdet Sammenhæng mellem høje krav og rollekonflikter Den fjerde og sidste hoveddimension handler om krav i arbejdet. Igen kunne man måske forvente, at der ikke umiddelbart er en sammenhæng mellem f.eks. arbejdstempo og følelsesmæssige krav, men faktoranalysen tyder på, at det ofte er de samme medarbejdere, der oplever høje kvantitative krav, højt arbejdstempo, mange rollekonflikter, høje følelsesmæssige krav og en konflikt mellem arbejdsliv og familieliv. Dette kan naturligvis skyldes, at nogle arbejdspladser generelt stiller meget høje krav til medarbejderne, men det kan også være et udtryk for, at andre forhold på arbejdspladsen (f.eks. uklare roller, manglende støtte fra overordnede og kolleger, osv.) medfører, at kravene opleves som en større belastning end på andre arbejdspladser. Ikke mindst sammenhængen mellem rollekonflikter og de øvrige dimensioner er ret interessant. Dette tyder nemlig på, at oplevelsen af høje krav i arbejdet ofte kan skyldes enten forskellige forventninger fra forskellige mennesker, eller modstrid mellem medarbejderens egne forventninger og andres forventninger. Krav i arbejdet Kvantitative krav Arbejdstempo Rollekonflikter Følelsesmæssige krav Arbejde-familie-konflikt For en uddybende redegørelse for, hvilke andre dimensioner, der har betydning for hver enkelt dimension af det psykiske arbejdsmiljø henvises til hovedrapporten. 20\nTRIVSELSUNDERSØGELSEN 2013 HOVEDRESULTATER OG ANALYSER\n2013 AARHUS KOMMUNE, BØRN OG UNGE TRIVSELSUNDERSØGELSEN 2013 HOVEDRESULTATER OG ANALYSER HOVEDRAPPORT ADRESSE COWI A/S Parallelvej 2 2800 Kongens Lyngby Danmark TLF +45 56 40 00 00 FAX +45 56 40 99 99\nTRIVSELSUNDERSØGELSEN 2011 HOVEDRESULTATER OG ANALYSER\n2011 AARHUS KOMMUNE, BØRN OG UNGE TRIVSELSUNDERSØGELSEN 2011 HOVEDRESULTATER OG ANALYSER HOVEDRAPPORT ADRESSE COWI A/S Parallelvej 2 2800 Kongens Lyngby Danmark TLF +45 56 40 00 00 FAX +45 56 40 99 99\nMagistratsafdelingen for Børn og Unge\nMagistratsafdelingen for Børn og Unge Hovedrapport 2017 1 Indhold Baggrund for undersøgelsen... 3 Om undersøgelsen... 3 Hovedkonklusion på resultaterne af Social kapital 2017... 4 Resultater af Social\nSYDDJURS KOMMUNE LEDELSESEVALUERING OG TRIVSELSUNDERSØGELSE 2017 KOMMENTERET HOVEDRAPPORT\nSYDDJURS KOMMUNE LEDELSESEVALUERING OG TRIVSELSUNDERSØGELSE 2017 KOMMENTERET HOVEDRAPPORT INDHOLDSFORTEGNELSE 5 Hovedresultater 7 Resumé 9 Centrale indikatorer på en række centrale indikatorer. Udvalgte