Cykeltøj - råd til små indkøb til hobby- og professionelle cyklister\nCykeltøj er en kombination af forskellige beklædningsgenstande og tilbehør, der kun bæres under cykling. De er specielt designet til denne fysiske aktivitet og tilbyder en række fordele for cyklisten. Blandt andet sikrer de mere komfort i sadlen, mere sikkerhed og endda øger din ydeevne. Professionelle cyklister stiger næsten aldrig på deres cykler uden specielt cykeltøj. Samtidig undervurderer de fleste hobbycyklister betydningen af dette tøj og kører gennem byen i jeans og T-shirts. Vores lille købsguide fortæller dig, hvorfor det er fornuftigt at investere i cykeltøj af god kvalitet, og hvordan du vælger det. Bare læs videre!\nGodt cykeltøj er meget mere end bare en sportsdragt\nI teorien kan du cykle uden specielle shorts, sko, skjorter, jakker, arm- eller benvarmere, briller, sokker eller endda handsker. Hvis du har travlt, eller din destination er relativt tæt på, har du virkelig ikke brug for specielt cykeltøj. Men hvis du planlægger en længere tur gennem byen eller landskabet, vil du helt sikkert føle dig meget mere komfortabel i cykeltøj. I de næste par linjer giver vi dig svaret på følgende spørgsmål: Hvorfor er cykeltøj noget særligt? Hvorfor skal du have cykeltøj på? Hvorfor er cykelbriller så vigtige?\nCykeltøj er specielt designet og fremstillet til at passe korrekt, når du bøjer dig over styret. Skjorter og jakker er skåret længere bagtil og ærmer til at dække hele ryggen og håndledene. Shorts og cykelshorts er specielt formet med bøjninger i knæ og talje for at gøre det lettere at pedalere.\nMere fart og afstand uden ømme muskler\nCykeltøj og især handsker og cykelshorts tilbyder indsyet polstring i forskellige tykkelser og tætheder. Dette sikrer ikke kun ergonomisk stødabsorbering, men forhindrer også gnidning og siddende smerter efter en lang rejse.\nSidst men ikke mindst vil vi gerne informere dig om vigtigheden af gode cykelglas. Disse beskytter ikke kun dine øjne mod skadelige UV -stråler, men også mod støv, insekter, blade, sne, regn, vind, mudder og andre ting, der kan skade dine øjne under denne sportsaktivitet.\nKomfortable cykelbriller og godt cykeltøj generelt giver dig mulighed for at nyde denne hobby og aktive sport fuldt ud. Cykling holder dig aktiv, vital og i godt humør. Hvis du leder efter det rigtige udstyr, så find dit cykeltøj på Decathlon. Det franske firma er nu en af de største og vigtigste producenter og forhandlere af sportsudstyr og tøj i verden. Uanset om du er i den nærmeste afdeling eller i onlineshoppen, vil du hos Decathlon opdage det perfekte cykeltøj til en lav pris.\nKomfort og sikkerhed under alle vejrforhold\nBehageligt cykeltøj af god kvalitet øger din effektivitet og ydeevne\nMed det rigtige cykeltøj kan du køre længere og hurtigere. Du vil føle dig godt tilpas i det, minimere smerter og træthed, føle dig kølig på varme dage og varme på kolde dage. Du spilder heller ikke energi unødigt. Godt cykeltøj krammer din krop og får dig til at føle dig godt mere aerodynamisk.\nDe mest almindelige materialer, der bruges til at lave cykeltøj i dag, er elastan og polyester. Mange miljøbevidste mennesker er naturligt bekymrede over brugen af disse stoffer. Det er trods alt syntetiske fibre, der er svære at genbruge. Sammenlignet med naturlige materialer som bomuld, linned eller uld giver cykeltøj af elastan og polyester simpelthen flere fordele end ulemper. Det er åndbart, let at pleje, bliver ikke dryppende vådt i regn eller sne og binder ikke sved.\nSådan vælger du det helt rigtige cykeltøj\nSæde: Cykeltøj kan og bør passe hudtæt rundt om kroppen og komprimere musklerne. Denne stram pasform øger ydeevnen og reducerer luftmodstanden. Så du vil kunne cykle længere og hurtigere uden at føle ømme muskler efter træning.\npolstring: Alle cykelshorts skal have ergonomisk polstring, der ikke glider under ridning, tilbyder komfort, støtte og bevægelsesfrihed og reducerer hudirritation. Den består enten af blød plast eller en speciel gel. Hvis du planlægger at cykle lange afstande eller gennem ujævnt terræn, hvor der kræves et højt niveau af støtte og beskyttelse, skal du vælge tyk polstring med høj densitet. Hvis dine ture er korte og med lav intensitet, som f.eks B. gennem byen eller parken, så kan du også vælge et tyndere polstring.\nfarve: Cykeltøj fås traditionelt i sort, marineblå eller en anden mørk farve, så snavs og snavs ikke er så mærkbare efter en lang tur. Neonreflekterende paneler og højdepunkter anbefales, hvis du planlægger at køre på vejen eller om aftenen. Det er bedst at undgå lyse farver, især hvide, da disse kan vise sig, når tøjet er vådt.\nCykeltøj er en vigtig del af denne sportslige aktivitet og hobby. Det giver dig mange fordele og kun mindre ulemper. Uanset om de er amatører eller professionelle cyklister, kan alle fans af denne sport have stor gavn af det.\nTéli kalapok – szórakoztató kalapok, amelyek melegen tartanak


Big Bowl, Gammel Jernbanevej 31, Valby (2021)\nHjem > Danmark > Valby > Barer > Big Bowl\nValgårdsvej 2, kælderen, Copenhagen\nVigerslev Alle 5B, Copenhagen\nCafe Baro 9\nValby Langgade 126, Copenhagen\nBag Elefanterne 2, Copenhagen\nPile Alle 23, Frederiksberg\nHUMLETORVET 27, 3. SAL, Copenhagen\nSøndre Fasanvej 24, Frederiksberg\nTrekronergade 149A, kld, Copenhagen\nFrederiksberggade 28, Copenhagen\nIngerslevsgade 200, Copenhagen\nNatklubber i nærheden\nHAVEN - Frederiksberg Events\nAllégade 11, Frederiksberg\nFlæsketorvet 28, Copenhagen\nKødboderne 18, Copenhagen\nNyropsgade 39-41, Copenhagen\nVesterbrogade 2b, Copenhagen\nArt Factory Tattoo Valby Station\nToftegårds Plads 10, 4 tv\nValhøjvej 13 c\nValby Pizza & Shawarma Hus\nToftegårds Alle 31 VED VALBY STATION, Copenhagen\nFrench Chicken - Valby\nToftegårds Allé 29, st.\nToftegårds Alle 43, Copenhagen\nKirsten Walthers Vej 5, kælderen\nPile Alle 43,, Frederiksberg\nCafé On The Six / Now called OHA\nValby Tingsted 6 st. Th., Copenhagen\nValby Langgade 61, Copenhagen\nCafe Incita - Valby Kulturhus\nValgårdsvej 4-8, Copenhagen\nCafe Ciré Valby\nNordisk Film TV Cast\nHorsekildevej 40, Copenhagen\nRoskildevej 29, Frederiksberg\nBig Bowl Valby - Alt under et tag!\nInstagram: big_bowl_valby � FØLG OS PÅ INSTAGRAM �L\nLeverandør af den komplette aften med garanti for grin og underholdning.\nVi har Bowling, Restaurant, Natklub, Eventroom...\nBig Bowl har eksisteret siden 1992 og er det største bowling- og spisehus i DK. Det er vores ambition at sikre de bedste betingelser for en oplevelsesrig dag eller aften. Bowling er for alle, for gamle og unge, for mænd og kvinder. Det er en fantastisk sport, som er ideel til at ryste kollegaer sammen, til at samle familien eller vennerne - her\nkan alle kan være med. Foruden bowling serverer vi mad i den populære restaurant i stueplan med plads til mere end 300 spisende gæster. Menuen skifter med årstiderne. I underetagen er der fuld gang i bowlingbanerne, hvor der efter kl. 17 er masser af underholdning og konkurrencer ved banerne. Desuden er der glade dage i natklubben efter kl. 22, hvor vores DJ spiller tidens hotte toner. Se mere på bigbowl.dk. Big Bowl har åben alle ugens dage. Der er let adgang med S-tog, bus og metro - og gratis parkering. For åbningstider se http://www.bigbowl.dk\nSPAR 50% 🎳😎 - FÅ 2 TIMER FOR 1 TIMES PRIS!\nBook vores vilde "Happy Bowl" tilbud og få 2\ntimer bowling for 1 times pris, alle ugens dage!\n(de to sidste timer) - SPAR 50% 🎳🤩🎳🤩🎳\n➡ Søndag til torsdag, fra kl. 20.00 til 22.00 🎳🎳\n➡ Fredag & lørdag, fra 24.00 til 02.00 🎳🎳🎳\nBook her: https://bigbowl.dk/bowling/happybowl.html\nSTART FESTEN I BIG BOWL......🎳🎳\nStart festen i Big Bowl med en gang "Midnight Bowling".\nFå 1 eller 2 timers bowling inkl. 1 flaske alm. spiritus\n(samt 1L sodavand) til absolut spotpris! 🥃🍹\n➡ Se alle priser her:\nHusk at vi nu igen har åbent til kl. 02.00 fredag & lørdag!\nBØF & BOWL! - ALLE UGENS DAGE!\nNyd vores skønne "Bøf & Bowl" inkl. en valgfri 3-retters menu\n(inkl. 1 eller 2 timers bowling) - Vælg mellem:\n- Grøn salat (af sæsonens grønt) 🥬🥑🥦\n- Tomat suppe 🍅🍵\n- Helstegt Oksefilet 🥩\n- Oksemørbrad 🥩\n- Isdessert (med hjemmelavet vanilje og chokoladeis) 🍨\n- Osteplatte 🧀\nBøf & Bowl (uden bowling) 199,-\n*Bøf & Bowl inkl. 1 times bowling 239,- 🎳\n*Bøf & Bowl inkl. 2 timers bowling 289,- 🎳🎳\nBøf & Bowl (uden bowling) 269,-\n*Bøf & Bowl inkl. 1 times bowling 329,- 🎳\n*Bøf & Bowl inkl. 2 timers bowling 359,- 🎳🎳\n➡ Book nu på 70100700 eller Online på:\nBøf & Bowl tilbydes fra d.20 August til og med d.4 November 2021.\n*Bøf & Bowl (Spisning inkl. bowling) priser er ved min. 4 personer.\nBIG BOWL BRUNCH, HVER LØRDAG & SØNDAG!\nNyd vores skønne Big Bowl Brunch, hver lørdag\nog søndag (spisning fra kl.10.30 til 15.00)\n- Big Bowl Brunch, fra 129,- 🥩 🦴🍖\n- Børn fra 79,- 🥔🍟 (max 14 år)\n- 2 stk. spillemønter til alle børn.\n- Kan også vælges med 1 eller 2 timers bowling 🎳🎳\nBook online og se alle priser her:\nBOOK NU på telefon 70 100 700\nJULEFROKOST 2021 - BOOK NU PÅ 70100700 / BIGBOWL.DK\nSå er det ved at være tid til at booke årets Julefrokost 2021.\nVi tilbyder Julefrokost alle ugens dage fra d.5 November\n(J-dag!) til og med d.18 december 2021. 🎅🎄⛄\nVælg mellem vores skønne Frokost Juleplatte (fra kl. 12.00)\neller den helt store Aften Julebuffet fra kl. 17.00.\nHos Big Bowl Valby får du - Alt under et tag!\n➡ Bowling (1 eller 2 timer) 🎳🎳\n➡ Julefrokost (Juleplatte eller Aften Julebuffet) 🍻🍗🍖🥩\n➡ Spilleland (med bla. Pool, Airhockey m.m.)\n➡ Diskotek (fra kl. 22.00 til 02.00)\nSe alle priser samt ledige tider på vores hjemmeside,\nBook nu på 70100700 eller online på www.bigbowl.dk\nFADBAMSER & BOWLING....WHAT´S NOT TO LIKE? 🎳🍺🎳🍺\nPrøv vores super populære Online Deal\n"Bowling & Beertower", tilbydes alle ugens dage!\n➡ Søndag til torsdag fra kl.20.00 til 22.00\n➡ Fredag og lørdag fra kl.17.00 til 02.00\nFå 1 eller 2 timers bowling inkl. 1 x 3,5L Beertower\n(med Grøn Tuborg eller Tuborg Classic), se mere her:\nJUNIOR DEAL - BOWLING, SODAVAND & NACHOS! 🎳😁😎\nPrøv vores super seje "Junior deal", (Spil op til 6\npersoner), hver mandag til torsdag (12-17.00).\n* 1 times bowling (inkl. skoleje for 6 personer) 🎳😎🎳\n* 2L sodavand (vælg mellem flere varianter) 🥤🥤🥤\n* 1 kurv med nachos og dip 🥑🌮🥑\nOBS! - Tilbuddet skal bookes online her:\nDiskoteket genåbner Fredag d.3 September kl.22.00 💃🍹🎳\nBELVEDERE NIGHT - NYHED!\nFest som en konge med vores NYE "Belvedere Night"\nOnline Deal, som inkludere følgende:\n➡ 2 timers bowling (på 1 bane)\n➡ Skoleje (spil op til 6 personer!)\n➡ 1 x Belvedere Vodka (70cl), samt\n➡ 2L sodavand (eller 6 stk. Red Bull)\nTilbuddet gælder fredag og lørdag fra kl. 17.00 til 02.00.\nSTART FESTEN MED EN GANG PARTY BOWLING...\nBook vores fede "Party Bowling" Deal hver fredag\nog lørdag fra kl. 17.00 og få følgende:\n➡ 2 timers bowling (på en bane) 🎳\n➡ Skoleje (spil op til 6 personer) 👟👟\n➡ Stor kurv med popcorn! 🍿\n➡ 6 stk. drinkskuponer (til valgfrie drinks á 65,-kr) 🍹🍸🥃\nTilbuddet skal bookes online på:\nLADIES NIGHT - HVER FREDAG OG LØRDAG! 🎳🍺🎳🍺\nTa´ veninderne med i Big Bowl til en gang "Bowling & bobler"\nnår vi hver fredag og lørdag holder "Ladies Night" 🥂🥂🎳\nHer tilbyder vi 2 timers bowling, inkl. skoleje for op til 6\npersoner, popcorn og en lækker flaske Moet champagne.\n(Vælg mellem "Moet Brut" eller "Moet Ice Imperial")\n➡ Tilbuddet skal bookes online på:\nGælder fra kl. 17.00 til 02.00 - Hver Fredag og lørdag.\nSå er det i morgen aften vi omsider kan genåbne\nDiskoteket med vores hus-DJ fra kl.22.00\nFår op for festen i Big Bowl med en gang "Midnight Bowling".\n� FØLG OS PÅ SNAPCHAT �\n� FØLG OS PÅ INSTAGRAM �L\nBig Bowl har eksisteret siden 1992 og er det største bowling- og spisehus i DK.\nDet er vores ambition at sikre de bedste betingelser for en oplevelsesrig dag eller aften. Bowling er for alle, for gamle og unge, for mænd og kvinder. Det er en fantastisk sport, som er ideel til at ryste kollegaer sammen, til at samle familien eller vennerne - her kan alle kan være med.\nAndre barer i Valby (vis alle)\nVi er en hyggelig og intim (ikke ryger) bar i hjertet af Valby med et stort udvalg af fadøl og drinks. Kig forbi til en fyraftensøl/drinks!\nEksklusiv Sh**ha Lounge. Best staff ever and best Ho**ah Bar in Copenhagen\nKlubben Hansstedgård (Rødbyvej)\nSkituren nærmer sig. Vi vil løbende holde jer orienteret her på siden.\nDer bliver aldrig lukket før, de åbningstider der står. Men der holdes åbent længere (senest til kl. 02.00) hvis der er gæster til det. Ring og hør\nIstanbul Ho**ah Lounge\nSeverer kaffe og drinks Parkering: Gade og parkeringsplads Brunch, fastfood og mellemøstlig\nPETRI Event & Artspace\nPETRI Event og Artspace er både et galleri og et venue for særarrangementer indenfor kultur.\nÅlholm Bodega er Valby mest hyggelige værtshus med egen gårdhave.\nCafe Diamond Lounge\nGl. Køge Landevej 78\nSmoke with taste and style\nBar, Værtshus, sports-bar, Billard, spille maskiner.\nAfhold dit næste arrangement hos os. I Valby i et nedlagt bogtrykkeri, har vi skabt de flotteste og mest unikke New Yorker lokaler, som du kan leje.


Whitman House - Deluxe Guest Room 2 - London | Hotels.com\nDeluxe-værelse (1 Bedroom) - Udvalgt billede\nDeluxe-værelse (1 Bedroom) - Værelse\nDeluxe-værelse (1 Bedroom) - Badeværelse\nDeluxe-værelse (1 Bedroom) - Privat køkken\nDeluxe-værelse (1 Bedroom) - Udvalgt billede[1/16]\n1 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London\n2 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Værelse\n3 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Værelse\n4 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Værelse\n5 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Værelse\n6 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Værelse\n7 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Badeværelse\n8 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Badeværelse\n9 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Område for børn\n10 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Forhal\n11 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Interiør\n12 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Privat køkken\n13 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Privat køkken\n14 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Værelse\n15 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Privat køkken\n16 - Whitman House - Deluxe Guest Room 2, London, Deluxe-værelse (1 Bedroom), Værelse\nLiverpool Street: 35 minutters gang\nTower Bridge: 39 minutters gang\nTower of London: 41 minutters gang\nLondon Stadium: 44 minutters gang\nBrick Lane: 18 minutters gang\nMuseum of London: 45 minutters gang\nDeluxe-værelse (1 Bedroom)\nI nærheden af Whitman House - Deluxe Guest Room 2\nBethnal Green Metrostation: 3 minutters gang\nStepney Green Metrostation: 10 minutters gang\nWhitechapel Metrostation: 13 minutters gang\nOfte stillede spørgsmål for Whitman House - Deluxe Guest Room 2\nJa. Nærliggende restauranter inkluderer Salmon and Ball (3 min. gang), Mother Kelly's Beer and Bottle Shop (5 min. gang) og Paradise Garage (5 min. gang).


Vigna Contarena Guido i Este til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 11 ejendomme i Este.\nVigna Contarena GuidoLejlighed-, Este, Este, Italien, 35042 - Se på kortFantastisk8,3Baseret på1anmeldelseVigna Contarena GuidoSe flere billederSe flere billederSe alle 30 billeder\nMere om Vigna Contarena Guido\nNår du besøger Este, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Vigna Contarena Guido, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Vigna Contarena Guido sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gæsterne på dette hotel har glæde af gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering, familieværelse på stedet. Som en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, køleskab, mikroovn, opvaskemaskine, badekar, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som have. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Vigna Contarena Guido.


REGLER FOR AFHOLDELSE AF FULDBRUGSPRØVER I DANMARK (Fuldbrugsprøvereglerne) - PDF Gratis download\nDownload "REGLER FOR AFHOLDELSE AF FULDBRUGSPRØVER I DANMARK (Fuldbrugsprøvereglerne)"\n1 REGLER FOR AFHOLDELSE AF FULDBRUGSPRØVER I DANMARK (Fuldbrugsprøvereglerne) I. ALMINDELIGE BESTEMMELSER 1. FULDBRUGSPRØVENS FORMÅL Prøven er for den veldresserede, alsidige og nervefaste stående jagthund, der på baggrund af to dages afprøvning inden for jagtområderne SKOVARBEJDE, VANDARBEJDE og MARKARBEJDE har mulighed for at dokumentere sit værd som alsidig stående jagthund. En præmiering på fuldbrugsprøve dokumenterer, at hunden har de fornødne evner og har modtaget den fornødne dressur til at være en stabil og effektiv hjælper i forbindelse med praktisk jagtudøvelse, hvilket kan medvirke til at vejlede specialklubberne i deres avlsarbejde. Prøven, der afholdes over to dage, tilrettelægges således, at den i videst muligt omfang viser en veldresseret, alsidig stående jagthunds praktiske færdigheder. 2. PRØVERNES AFHOLDELSE Prøverne afholdes af Dansk Jagthunde Udvalg (DJU). Prøverne administreres af et af DJU nedsat underudvalg, Fuldbrugsprøveudvalget (FUV). Prøverne, hvorpå der fældes vildt, afholdes under hensyntagen til gældende Lov om jagt og vildtforvaltning. 3. ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER Fuldbrugsprøvereglerne er underlagt Fælles Markprøveregler (FMR), medmindre Fuldbrugsprøvereglerne angiver et andet bedømmelsesgrundlag. DJU administrerer og fortolker Fuldbrugsprøvereglerne. FUV udarbejder og fremsender eventuel ajourføring/justering af reglerne - som beskrevet i kommissorium for FUV - til godkendelse i DJU. FUV inviterer prøveledere og dommere. Også udenlandske dommere skal være godkendt af Dansk Kennel Klub (DKK). Hundeførerne har pligt til at møde begge dage. Ved udeblivelse indberettes hundeføreren af prøvelederen til FUV, som træffer afgørelse, om sagen bør indberettes til DJU i henhold til FMR. Prøvelederen leverer apporteringsemnerne. Der benyttes veloptøet jagtbart/regulérbart fuglevildt og/eller tamduer samt veloptøede ræve op til 7 kg af god kvalitet. 4. ADGANG TIL PRØVERNE Adgang til prøverne har alle stambogsførte stående jagthunde, som opfylder følgende adgangskrav: Har opnået 1. præmie i åben- eller brugsklasse på anerkendt dansk markprøve Har opnået 1. præmie i 400 meter remarbejde på 3 timer gammelt spor på anerkendt dansk schweissprøve i henhold til DKK s Schweisshundeudvalgs Schweissprøveregler. Såfremt hunden tilmeldes til afprøvning i rapportering, er det et adgangskrav, at hunden på den samme schweissprøve, hvor den opnåede 1. præmie i remarbejde, også har opnået 1. præmie i rapportering. Føreren skal på tilmeldingsblanketten forinden prøven oplyse hvilken rapporteringsform, hunden skal afprøves i. FUV kan, hvis det er nødvendigt, begrænse antallet af deltagende hunde på en prøve. I så fald vil lodtrækning finde sted mellem alle hunde, som er tilmeldt rettidigt. 1\n2 Deltagelse på fuldbrugsprøve kræver medlemskab af en af organisationerne: Danmarks Jægerforbund, Dansk Kennel Klub eller en specialklub under Fællesrepræsentationen for Stående Jagthunde i Danmark. For udenlandske førere kræves medlemskab af en af ovenstående organisationer eller tilsvarende national organisation. Udenlandske hunde kan deltage under forudsætning af, at de opfylder tilsvarende nationale adgangsbetingelser. 5. TILMELDING Tilmelding sker på DJU s tilmeldingsblanket. Tilmeldingen skal følges af det fastsatte tilmeldingsgebyr. Hundens stambogscertifikat, ejerforholdsattest og vaccinationsattest skal medbringes på prøvedagen som dokumentation for hundens startberettigelse. Er en prøve overtegnet, forbeholder FUV sig ret til at fordele de overskydende hunde ud på andre prøver under hensyntagen til det maximale antal deltagere, der kan være på de respektive prøver. Fordelingen sker ved lodtrækning. En hundefører kan afslå at deltage på en således anvist prøve. I så fald tilbagebetales tilmeldingsgebyret. 6. DIVERSE BESTEMMELSER En hund, der har haft selvstændig, jagtbar stand for jagtbart vildt, kan præmieres. Dog skal der for at opnå 1 pr. præsteres en jagtbar situation for agerhøne, fasan eller skovsneppe. Alt fældet/udlagt/udkastet vildt skal findes/apporteres. Der skal lægges vægt på, at hundens apportsøg er korrekt, dvs. at den søger for at finde vildtet. En hund, der ikke bringer alle apportemner, kan ikke præmieres. Bemærkning om manglende apportering/apporteringer skal påføres hundens prøvebevis. En hund, der ikke har vist rejsning af fasan, agerhøne eller skovsneppe, kan ikke opnå 1. præmie. Bemærkning om manglende rejsning af fasan, agerhøne eller skovsneppe skal påføres hundens prøvebevis. En hund, der nægter at gå i vand, kan ikke præmieres. Bemærkning herom skal påføres hundens prøvebevis. Dommeren skal inden udkast eller udlægning af apportemner sikre, at disse ikke er beskadiget, ligesom det hjembragte vildt nøje skal kontrolleres efter hver apportering. (Denne kontrol foretages principielt ikke ved II.A.1. Ræveslæb). 7. AFPRØVNINGEN OMFATTER TRE HOVEDOMRÅDER: SKOVARBEJDE (afsnit II, A) VANDARBEJDE (afsnit II, B) MARKARBEJDE (afsnit II, C) De tre hovedområder er opdelt i forskellige fag, som bedømmes hver for sig. 8. KARAKTER- OG POINTSYSTEM Hvert fag på fuldbrugsprøven er tildelt et fagtal (1-5). Dette fagtal, som er en konstant faktor, er udtryk for den vægtning/værdi, de enkelte fag tillægges. Fagtallet multipliceres med den opnåede karakter, hvorved det samlede antal point i det pågældende fag fremkommer. 2\n3 Karakteren 4 gives for den præstation, der helt lever op til reglernes krav. Arbejdet har fuld jagtlig værdi. Karakteren 3 gives for den præstation, som med få mangler lever op til reglernes krav. Arbejdet har god jagtlig værdi og indikerer, at hunden oftest løser opgaven tilfredsstillende. Karakteren 2 gives for den præstation, som er behæftet med ikke ubetydelige mangler i forhold til reglernes krav. Arbejdet har nogen jagtlig værdi men indikerer, at hunden oftest ikke løser opgaven tilfredsstillende. Karakteren 1 gives for den meget mangelfulde præstation. Arbejdet indeholder dog så mange elementer fra reglernes krav, at det ikke kan betegnes som helt uden jagtlig værdi. Karakteren 0 gives for den uantagelige præstation, der på ingen måde opfylder reglernes krav. Hundens arbejde er uden jagtlig værdi. Streg (-) gives i tilfælde, hvor hunden ikke bliver eller ikke har haft mulighed for at blive afprøvet i et fag. Dette vil kun være tilfældet i fagene MARKARBEJDE og RAPPORTERING, eller hvis hunden på grund af en skade må trækkes fra videre afprøvning. Der skal anføres en bemærkning herom på prøvebeviset. 9. BEDØMMELSE Det skal understreges, at fuldbrugsprøven ikke er en konkurrence men en jagtprøve, hvor der ved bedømmelsen i de enkelte fag skal lægges afgørende vægt på den jagtlige relevans af hundens arbejde. II. OMRÅDER OG FAG A. SKOVARBEJDE A.1. RÆVESLÆB Slæbet har en længde på 300 m med knæk ved ca. 100 m og 200 m. Afstanden mellem de enkelte slæb skal være mindst 60 m. Føreren må følge sin hund, evt. i line, ca. 10 m bort fra startstedet (anskudsstedet). Hunden skal herefter udrede slæbet og bringe ræven uden førerens indgriben. Dog er det tilladt føreren med begrænset brug af armbevægelser at tilkendegive sin position over for hunden, når denne synligt for føreren er på vej tilbage med ræven. Vejledning til faget ræveslæb: Det skal understreges, at det ikke er hundens evner på spor, der skal bedømmes i dette fag. Opgaven er en apportering over lang afstand, hvor hunden støtter sig til det kraftigt færtgivende slæb. Støder hunden vildt på sin vej frem til ræven, er det acceptabelt, hvis den kort forfølger dette, men den skal selvstændigt vende tilbage uden førerens indgriben og fuldføre opgaven. Såfremt hunden får tab på sporet og vender tilbage til føreren eller må kaldes ind, sættes den på sporet igen, men der trækkes derved en karakter. Såfremt dette gentager sig, sættes hunden på ny på sporet, og der trækkes i alt to karakterer. Klarer den ikke slæbet tredje gang, afbrydes arbejdet, og hunden har mistet muligheden for at blive præmieret. At hunden på vej tilbage med ræven skifter greb på denne, har ingen indflydelse på præmiegraden, blot det sker, uden at føreren griber ind. 3\n4 Inden afprøvningen starter, skal dommeren tydeligt udpege startområdet for hundeføreren. Det er føreren, der afgør, om hunden skal aflevere siddende eller stående. Ræven skal afleveres til førerens hånd inden for startområdet. Slæbet lægges af en slæblægger. Der bør på hvert hold være to slæblæggere til disposition. Dels er slæblægning en fysisk krævende opgave, dels fremmer det prøvens afvikling. Dommer og slæblægger skal aftale intern kommunikation ved hjælp af walkie-talkie eller mobiltelefon. Når slæblæggeren har aflagt ræven, fortsætter han ligeud mindst 15 m og skjuler sig. Slæblæggeren skal fra sit skjul kunne se hunden, når den er ved ræven, og han skal omgående rapportere til dommeren, hvis hunden har været ved ræven og derefter forlader den. I dette tilfælde afbrydes hundens videre afprøvning på ræveslæb. A.2. SKOVSØG Et nogenlunde overskueligt skovareal skal afsøges, Hunden skal vise en grundig afsøgning af arealet i god kontakt med sin fører. Der skydes ikke under dette fag. Vejledning til faget skovsøg: Det er vigtigt, at hunden afpasser sit søg efter vind og terrænforhold. Søget skal være energisk og foregå i god kontakt til føreren. Såvel et småt og uinspireret søg som et stort og ubehersket søg, hvor føreren har svært ved at holde hunden på det anviste terræn, er uønsket. Overdreven råben/brug af fløjte medfører træk i karakteren efter dommerens skøn. A.3. FRI VED FOD (pürsch) Føreren går med hunden ukoblet ad en ca. 100 m lang forud afmærket rute, som skal indeholde tre knæk, og som kan følge en naturlig veksel i terrænet. Hunden skal under hele turen følge sin fører kun svagt støttet af denne og på en sådan måde, at det ikke generer pürschen. Vejledning til faget fri ved fod (pürsch): Om hunden går ved siden af eller bagved føreren er ligegyldigt, men det skal være føreren, der bestemmer farten. A.4. AFLÆGNING Øvelsen gennemføres i direkte fortsættelse af faget A.3. FRI VED FOD (pürsch), såfremt terrænforholdene tillader det. Føreren aflægger hunden og fjerner sig ca. 100 m fra denne. Ruten skal tilrettelægges således, at føreren ikke er synlig for hunden. Hunden skal forholde sig rolig og tavs. Tidtagning startes, når føreren er 100 m fra hunden. Den samlede aflægningstid er 5 minutter. Dommeren skal blive hos hunden for at overvåge den. Hjælperen, som følger med føreren, skal, når hunden har været aflagt i 2 min., afgive et skud ved siden af føreren. Efter yderligere tre minutters forløb må hunden fløjtes eller kaldes ind. Når den kommer frem til sin fører, skal den uopfordret eller svagt støttet sætte sig ved dennes side. Vejledning til faget aflægning: Ved aflægning forstås her, at hunden enten ligger, sidder eller står op. 4\n5 For at opnå karakteren 4 skal hunden aflægges ved tegn, evt. støttet af en hviskende kommando. Det er desuden et krav for topkarakter, at hunden bliver på stedet, hvor den er aflagt. Det er uden betydning, om den skifter position (fra liggende/siddende til siddende/liggende eller stående), blot den bliver på det anviste sted. Der trækkes 1 grad i karakteren, hvis den kryber kort eller piber svagt. Hvis den højlydt halser eller hyler, gives karakteren 0. Hvis den inden skudafgivelsen løber frem til føreren, gives karakteren 0. Hvis den løber frem til føreren efter skudafgivelsen, trækkes 2 grader i karakteren. A.5. RO PÅ POST Føreren står med hunden ukoblet ca. 25 m. fra en tykning. Tykningen skal være af en sådan karakter, at udkasteren ikke umiddelbart er synlig for hunden. Hunden aflægges (se definition under Vejledning til aflægning) herefter uden berøring ca. 1 m. fra førerens side. På klarmelding kastes der synligt for hunden 3 stykker jagtbart/regulerbart fuglevildt eller tamduer i en tykning. Hver gang der kastes, afgives der et skud af dommeren eller af en hjælper i dommerens umiddelbare nærhed. Skuddene skal afgives i retning af det udkastede fuglevildt. Hunden skal, indtil den får ordre til apportering, forholde sig tavs og rolig. Vejledning til faget ro på post: Under udkast og indtil apportordre gives, må hunden ikke berøres. Hvis hunden er urolig, halser, piber højlydt, eller hvis der kommanderes med den, trækkes der karakter efter dommerens vurdering. Hvis hunden knaldapporterer, gives karakteren 0 i dette fag, uden at det dog påvirker karaktergivningen i næste fag. A.6. APPORTERING Efter ca. 1 minut skal hunden under mindst mulig indgriben fra førerens side apportere de under punkt 5 nævnte tre stykker fuglevildt, som hunden siddende skal aflevere til førerens hånd. Her bedømmes hundens markeringsevne, apporteringsglæde, effektivitet, vildtbehandling og dirigérbarhed. Vejledning til faget apportering: Rækkefølgen, i hvilken apportering af de tre emner finder sted, er uden betydning for karaktergivningen. Ved overdreven råben og brug af fløjte trækkes der i karakteren efter dommerens skøn. Mister en hund effektiviteten under afprøvningen, kan dommeren afbryde denne. A.7. REMARBEJDE (Schweiss) Udredning af sporet foregår som remarbejde på et 400 m langt mindst 3 timer gammelt blodspor. Efter fejlfri gennemgang gives karakteren 4, efter første tilbagekald karakteren 3, efter andet tilbagekald karakteren 2. Klares remarbejdet ikke efter andet tilbagekald, mister hunden muligheden for at blive præmieret. A.8. RAPPORTERING Har en hund forinden på samme fuldbrugsprøve bestået remarbejde med karaktererne 4, 3 eller 2, kan den afprøves i rapportering på et 200 m langt spor, lagt i forlængelse af schweisssporet. Alle rapporteringsformer ligestilles ved karaktergivningen. Vejledning til faget rapportering: Fagene remarbejde og rapportering dømmes i henhold til DKK s Schweisshundeudvalgs Schweissprøveregler for 400 meter/3 timers prøven. 5\n6 Karakterer: Ved en fejlfri rapportering gives karakteren 4. Hvis rapportering først lykkes efter en omstart, gives karakteren 3. Hvis rapporteringen lykkes efter anden omstart, gives karakteren 2. Lykkes rapportering ikke efter to omstarter, gives karakteren 0. I de tilfælde, hvor en rapportering ikke gennemføres, og da hunden skal finde dyret for at opnå præmiering i remarbejde, sættes hunden på rapporteringsdelen af sporet (200 m) og skal herefter i rem udrede dette. I dette tilfælde anvendes bedømmelsesreglerne fra A.7. Remarbejde. B. VANDARBEJDE Vandarbejdet skal tilrettelægges således, at hunden fra startstedet skal svømme over dybt, åbent vand for at gennemføre apportering af to skjult udlagte ænder. En tredje and udlægges m fra startstedet. Dommeren skal sikre, at afstanden til sidstnævnte and er som angivet. Hunden skal svømmende og selvstændigt afsøge et nærmere angivet stykke rør/siv og apportere de to heri skjult udlagte ænder. Det udpeges ikke præcist for hundeføreren, hvor de to ænder er udlagt. Endvidere skal hunden dirigeres over åbent vand og apportere den tredje and, der er udlagt m fra startstedet. Det udpeges for føreren, hvor denne and er udlagt. Det er underordnet, i hvilken rækkefølge opgaven løses og ænderne apporteres. B.1. EFFEKTIVITET Hunden skal villigt udføre opgaven og ved bevidst søg vise, at den arbejder for at finde og apportere ænderne. Vejledning til faget effektivitet (se også faget B.4. LYDIGHED og DIRIGERBARHED): Såfremt en hund (der svømmende) under apportering støttes med et stenkast, trækkes en karakter. Kaster føreren sten to gange, gives karakteren 0. B.2. VANDPASSION Under dette fag bedømmes hundens villighed til at gå i vandet samt dens svømmeegenskaber. Hunden skal villigt gå i vand på førerens kommando og svømme ud. Om hunden springer eller går i vandet, er karaktergivningen uvedkommende. Vejledning til faget vandpassion: Hvis hunden løber ud til ænderne langs vandhullets/søens kant, hvis den skal animeres kraftigt til at gå i vandet eller vender om på vej over det åbne vand og vender tilbage til startstedet, sker der fradrag i karakteren efter dommerens vurdering. Gennemføres alle apporteringer af de udlagte ænder, uden at hunden har svømmet over åbent vand, gives karakteren 0. Skal der kastes sten for at få hunden til at gå i vandet, gives karakteren 0. B.3. APPORTERING Hunden skal, når den har markeret et udlagt emnes fært, spontant apportere dette, medmindre det af dommeren vurderes, at føreren bevidst forhindrer dette for at gennemføre dirigering af hunden ud til den and, der er udlagt m fra startstedet. Når hunden er på vej ind med and nummer to, kastes en and synligt for hunden i vandkanten samtidig med, at der afgives et skud. Hunden må ikke bytte and og skal aflevere korrekt, inden den kaste- 6\n7 de and apporteres. (Lægger hunden vejen over land med and nummer to, kan dommeren vælge at kaste anden synligt for hunden på land). Herefter sendes hunden ud efter den sidste and. Hunden skal siddende aflevere til førerens hånd. Vejledning til faget apportering: Bytter hunden and i forbindelse med udkastningen, fratrækkes en karakter. B.4. LYDIGHED OG DIRIGERBARHED Karakter gives ud fra en samlet vurdering af hundens lydighed og dirigérbarhed. Vejledning til faget lydighed og dirigerbarhed (se også faget B.1. EFFEKTIVITET): Såfremt en hund (der svømmende) under apportering støttes med et stenkast, trækkes en karakter. Kaster føreren sten to gange, gives karakteren 0. C. MARKARBEJDE Generel vejledning til MARKARBEJDE: Hvor intet andet er anført, gælder bestemmelserne i FMR. Markarbejdet dømmes principielt som i en brugsklasse med de neden for nævnte to undtagelser: En hund kan ikke udelukkes fra videre afprøvning, hvis den preller fuglevildt, forfølger hårvildt, går foran stående makker eller knaldapporterer. En hund skal udelukkes fra videre afprøvning, hvis den mister effektiviteten. Dommeren skal være opmærksom på, at det er af afgørende betydning for hundens resultat på prøven, at den får mulighed for at vise selvstændig stand og rejsning. Det understreges, at der i forbindelse med jagtbare situationer gives særskilte karakterer i fagene STAND, REJSNING, RO I OPFLUGT OG SKUD samt APPORTERING. Såfremt hunden knaldapporterer, påvirker dette faget RO I OPFLUGT OG SKUD og evt. faget LY- DIGHED OG LETFØRLIGHED. Under forudsætning af at fuglen bringes korrekt, kan der således opnås maksimum karakter for selve apporteringen. Bedømmelsen sker på følgende grundlag: C.1. EFFEKTIVITET Bedømmelsen af hundens effektivitet er en samlet vurdering, hvori bl.a. indgår hundens sikkerhed i og evne til at finde jagtbart vildt til jægeren, herunder særligt at sætte agerhøne, fasan og skovsneppe samt følge op på løbende agerhøne, fasan eller skovsneppe enten før eller efter stand. I bedømmelsen indgår endvidere bl.a. stødninger af særligt agerhøne, fasan og skovsneppe, gentagne stand uden påvisning af vildt samt forbigåelse af agerhøne, fasan og skovsneppe. På vildtrige terræner skal dommeren være opmærksom på, at hunden, når den har mærket og trækker på en bestemt fugl, kan forbigå fugle, som den ikke har mulighed for at udnytte og derfor ikke skal lastes for. C.2. SØG, FART OG STIL Bedømmelse skal foregå ud fra de enkelte racers særkende. 7\n8 C.3. RESPEKT Al respekt for vildt og husdyr uden tilknytning til en godkendt jagtbar situation er karaktergivende. Vejledning til faget respekt: Den spontane respekt vægtes karaktermæssigt højere end respekt forlangt af føreren ved dennes brug af fløjte, kommandoer el. tilsvarende. Det er uden betydning for karaktergivningen, om hunden, når den respekterer, står, sidder eller ligger. C.4. STAND En stand er kun karaktergivende, hvis den er for jagtbart vildt. Vejledning til faget stand: Følgende skal præciseres: En hund har stand, skytterne er på plads, således at fugl kan fældes. Fuglen letter, uden at hunden har vist rejsning. I dette tilfælde skal fuglen/fuglene fældes og apporteres. Dommeren afgør om situationen er jagtbar og dermed karaktergivende. C.5. REJSNING Hunden skal på ordre villigt, selvstændigt og præcist rejse jagtbart vildt. C.6. RO I OPFLUGT / BORTLØB OG SKUD I opflugt/bortløb og skud skal hunden forholde sig rolig. Evt. uro og knaldapportering straffes ved karaktergivningen efter dommerens vurdering. Kun fasan, agerhøns eller skovsneppe må fældes. Ved andet jagtbart vildt afgives et skud i luften. C.7. APPORTERING Apportering må først finde sted efter dommerens tilladelse. Hunden skal sikkert og hurtigt finde fældet vildt og bringe det til føreren. Vejledning til faget apportering: Apportering af jagtbart vildt/skadet vildt, som ikke vil lette/springe, bedømmes positivt. Hunden skal siddende aflevere til førerens hånd. C.8. SEKUNDERING Enhver sekundering, spontan eller med støtte, er karaktergivende. Vejledning til faget sekundering: Den spontane sekundering vægtes karaktermæssigt højere end sekundering med støtte. Dommeren bør ligeledes være opmærksom på, at en hund for at vise sekundering, skal afprøves sammen med en hund, der formår at vise en korrekt stand. Det er uden betydning for karaktergivningen, om hunden, når den sekunderer, står "stramt", blot står eller om den sidder eller ligger ned. I faget kan der kun opnås karakter, såfremt situationen opstår i forbindelse med selve markarbejdet og ikke ved skabte situationer. 8\n9 C.9. LYDIGHED OG LETFØRLIGHED Karakter tildeles ud fra en samlet vurdering af hundens lydighed og letførlighed i marken. Hunden skal holde god kontakt til føreren, være opmærksom på dennes tegn eller signaler og adlyde disse. Vejledning til faget lydighed og letførlighed: Der lægges vægt på, at hunden føres uden vedholdende, højlydte kommandoer eller fløjtesignaler. Der sker fradrag i karakteren, hvis hunden forsætligt går jagtbart vildt op. III. PRÆMIERING 1. PRÆMIERINGSGRUNDLAG: Område/fag Max. karakter Fagtal Max. point Krav 1. præmie Krav 2. præmie Krav 3. præmie Skovarbejde remarbejde (Schweiss) Min. p. 20 Min. p. 15 Min. p. 10 Rapportering Ræveslæb Min. p. 20 Min. p. 15 Min. p. 10 Skovsøg Fri ved fod Aflægning Ro på post Apportering Max. Total 96 Vandarbejde Effektivitet Min. p. 20 Min. p. 15 Min. p. 10 Vandpassion Min. p. 16 Min. p. 12 Min. p. 8 Apportering Lydighed/dirigerbarhed Max. total 60 Markarbejde Effektivitet Søg, fart, stil Stand Rejsning Min. p. 12 Min. p. 8 Ro i opflugt/bortløb Apportering Respekt Sekundering Lydighed og letførlighed Max. total 108 I alt skovarbejde + vandarbejde + markarbejde max. 264 I alt min. 230 p. I alt min.200 p I alt min.170 p. IV. IKRAFTTRÆDEN Disse REGLER FOR AFHOLDELSE AF FULDBRUGSPRØVER I DANMARK afløser de pr. 1. september 2005 gældende regler og træder i kraft den 1. april\n10 V. FULDBRUGSPRØVEMESTERSKABET (FUME) Formålet er i indbyrdes konkurrence at finde den bedste alsidige stående jagthund. 1. Regelsættet Der dømmes efter Fuldbrugsprøvereglerne. Der sker dog ikke afprøvning i rapportering. På FUME tildeles kun vinderplaceringer efter samme principper som i FMR 11, stk Deltagerantallet Deltagerantallet er begrænset til max. 16 hunde, der har opnået 1. præmie på årets fuldbrugsprøver. For at prøven gennemføres, skal der dog stille mindst 8 hunde til start. 3. Udtagelse Udtagelse til FUME sker på årets fuldbrugsprøver efter følgende retningslinjer: For hver 6 hunde, der deltager på en given fuldbrugsprøve, gives ret til 1 deltager udvalgt efter højeste pointtal For at nå 16 hunde, udtages yderligere hunde med de højeste pointtal fra samtlige prøver Såfremt en deltager har kvalificeret sig til FUME, men ikke ønsker at deltage, udtages den deltager, der fra samtlige prøver har opnået det næsthøjeste pointtal I tilfælde af pointlighed har yngste hund forret. Hvis hundene er lige gamle, udtages den hund med flest markpoint. Derefter lodtrækning 4. Placering ved FUME Deltagerne placeres i henhold til opnåede point. Afhængig af antal deltagende hunde kan der placeres vindere efter samme principper som nævnt i FMR 11, stk Tilmelding til FUME Tilmelding gives til prøvelederen på den fuldbrugsprøve, hvor hunden kvalificerer sig, jfr. ovenstående, umiddelbart efter prøvens afslutning. FUV vil derefter udtage deltagerne til FUME, jf. pkt. 3. Udtagelse. 6. Gebyr: FUV fastsætter tilmeldingsgebyret for FUME. Gebyret skal være indbetalt til prøvelederen, inden hunden kan starte. 10\n11 VI. PRÆMIERINGSSKEMA Fuldbrugsprøve ved: d. 20 Hundens stambogsnavn: D.K.K. stambogsnummer: Race: Førers navn: Adresse: Telefonnr.: Område Fag Fagtal Karakter Point I alt Skovarbejde Remarbejde (Schweiss) 5 Rapportering 2 Ræveslæb 5 Skovsøg 2 Fri ved fod 2 Aflægning 2 Ro på post 2 Apportering 4 Vand Effektivitet 5 Vandpassion 4 Apportering 4 Lydighed / dirigerbarhed 2 Markarbejde Effektivitet 5 Søg, fart og stil 4 Stand 3 Rejsning 4 Ro i opflugt / Bortløb 3 Apportering 4 Respekt 1 Sekundering 1 Lydighed og letførlighed 2 I alt Dommer præmie 11


Nukannguaq: Godt med oplysningskampagne mod seksuelle overgreb | KNR\nNukannguaq Grønvold blev glad, da han i sidste uge hørte, at politiet havde søsat en oplysningskampagne mod seksuelle overgreb. Foto: Grønlands Politi\nNukannguaq: Godt med oplysningskampagne mod seksuelle overgreb\n11. februar 2020 · 06:07 af Malik Brøns, Nukaaka Tobiassen\nNukannguaq Grønvold fra Qasigiannguit blev selv misbrugt, da han var 11 år. Han anede ikke, at det var forkert.\n- Da jeg var mellem 11 og 14 år, vidste jeg ikke, hvilke muligheder jeg havde. Jeg vidste ikke, hvor jeg skulle gå hen, siger 38-årige Nukannguaq Grønvold fra Qasigiannguit.\nDa han var mellem 11 og 14 år, misbrugte hans fodboldtræner ham seksuelt i en årrække. Det var først, da en anden dreng fra fodboldholdet og hans mor meldte en mistanke om træneren til politet, at overfaldene stoppede.\nLÆS OGSÅ Første gang politiet laver kampagne mod seksuelt misbrug: - Det er aldrig for sent\n- Jeg vidste ikke, at det var forkert, og efter hændelserne havde jeg bare lyst til at glemme det. Jeg tænkte, at jeg nok skulle komme over det, siger Nukannguaq Grønvold.\nDerfor blev han glad, da han i sidste uge hørte, at politiet havde søsat en oplysningskampagne mod seksuelle overgreb. Den hedder ”Anmeld seksuelle overgreb – vi hjælper dig”.\nBlev mobbet med misbrug\nDen henvender sig primært til børn og unge, men den er også en opfordring til omsorgspersoner som forældre og ældre familiemedlemmer og fagpersoner, om at de skal holde et vågent øje med børnene og hjælpe dem med at anmelde seksuelle overgreb.\nPolitiet samarbejder lige nu med landets kommuner om at planlægge besøg på skoler over hele landet. Her skal kampagnen vises for eleverne, og der skal tales om emnet seksuelle overgreb.\nOg det er noget, som Nukannguaq Grønvold savnede, da han var barn.\n- Det er meget svært som barn at finde ud af, hvor man skal henvende sig. Jeg håber virkelig, at den her kampagne kommer til at virke. Jeg mener, at det skal mere frem i folkeskolerne og i medierne, siger han.\nLÆS OGSÅ Børnetalsmand om kampagne mod overgreb: For stort ansvar at give børn\nNukannguaq Grønvold begyndte selv at åbne op om det, der var sket med ham, efter at træneren var blevet meldt til politiet. For ham hjalp det at snakke åbent med venner og familie. Men da folk fra byen fandt ud af, at han var blevet seksuelt misbrugt, blev han mobbet.\n- Jeg blev mobbet, fordi jeg var blevet seksuelt misbrugt af en mand. Jeg blev mobbet med, at jeg var til mænd for eksempel. Det er stadig meget tabuiseret i dag, siger han.\nDerfor vil han opfordre andre børn og voksne til at snakke åbent om seksuelle overgreb.\n- Hvis det ikke var blevet meldt til politiet, ville jeg nok ikke havde nævnt det til andre, siger Nukannguaq Grønvold.\nPolitiet formoder, at der er et stort mørketal i hele landet, altså overgreb som ikke er blevet anmeldt til politiet.


Radiograf opfinder røntgenbuks\nRadiograf Nader Nazari har opfundet en såkaldt røntgenbuks, som skal spare tid, stråling og gener for patienterne.\n21. september 2018, KL 13:49\n Radiograf Nader Nazari ved prisoverrækkelsen. Til højre ses røntgenbuksen.\nNår patienter med hoftegener skal røntgenfotograferes, kan det være en langstrakt og ubehagelig affære, som samtidig udsætter patienten for større mængder stråling.\nDerfor har radiograf Nader Nazari fra Amager og Hvidovre Hospital opfundet en såkaldt røntgenbuks, også kaldet X-Ray pants, der skal gøre det nemmere for patient og radiograf at gennemføre undersøgelsen af bækken og hofter. Han har netop vundet Region Hovedstadens idékonkurrence for medarbejdere med sin opfindelse, som løser flere problemer.\n"I dag skal vi placere en metalkugle på patienten for at måle benstruktur og planlægning af evt. hofteprotese. Men kuglen kan være svær at placere og holde fast. Derfor opstår der ofte fejl, så patienten skal fotograferes igen, og det medfører mere stråling, ubehag, fordi de står med nøgen underkrop, og længere undersøgelsestid. Det kan buksen hjælpe på," fortæller Nader Nazari.\nBedre for både patient og radiograf\nRøntgenbuksen er en slags underbukser, som metalkuglen sidder fast inden i, og som patienten tager på. Nadar Nazari er både overrasket, stolt og glad over at vinde og synes også selv, at han er godt på vej til at løse problemet med røntgenbuksen.\n"Det er en enkel idé, som gør det nemmere for begge parter. Patienterne bliver mere trygge, fordi de ikke skal stå med bar underkrop i lang tid og udsættes for mere stråling. Vi radiografer slipper for at føle, at vi skal genere patienterne i længere tid, og vi sparer frustrationen over ikke at kunne placere kuglen korrekt," fortæller Nader Nazari.\nSyede bukserne derhjemme\nHan fik ideen en dag på arbejdet, da talen faldt på, om man selv kan sy sine strømper. Samme dag havde en kollega besvær med at placere målekuglen korrekt på en patient.\n"Da jeg gik hjem, tænkte jeg, at man måske kunne sy noget, der kunne holde kuglen på plads, og deraf opstod ideen," fortæller Nader Nazari, som syede bukserne selv og har testet dem på flere patienter.\n"Der blev jeg lidt mere tryg ved at gå videre. Der var faktisk et resultat, det blev ikke ved tanken," siger Nader Nazari. Han har nu vundet både tid og penge til at arbejde videre med opfindelsen og kan fx i en periode blive frikøbt fra daglige opgaver og få tid til fx prototype-udvikling og supervision.\nVi skal gribe de gode ideer\nVicedirektør Else Smith er formand for det lokale udvalg på Amager og Hvidovre Hospital, som skulle udvælge og kvalificere ideer fra hospitalets ansatte.\n"Nader er jo en af hverdagens helte, der ser et problem og finder en løsning. Det er en meget enkel idé, mens andre ideer kan være mere komplicerede og tager længere tid at udvikle. Uanset, er det vigtigt, at vi kan gribe ideerne og få dem udviklet til gode for patienterne," siger Else Smith, som gør opmærksom på, at der allerede bliver udviklet masser af gode ideer på hospitalet.\n"Men vi arbejder på at finde en form, så vi er klar til at gribe alle typer af gode ideer, som udspringer af daglig irritation eller undren," siger hun.\nSe mere om idékonkurrencen og de øvrige vindere her.\nPubliceringsdato: 21-09-2018 15:49


House Doctor Fyrfadsstage, Dawn, Grå fra House Doctor | Gratis fragt og hurtig levering\nForsideBelysningHouse Doctor Fyrfadsstage, Dawn, Grå\nHouse Doctor Fyrfadsstage, Dawn, Grå\nLysestager er den perfekte måde, hvorpå du kan tilføre liv og stemning til indretningen i hjemmet. Derfor kan House Doctor præsentere denne fine lysestage, Dawn, i skønne varme nuancer af sort, sølv og et gyldent skær. Den smukke lysestage vil passe ind i hvilket som helst hjem, og vil kunne placeres med både lysestager og vaser i andre farver og former. Brug lysestagen på reolen i stuen, ved sengebordet i soveværelset eller på middagsbordet i spisestuen. Obs: Finish på dette produkt kan variere. Obs: Egnet til lys med 4 cm i dia.


Præmie til rundens bedste manager | Debat hos 3point.dk\n3point.dk's managerspil er i luften og du kan stadig nå at være med. Hvis du melder dig ind i 3point.dk's venner (koster 196,4 kr. om året), kan du spille med. Sæt dit hold inden 18.30 i dag og vær med fra start. Vi kører en mini-sæson hele mesterskabsspillet.\nHovedpræmien er et sæsonkort til Brøndby Stadion til den kommende sæson, mens andenpræmien er en matchworn Kamil Wilczek-trøje og tredjepladsen er en Brøndby-cap fra Brøndby Shoppen. De tre præmier fordeles mellem de tre managers, der har hhv. flest, næstflest og tredjeflest coins, når mesterskabsspillet er slut.\nMen vi har også en præmie på højkant hver runde. Præmien går til den manager, der har den bedste runde (tjener flest coins på den ene runde). Denne uges præmie er en gul t-shirt fra Brøndby Shoppen, som du kan se øverst i artiklen. Vinderen får direkte besked mandag eller tirsdag.\nLæs reglerne for 3point.dk's managerspil her og tilmeld dig spillet her.


Kilde: 'Helsingørs Embeds- og Bestillingsmænd'\naf Hostrup Schults plus enkelte tilføjelser af denne sides webmester.\nDags dato er der ikke læst korrektur, men der er taget højde for trykfejl anvist bagest i bogen.\nDoctores og candidati medicinæ.\n1. Christensen, Mikkel. Doctor f. 1585 i København (Se: Carøe læger 1909). 10/3 -1625 indgik B og R. samt borgerne på at give Dr. Mikkel Christensen her af byen årlig pension fra påske, 200 slette Daler, at han her vil residere og betjene hvem hans råd og kur og begjærer for billig betaling efter den trykte takst.\n2. Creutzauerus, Christopher Johannes. Dr. med. gift 24/11-1644 m. Catharina Hendriksdatter, kom til Århus. (Se Ingerslev I pag. 375)\n3. Rost, Christopher. Dr. med. nævnes som byens medicus 2/10 -1656.\n4. Hammerich, Frederik. Født 17/6 -1628 i Altenburg i Meisen, stud. Leipzig 1641, prakt. læge her 1660, Dr. med Leiden 1666, admiralitetsmedicus 1667, død Okt. 1683.\nFaderen: Johannes H. moderen: Elisabeth Winther.\nGift 7/5 -1672 m. Margrethe Velhauer f. 4/11 - 1653 død 14/10 - 1729. Hendes fader: Mathias Velhauer, præst i Tyske kirke (Mariæ) moderen: Anna Belov.\n5. Protten, Daniel, født i Gøttingen, Dr. død 6/1 - 1676 skifte 3/1 1676.\n6. Grimberg, Niels, født i Christiansstad Dr. med. Gift med Christina Beckman. Børn: Magdalena Christina f. 24/7 - 1692, Nicolaus, f. 14/7 - 1694, Carl, f. 1/10 - 1695, Johanne Marie, f. 9/7 - 1698 i Ålborg, Carl Nicolai, f. 8/9 - 1701 i Ålborg, (Se 'Embeds- og bestillingsmænd i Ålborg)\n7. Neander, Johan Samuel, Dr. med. Gift 31/7 - 1736 m. Charlotte Amalie Offenberg, f. 10/9 - 1709 død 1773. Faderen: Hans Christopher v. O. kommandør i søetaten, moderen: Erikke Christine Kaas. Børn: Hans Godtfried f. 16/3 - 1737, Eriche Hedevig, f. 16/6 - 1738 gift m. Regimentsfeltsk. Lederer, Johan George, f. 14/8 - 1739, Frederik Christian, f. 2/12 - 1740, Johan Adolph, f. 1/3 - 1742, Christian Barner, f. 23/2 - 1746 død 18/6 samme år, Frederica Christiane f. 4/7 - 1747, gift m. Bergendahl, Eva Gustiviana, f. 8/11 - 1749.\n8. de Lafont, Johan Abel , f. 28/2 - 1738 i Kbh. stud. 1758, Dr. med. 28/6 - 1768, stadschirurg 20/10 - 1768, i Ålborg 18/5 - 1770, død 23 / 9 - 1810.\nFaderen: Abel de Lafont, krigskom. moderen: Elisabeth Frederiksdatter. Gift m. Catharine Bull, f. 3/11 - 1738 død 1/6 - 1818, Hendes fader: Robert Bull, købmand i Leigth. Moderen: Catharine M' Lanclan.\n9.Salholt, Eiler, f. 1750 i Kbh. stud. 1765, Dr. med 11/5 - 1779 død 17/11 - 1784. Faderen: Justus Salholt, prokurator, Moderen: Christiane Thamson. gift: 10/12 - 1780 m. Charlotte Amalie Bluhme, hun gift 2. gang 11/4 - 1788 m. Kapt. J. T. v. Vegener.\nBørn: Christian Gregorius Godenus, f. 29/4 - 1782, Just Ejler, f. 12/9 - 1783.\n10. de Meza, Christian Jacob Theophil, f. 26/11 -1756 i København, Dr. med. prakt. læge 1784, stadsphysicus 2/5 - 1794 - 21/5 1803, død 6/4 - 1844.\nFaderen: Salomon Theophil de Meza, Dr. med. Moderen: Regina Cahanet Belinfante, gift 1.gang 5/1 - 1787 m. Anna Henriette Lund, f. 6/9 - 1768 i Kbh. død 22/1 - 1825. Hendes far: Niels Lund, moder: Juliane Allengreen. Børn: Juliane Louise f. 28/3 - 1788, Regina Frederikke, f. 3/5 - 1789 død 21/5 - 1860. Frederik George, f. 22/8 - 1790 død 12/3 - 1813, Christian Julius, f. 14/1 - 1792, Henrik Wilhelm, f. 27/ - 1795 død 10/11 - 1795.\nGift 2. gang: 24/ - 1814 Anne Marie Pripp, f. 1786 i Norge død 20/1 - 1862. Børn: Anthon Frederik Theodor, f. 17/5 - 1815 død 13/5 - 1845.\n11.Klem, Niels, f. 16/5 - 1800 i Viborg, stud. 1818, cand. med. 1824, prakt. læge her 1825, stadsfysikus 17/7 - 1831, død 9/12 - 1874. Faderen: Søren Klem, købmand, moderen: Kirstine Marie Hasselbach, gift 20/5 - 1831 m. Marie Dinesen, f. 18/9 - 1802 i Viborg, død 3/5 - 1881.\nHendes fader: Jens George Dinesen, hospitalsforstander, moderen: Mette Theilgaard. Der er efterkommere, men i skrivende stund ikke bekendte af skribent.\n12. Aabye, Johan Peter, f. 24/6 - 1818 i København, stud. 1837, cand. 1844, prakt. læge her 1864, stadsfysikus 6/4 - 1867, død 13/10 - 1880. Faderen: Christian v. Aabye, moderen: ukendt af skribent. Gift 7/7 - Gyda Antonia Salchow, f. 28/3 - 1836 i Kbh. død 15/2 - 1876.\nFaderen: Frederik Wilhelm Salchow, moderen: Gyda Marie Hansen.\n13. Strætt, Jørgen, f. 16/11 - 1755 i Kbh. stud. 1772, cand. 1783, prakt. læge her februar 1785, Dr. med 16/6 - 1787, død 20/2 - 1819.\nFaderen: Hørkræmmer Niels Strætt, moderen: Elisabeth Catharine Eggeriis.\nGift 12/7 - 1786 m. Anna Margrethe Høy f. Plockross, f. 11/7 1753, død 10/3 - 1832. Hendes fader: Niels Christian Plockross, moderen Else Maria Heggelund.\nTilsyneladende ingen børn.\n14. Hansen, Johan Martin, f. 6/1 - 1829 i Kbh. stud. 1849, cand. med. 1855, prakt. læge her April 1856, Overlæge ved Øresunds Hospital 1862,\nFaderen: Martin Espen Hansen, gartner, moderen: Sophie Magdalene Hedvig Stremme.\nGift 28/10 - 1859 m. Anna Sophie Tauson f. i Helsingør 13/12 - 1839 . Hendes fader: Carl Gustav Tauson, skibsclarerer, moderen: Ane Marie Jeppesen\n15. Dreyer, Otto Christian, født i Helsingør i 1819, stud. 1838,, cand. med. 1844, prakt. læge her 1846, død 5/11 - 1859.\nGift 1. gang m. Anna Jacobine Christiane Gad f. 1824, død 20/4 - 1852.\n2. gang 20/11 - 1855 m. Jessie Knox født i Helsingør 2/7 - 1827. Hendes fader: købmand George Knox, moderen: Elisabeth Francis Mullens.\nBarberer, chirurger m. v.\n1.Lauritz, Bartskjær, udvist af byen 11/6 - 1555, da de andre bartskjærere klagede på ham, at han tog deres bjergning fra dem, og intet hjalp han til at gjøre den bartskjærer færdig med, som blev udgiort af byen (til flådens behov)\n2. Willumsen, Jacob, fra Antwerpen, bartskjær 26/4 - 1568, g. m. enken Ricken.\nAnna, g.m. Claus Bierndorff,\nElisabeth, g.m. Marcus Bartskjær, i Helsingborg,\nHans, død før 7/8 - 1584, og efterlod sig en søn, Hans.\n3. Bruille, Hans, Bartskjærer, 24/7 - 1570, (han kaldes 'van Löffvend')\n4. Pedersen, Hans, Badskjær, borger 1573, død 19/6 - 1609, skifte 3/9 - 1610, G. 1. gang. m. (ukendt)\nPernille, død i København.\nG. 2. gang m.: Margrethe Didrichsdatter (som blev gift 2. gang m. Jacob van Alders, (Bartskjær nr. 14)\nBørn: Peder og Anna.\n5. Ferdig, Fredrik v. Svitz, bartskjærer, borgerskab 30/6 - 1593, skifte 7/8 - 1613\nG. m. Margrethe Thielsdatter, død 13/9 - 1611, skifte 25/1 - 1612, enke efter Henrik Gritter Bartskjær nr. 6.\n6. Gritter, Henrik, Bartskjærer, skifte 31/7 - 1593, G.m. Margrethe Thielsdatter, (gift 2. gang m. bartskær nr. 5)\nFaderen: T. v. Schleszen, bartsk. nr. 15, moderen: Ikke nævnt.\nBørn: Anna, g.m. Jørgen v. Breda, bartskær nr. 21.\n7. Giseler, Simon, bartskærer, borgered 27/ 10 - 1597, beg. 29/8 - 1610,\ngift 1. gang m. Mette Reinoltsdatter. Barn: Gjertrud.\nG.2. gang m. Margrethe Jensdatter af Roskilde.\n8. Reider, Abraham, bartskærer, skifte 6/2 - 1605, G. m. Sophie Hermand, Hans arving var en halvbroder, hr. Johannes Reidderus, forhen "minister" i Wolthausen.\n9. Olsen, Poul, Borgerskab som bartskærer 9/8 - 1606, skifte 25/3 - 1620, G.m. Sophie Hermandsdatter, faderen: H. Maltzan, præst til Mariæ kirke nr1. moderen Anne.\n10. Stoltenberg, Fredrik, borgerskab som badskær 18/8 - 1607, død 8/4 - 1632, G. m. Ellena Thielsdatter, (2. gang gift m. Morten v. Angelbrecht nr. 35) faderen: T. v. Schleszen, bartskær nr. 15.\n11. Burhelen, Albrecht v. , bartskærer. Var soldat på Kronborg da lauget gennem byfogeden 10/8 - 1607 fik statholderens ordre på at optage ham som medlem. Da de, idet de påberåbte sig på deres privilegier, nægtede at efterkomme ordren, dømmes de 31/8 til at bøde 40 mark til kongen og lige så meget til byen.\n12. Hendriksen, Linnert, fra Aszendelft i Holland, bartskærer, død 20/2 - 1611, skifte 4/6 - 1611. G. m. Katrine Frannkensdatter.\nFaderen: Jacob Franken, Moderen: Kirken Jonasdatter.\nHenrik, Arent, Abraham, Sara g.m. Niels Andersen (skifte 6/7 - 1673), Riche.\n13.Pedersen, Mads, bartskærer, g.m. Agathe Thielsdatter, enke efter Hans Syrissen. Faderen: T.v. Schleszen, bartskærer nr. 15. 8/7 - 1630 mester Mads Pedersen bartskærer, fuldmægtig på oldermandens vegne for bartskærerlauget, tiltaler mester Fredrik Lindegaard for at han skal være indfalden i deres embede imod deres laugsskrå og kureret Hans v. Sehusen fra Øsel efter raadstuebogens indhold. Mødte mester Fredrik og bad om forladelse og forpligtede sig til aldrig mere nogen her i byen at antage. Tingbogen.\n14. Alders, Jacob v. bartskærer, skifte 12/10 - 1615. G. m. Margrethe Didrichsdatter, enke efter Hans Pedersen, bartskærer nr. 4, skifte 25/5 - 1612.\nHan havde ombragt sig selv.\n15. Schleszen, Thiel, beg. 24/5 - 1615. G. m. (Ikke nævnt)\nBørn: Margrethe, g.m. Henrik Gritte, bartsk. nr. 6.\nEline, g.m. Morten v. Angelbrecht, bartskærer nr. 35.\nAgathe, gift 1 gang m. Hans Syriussen, skifte 1597, 2. gang Mads Pedersen, bartskærer nr. 13.\nKaren, skifte 5/6 - 1635\n16. Hertel, Jørgen, Bader og kopsætter, 17/11 - 1619 skifte 18/3 - 1836, gift m. Trine Mikkelsdatter død den 21/1 - 1650, skifte 22/1 - 1650.\nBørn: Hans, f. 1622, Annemarcher, f. 1624, Margrethe, f. 1626. Alle tre børn var døde før moderen, hvis arvinger formodes at være i Embden i Holland.\n17. Beier, Albret, bartskærer, skifte 15/3 - 1647. G.m. Ursula, skifte 13/7 - 1647.\nBørn: Ursula, gift med Anders Jensen.\nHans, f. 1627. Skoleperson.\nFørte 1621 en sag med hospitalet om en sum penge som Caspar Mildtniz havde givet sin slegfreddatter Anna, "som vaare M. Albritz Stibdatter" og som hun, der var død før moderen, havde testamenteret hospitalet. Da pengene tildømtes dette, lader Beier udnævne 4 mænd for at fastsætte hvor meget han kan tilkomme i kostpenge for den tid stifdatteren har boet hos ham. De forligedes dog således at hospitalet får hovedstolen, medens mester Albret får klæder, perlesnore, renter og alt andet.\n18. Thygesen, Peder, bartskærer, skifte 13/4 - 1630\n19. Fröling (Frölich) Gotfried. Født i Thorn. Faderen: Marcus F. moderen: Marie Hanchen.\nGift 1. gang med Kathrine Schultes, f. 1601 i Wolgast i Pommern, død 2/10 - 1650. Skifte 16/4 - 1651. Faderen: Thomas S. hofbarbeer i Wolgast, moderen: Cathrina Wendts.\nBørn: Maria, f. 1631 g. 2/12 - 1654 m. Peder Schwartzkopff, bartskærer nr. 28.\nKatharina, f. 1632, gift 9/10 1652 m. Christian Scholte, barbergesel.\nGodtfried, f. 1635.\nMarcus, f. 1637.\nLisbeth f. 28/2 - 1641.\nGift 2. gang m. Karen Andersdatter, skifte 25/10 - 1660.\n20. Tücke, Hendrick, f. i Buxtehude, i stift Bremen. Barber. Faderen: Jacob Tücke, moderen: Gertrud Detlings.\nGift m. Nelle Pedersdatter, f. i Harlingen Holland. Fader: P. Hansen, moder: Trine.\nBørn: Margrethe, f. 13/8 - 1639, og Jacob f. 1/11 - 1644.\n21. Breda, Jørgen v. bartskærer, skifte 23/8 - 1640, gift m.Anna Henrichsdatter, skifte 1/8 - 1639.\nFaderen: H. Gritter, bartskærer nr. 6, moderen: Margrethe Thielsdatter\n22. Krabeschu, Cornelius. Bartskærer, skifte 23/10 - 1641, Gift. m. Catharine Pipers, født i Helsingør 1619, hun gift 2. gang Chr. Gunter, bartskærer nr. 24, Faderen: Hans Piper, visiterer nr. 5, (Se http://home6.inet.tele.dk/flemclar/olainav.html) Moderen: Karen Gregersdatter.\nBørn: Hans Viant, f. 1638, død i Amsterdam, skifte Helsingør 24/8 - 1664,\nMaria, f. 1640, g.m. Thomas Bendix i København.\n23. Lübelow, Michel, født i Malchin, barber. Faderen: Hans L. moderen: Catharine Steinweder, gift m. Lizabeth Spalding, født i Bueøyes. Fader: Jacob S. moder Emerentia Bornssters. Børn: Elisabeth, og Hans, født 15/10 - 1640\n24.Gunter, Christian Hützink, født i Brughausen i grevskabet Høy, faderen: Johannes H. moderen: Sophie Strasburger. Gift 1. gang m. Cathatrine Piper, f. 1619 enke e. Cornelius Krabeschu, bartskærer nr. 22, død 9/11 - 1649, skifte 15/1 - 1650, faderen Hans Piper, visiterer nr. 5, (Se http://home6.inet.tele.dk/flemclar/olainav.html) Moderen: Karen Gregersdatter.\nBørn: Johannes, f. 14/10 - 1642 død 6/1 - 1644.\nChristian, f. 13/10 - 1644, død 2/2 - 1645.\nSophia Catharina, f. 19/10 - 1645 gift 7/4 - 1663 m. Hans Lang.\nJohannes, f. 29/11 - 1646.\nChristina Sabina, f. 21/4 - 1648, død 29/8 - 1648.\nGift 2. gang m. Elsebeth Kruse.\nGift 3. gang m. Dorthe Johansdatter Kruse.\nBørn: Antoni, f. 17/1 - 1658\nHans, f. 24/7 - 1659.\nGiert, f. 2/7 - 1661.\nPeiter, f. 30/11 - 1662.\nNicolaus, f. 2/10 - 1664.\nHans første kones 2 børn, Hans Viant f. 1638, og Maria f. 1640, var ved skiftet efter deres moder så svagelige at stedfaderen forbeholdt sig den fulde rente af hele deres arv, tilsammen 1150 Rdl. for at påtage sig deres opdragelse.\n25. Balterzøn, Anders, bartskærer, død 6/9 - 1660, skifte 12/10 - 1660.\nGift 1. gang m. Kirstine Henrichsdatter, død 19/9 - 1654, Reg. 24/1 - 1655.\nBørn: Christopher, f. 25/12 - 1643, (se bartsk nr.39)\nHans, f. 10/10 - 1641 skifte 5/3 - 1730.\nAnniche, f. ?? gift m. Jacob Hendrichsen v. Lach.\nGertrud, død 11/10 -1654\nLisbeth, død 11/10 1654\nAnders, død 10/11 - 1654\nMargrethe, f. 1646, død 24/1 - 1640.\nGift 2. gang m. Magdalene Pedersdatter, (se bartskærer nr. 38)\nBørn: Peder, f. 1656, boede og døde i Danzig.\nJacob, f. 24/6 - 1657, bartskærsvend, død 23/3 1677.\nKirstine, f. 29/4 - 1660, g 1. gang m. ukendt.\n2. gang m. Lorentz Sandberg\nAnders, f. 25/3 - 1659\n26. Schmidt, Gregorius, bartskærer, død 30/6 - 1673 skifte 28/10 - 1673.\nGift 1. gang m Mallene Jensdatter, død 27/2 - ?? skifte 17/6 - 1651\nBørn: Elsebeth, f. 29/8 - 1647, gift m. Peder Friedrichsen, (hans far, Peder Nielsen var skoleholder)\nSusanne. f. 9/12 - 1649.\nGift 2. g. m. Magdalene Rasmusdatter, død 27/2 - 1656\nBørn: Magdalene, f. 23/11- 1656 g. m. bartskærer nr. 39.\nMetechen - 1653.\nGift 3. g. m. Kirsten Rasmusdatter som blev gift 2. gang m. Bendix Hansen.\nFaderen: R. Nielsen, færgemand, moderen: Mette Iversdatter.\nBørn: Gregorius, f. 27/2 - 1662\nJørgen, f. 1667 død 12/7 1667.\nSidtze, f. 15/1 - 1665 g. 27/4 - 1686 m. Poul Olufsen.\nMarie, f. 29/11 - 1657\nSidtze, f. 20/5 - 1659.\nJørgen, f. 21/4 - 1661.\nGregorius, f. 12/8 - 1666 død 1697 i holl. Ostindien, skifte 19/5 - 1711\n27. Walter, Johan, Barber, gift 31/10 - 1646 m. Nille Pedersdatter\n28. Schwartzkopff, Peder, Barber, gift 3/12 -1654 m. Marie Frölich, f. i Helsingør 1631.\nFaderen: Gotfried Frölich, bartskærer, moderen: Katharine Schultes\n29. Rummel, Christian, født i Draszen i Meisen. Borgerskab 1/9 - 1653, bartskærer, Var 1677 "Garnisons Bestalte Feltskærer" i Nyborg, efter at han året i forvejen havde været regiment feltskærer ved kongens livregiment. Gift m. Kirstine Andersdatter død 15/10 - 1676, skifte 12/10 - 1677. Faderen: A. Jensen, moderen: Anna Andersdatter.\nBørn: Maria Magdalene, f. 11/8 - 1654 død 3/9 - 1656\nValentin, f 1655 død 13/8 1656.\nValentin, f. 2/2 - 1657 død 2/8 - 1657.\nAnna Margrethe f. 26/12 - 1660.\nMaria Magdalene, f. 2/7 - 1662 død 11/1 1665.\n30. Krausz, Johan. kopsætter, død 22/7 1656. Gift m. Judit Lavins f. 1586 i Rostock ? død 1655, reg. 12/6 - 1655.\n31. Pedersen, Carsten, barber, skifte 25/5 - 1659. Gift m. Maren Gregersdatter, faderen: G. Madsen, brygger, moderen: Bente Mogensdatter\nBørn: Peder Carstensen, f. 1655\nMaren f. 25/3 - 1658\n32. Glauer, Thomas, født i Stabelford i England, barber. Faderen: Christopher G. moderen: Marie G. Gift m. Inger Antoni Petri de Barwalde, f. i Jylland,\nBørn: Thomas, født 4/12 - 1683.\n33. Herpich, Conrad, f. i Königsberg, bartskærer, faderen: Conrad Herpich, moderen: Anna Hildbrandin. Gift 26/11 - 1665 m. Anne Olesdatter, født i Helsingør, hvis far var: O. Persen, og moderen: Johanne.\nBørn: Conrad født 2/6 - 1667.\n34. Schultz, Jørgen. Kopsætter, skifte 15/3 - 1672. Gift m. Levine Matisdatter død 27/8 - 1671\nBørn: Christen, f. 27/8 - 1671\nEva, f. 4/10 - 1663\nMarie, f. 31/3 - 1667\nChristopher, f. 20/3 - 1670 død 28/10 - 1670.\n35. Angelbrech, Morten v. død 18/3 - 1676, skifte 20/5 - 1676, Gift 1. gang m. Elline Thielsdatter, (enke efter Fr. Stoltenberg bartsk. nr. 10)\nFaderen: T. v. Schleszen, bartsk. nr. 15.\nGift 2. gang 7/3 - 1676 m. Pernille Berentsdatter, faderen: Berent Pedersen, handelsmand, moderen: Kirsten Gudmandsdatter.\n36 Drewes, Johan Eriksen, (broder til klokker v. st. Olai kirke, Hans Eriksen) barber, død 28/1 - 1698, skifte 8/2 - 1698,\ngift m. Giertrud Schritrers, død 20/7 - 1711, skifte 22/3 - 1712.\nBørn: Henrik, boede i Strassund\nJacob, pestchirurg, død 17/7 - 1711\nAnna Margrethe, g.m. Fred. Stoppenbech i Barth.\nGjertrud, f. 1676, gift 25/7 - 1708 m. Joh.Sam. Weiland, chirurg nr. 44\n37. Hennings, Johan. Bartskærer, gift 11/12 - 1668 m. Trine Hansdatter, død 22/6 - 1700, skifte 18/6 - 1700,\nBørn: Hans, f. 28/11 - 1669, død 14/10 - 1670\nHans, f. 12/6 - 1671.\nJohan f. 28/7 - 1672. Var 1700 "på floden i kgl. may.tjeneste".\nClaus, f. 13/9 - 1674, er 1700 "udi Ostindien"\nPeter, f. 20/11 - 1681.\n38. Nordborg, Hans Andersen, barber, chirurgius, død 4/4 - 1694, skifte 10/4 1695, Gift 1. gang m. Malene Petersdatter.\nBørn: Anders, f. 30/10 - 1661.\nHans, f. 4/10 -1663, død 26/10 -1673\nGift 2. gang m. Magdalene Knudsdatter, død 28/12 1680.\nBørn: Anna, f. 16/12 - 1667.\nEiler, f. 15/1 - 1669.\nAnna f. 11/8 - 1672\nGift 3. gang: m. Inger Gallasdatter f. 1667 datter af rådmand Gallas Clausen.\nBørn: Magdalena, f. 23/2 -1684 død 20/11 - 1689.\nJohannes, f. 12/6 - 1685.\nInger, f. 19/3 - 1689\nEmanuel, f. 9/9 - 1691\nen datter født i marts 1688, død 15/5 - 1688\n39. Baltzer, Christopher, f i Helsingør 25/12 - 1643 død 27/4 - 1699, skifte: 3/5 - 1699. Faderen: Anders Baltzer, barber nr. 25, moderen: Kirstine Hendrichsdatter, gift 1. gang m. Magdalene Gregoriidatter Schmidt, f. 23/11- 1656, død 7/8 - 1683\nFaderen: Gregorius Schmidt, barber nr. 26, moderen: Magdalene Rasmusdatter.\nBørn: Anders, f. 20/2 - 1676, amtsmester i barberlauget i Kbh.\nHendrich, f. 23/11 - 1677, skibstømmermand i Amsterdam.\nGoris, f. 10/7 - 1679\nWilhelm, f. 5/1 - 1683.\nGift 2. gang m. Christina Elisabeth Tautenbrogs.\nBørn: Sophie Elskens, f. 18/10 - 1687 død 11/11 - 1709.\nAnna Margrethe f. 28/5 - 28/5 1689 gift m. Maccullock (mulig læge i Kbh.)\n40. Meyer, Christopher, f. i Habberstadt i Østrig. Borgerskab som chirurgius d. 28/7 1701. Gift 1. gang 6/7 1701 m. Christine Elisabeth Tautenbrogs,\ndød 29/6 - 1711. gift 2. gang m. Eufrasyna Fachin død 30/4 - 1728. Moderen: Anne Marie Fachin.\nBørn: Ernst Christopher, f. 9/10 - 1713 død 29/1 - 1714.\nMaria Elisabeth, f. 31/8 - 1714\nChristopher, f. 4/8 - 1715 død 27/1 - 1716\nDetlev, f. 16/8 - 1717. Var 1741 i tjeneste hos generalissimus Bauditz i Dresden.\nAnna Margrethe, f. 28/12 - 1718, gift 31/5 1741 m. de Besche, chirurg nr. 51.\nAbraham, f. 5/3 - 1720\nSara, død 11/10 - 1723\nChristopher, f. 28/7 - 1723, død 16/10 - 1725\nSara, f. 24/6 - 1725\n41. Schwitzer, Henrich f. i København, borgerskab 2/8 1695, badskærer, død 15/6 - 1716, skifte 8/12 - 1716, gift m. Johanne Hansdatter Skönbeck, f. 1675\n(hun gift 2. gang m. Chirurg nr. 46)\nBørn: Hans Caspar f. 8/4 - 1697 Chirurgius, se nr. 42,\nBirgithe Catharine f. 16/8 - 1698\nNicolaus, f. 23/11 - 1699\nHenrica, f. 22/1 - 1708 død 20/2 - 1710\nMette Kirstine, f. 20/3 - 1702, død 6/8 - 1711.\nBarbara Marie f. 7/4 - 1704 død 10/8 - 1711.\nUrsela Katharine f. 6/7 - 1706, g.m. Weise, toldkasserer i Helsingør.\nHenrica, f. 15/6 - 1711\n42. Schwitzer, Hans Caspar, f. i Helsingør 8/4 - 1697, chirurgius, død 7/2 - 1752, skifte 2/3 - 1752, faderen: Henrich S. bartskærer nr. 41, moderen Johanne Skønbeck. Gift 1. gang m. Lene - - -??[efternavn ikke nævnt]\nBørn: Henrich, f. 29/8 - 1738.\nJohanne Elisabeth, f. 21/9 - 1741.\nGift 2. gang m. Anna Magdalene - -?? [efternavn ikke nævnt]\n43. Lindrup, Holger Knudsen, f. 1661, bartskærer, død 15/12 - 1710, skifte 21/4 - 1711, gift m. Brytte (Birgithe) Nordborg, f. 1635, død 18/7 - 1711, skifte 31/12 - 1711.\nBørn: Peter Nicolai, f. 1695 død 1/9 - 1711\nKnud, f. 1691.\nHans Andreas f. 1693.\n44. Weiland, Johan Samuel chirurg, død 23/7 - 1711, skifte 21/5 - 1712\nGift 25/7 - 1708 m. Gertrus Dreves, (2. gang gift 1/7 - 1712 m. Henrich Höppener), skifte 15/2 - 1717. Faderen: Johan Dreves, bartskærer nr. 36, moderen: Gertrud Schritrers. Børn: Gertrud f. 15/5 - 1709.\n45. Schick, Jochum Samuel, f 1681, stadschirurg, død 9/5 - 1735, skifte 1/6 - 1735, gift m. Johanne Pedersdatter Smitt, død 20/6 - 1757.\nBørn: Samuel, f. 1/8 - 1714\nCatharina Regina f. 7/9 - 1717\nPeder Christian, f. 18/2 - 1720\nJohan Daniel, f. 15/4 - 1725 død 20/4 - 1726\nMarie Kirstine f. 26/8 - 1727\n46. Schröder, Jacob, f. 1688, barber, død 12/9 - 1735, gift 17/9 - 1717 m. Johanne Skönbeck, f. 1675, enke efter Schwitzer nr. 41, død 15/3 - 1748.\nBørn: Catharine Margrethe, f. 26/10 - 1718\nJohanne Elisabeth, f. 22/4 - 1721\n47. Meyer, Abraham, f. 1669, chirurg, død 7/1 - 1741\n48. Erichsen, Hans, regimentsfeltskærer, gift m. Christine Frederikke Laurentzdatter. Barn: Signe Charlotte, f. 31/3 - 1745\n49. Helmer, Johan Martin, barber, gift m. Kirstine Enold, barn: Ane Margrethe, f. 10/3 - 1758\n50. Friederichsen, Alberth, barber, død 9/2 -1763, skifte 15/9 - 1763, Gift m. Anna Kirstine Hesselberg, Børn: Bodil Kathrine, f. 13/4 - 1757\nFriederich. [Ingen data]\n51. de Besch, Christopher, chirurg, død 26/3 - 1763, konceptskifte 14/3 - 1788, gift 31/5 - 1741 m. Anna Margrethe Meyer f. 28/12 - 1678, død 26/10 - 1786, skifte 20/10 - 1786, faderen: Christopher Meyer, chirurg nr. 40, moderen: Eufrasyna Fachin.\nBørn: Ingeborg, f. 24/1-1742, gift 2/12-1767 m. Joh. Werner Græbe, chirurg nr. 55.\nEufrosine, f. 24/1-1742, død 18/1 -1743.\nEufrosine, f. 18/10- 1743 død 15/9-1744.\nGillis, f. 25/2-1745 død\nChristopher, f. 4/6-1750 død 16/12-1745\nGilles, f. 11/10-1746\nEufrosine, f. 5/5-1749 dø. d 4/7-1749\nChristopher, 4/6-1750 Pr på Agenø i Norge.\nPeter, f. 7/2-1753 død 16/4-1753\nSamuel Gotlieb, f. 7/7-1754\nJohan Abraham, f. 28/7-1755. Feltskærer, p. Kongsberg,\nMagdalene, f. 12/11-1757\n52. Wendel, Johan Friedrich, Chirurgius, død 29/8- 1770, skifte August 1770 [En trykfejl i bogen gør dagen sdato ulæselig] Gift m. Anna Preintz død 31/3-1760,\nBørn: Carl August, f. 20/1 1739, chirurg i Kbh.\nCharlotte Sophie f. 21/1-1738, gift m. Peter Beye, chirurg nr. 58.\nArent Friedrich, f. 25/8-1741.\n53. Hansen, Hans, barber, gift m. Johanne Olesdatter Bang, skifte 3/9-1771, Hendes broder var graver v. Holmens kirke, var hendes nærmeste arving.\n54. Sedowsky, George Godtfried, f. 1706, regimentschirurg ved Danske Livregiment. død 7/12-1778, gift m. Charlotte Lovise Sengebog.\nBørn: Margrethe Wilhelmine f. 8/9 1746 og Sophie Lovise f. 24/10-1747.\n55. Græbe, Johan Werner, f. 1741, amtschirurg, død 9/3-1781, konceptskifte 6/8-1783, Gift 2/12-1767 m. Ingeborg de Besche, f. 24/1-1742 død 22/91779,\nskifte 6/8-1783. Faderen: Christopher de B. chirurg nr. 51, moderen: Anna Margrethe Meyer.\nBørn: Anna Margrethe f. 22/7-1770.\nJohan Gotfried, f. 26/1-1772.\nAnna Christiane, f. 3/2-1775.\nAbraham, f. 9/2-1777 død 15/4-1779.\nSara, f. 9/2-1777.\nJohan Abraham, f. 2/8-1778.\n56. Holstein, Adolph Wilhelm født 1743, chirurg på Geværfabrikken, død 13/4-1781, gift 12/12-1777 m. Marie Landberg.\nBørn: Andreas Wilhelm, f. 1/3-1778, død juni 1778\nCarl Wilhelm, f. 16/7-1779.\nMaria Wilhelmine, f. 29/4-1781\n57. Baufein, Christian, chirurg, gift 20/11-1757 m. Anna Gretha d'Almstrøm f. 17/9-1720, død 12/5-1796, skifte 7/5-1796. Faderen: Niels A. forstander, moderen: Anna Nielsdatter.Børn: Niels, f. 27/9-1755\nPoul, f. 28/12-1756\nAnna, f. 28/11-1757 død 14/12-1757\nJohan Gotlieb, f. 18/12-1758 død 1/2-1759\nAnna, f. 10/1-1760 død 7/3-1760\nFredrik George, f. 4/3-1761 død 4/7-1764\nAnna, f. 2/8-1763 gift 21/4-1796 m. Stefan Rasmussen på Snekkersten.\nSidse Cathrine, f. 18/11-1761, død 1/1-1771\n58. Beye, Johan Peter, chirurg. Gift 27/1-1773 m. Charlotte Sophie Wendel, f. 21/ 1-1738. Faderen: Johan Friedrich Wendel, chirurg nr. 52, Moderen: Anna Preintz. Børn: Anna Marie, f. 18/10-1773 og en udøbt søn, 14 dage gammel død den 22/12-1776.\n59. Brugmann, født 1741, bataillonschirurg v. Jægercorpset, død 10/2-1798.\n60. Steffensen, Henrich, Regimentsfeltskærer, v. Husarene, 1779 Oberchirurg i Stavanger, død 27/3-1798. Faderen: Henrich Steffensen, plantageejer, moderen: Marie Magdalene Louwe. Gift 8/10-1770 m. Susanne Kirstine Bang, f. 24/1-1751, død 10/5-1788. Faderen: Kammerråd N.C.Bang, moderen: Ulrica Eleonora Schwane. Børn: Jacob, f. 13/4-1773 død 1815.\nHenrik, f. 1774. Prof.\n61. Hjordt, Wilhelm Phillip Jensen, f. 1747, chirurgius, død 6/8-1808, skifte 3/8-1808. Gift m. Sophie Amalie Stii, f. 24/10-1765, død 31/5-1799. Faderen: Peter Christian Stii, bajonetsmed, moderen: Helena Sophie Loch.\nBørn: Jens Peter,\nChristian Wilhelm f. 1/4-1792\nAnne Helene, f. 7/11-1794\nFrerik Ernst, f. 10/12-1796\n62. Fries, Carl Gerhardt, bataillonsfeltskærer, licentiat, Gift 26/5-1780 m. Birgitta Margrethe Holck.\nBarn: Søn f. 1/6-1781 død 5/6-1781\n63. Almis, Christian, [Til tider 'Almes'] født i Helsingør 1761, kirurg, exam. 1794, prakt. i Helsingør, død 3/4-1835. Faderen: Jørgen Almis, parykmager, moderen: Anna Plom, gift 19/11-1794 m. Catharine Elisabeth Buhrmeister.\nI flg Ft 1801 1 barn Hylleborg Johanne, 3 år. I 1801 er han enkemand.\n64. Taur, Jens Mørup, f. 1/6-1775 i Maarum, underkirurg v. hospitalet her 1796, kirurg exam. 1806, distriktslæge i Esbønderup 6/2-1807, død 1838.\nFaderen: Morten Taur, skoleholder, moder: Frederikke Johansen. Gift 22/4-1804 m. Antoinette Wilhelmine Bergendahl, død 9/6-1666.\nBørn: Adam Vilhelm, født 14/7-1804\n65. Møller, Joachim Otto, f. 8/1-1781 i Skjægs Mølle, stud. Århus 1801, kirurg. examen 1806, overkirurg v. Øresunds Hospital 1808 til 1/1-1852, død 27/9-1873. Fader: Johannes Hansen Møller, moder: Sidsel Elisabeth Jordhøi. Gift 10/10-1809 m. Anna Maria Elisabeth Roholt, f. i Helsingør 21/5-1785, død 29/7-1856. Hendes far: Jacob Peter Roholt, proviantforvalter, Mor: Elisabeth Margrethe Schneidewindt. Børn: Hans Peter Christian f. 2/11-1810.\n65.1: Niels Peter Lund, i Ft 1840 Helsingør, står han som underchirurg og barbeer, født omkring 1791, gift 23. Oct. 1818 i Sct. Olai kirke, Helsingør med Birgitte Møller. Børn: Trine Lund f. ca. 1820, Theodor Lund f. ca 1821, Emilie Lund f. ca. 1824, Juliane Lund, f. ca. 1824, Augusta Lund, født ca. 1825, Carl Lund, f. ca. 1828, Andreas Lund, f. ca. 1832.\nI FT 1845 er Birgitte Møller enke..\nPS: Denne post var ikke ført i Hostrup Schults bog!\n66. Ravn, Frederik Christian Kølpin, f. 25/4-1802 i Vejle, stud. i Horsens 1821, kirurg. exam. 1827, regimentskirurg i Helsingør 20/2-1832, død 5/5-1858.\nFader: August Vilhelm Ravn, landinspektør. Moder: Margrethe Marie Wibe Kølpin. Gift 12/12-1834 m. Sophie Amalie Spies, f. 15/6-1810 død 15/2-1879.\nFader: Byskriver Wilhelm Spies f. i Oxenvad ved Haderslev, moder: Ida Elisabeth Tscherning.\n67. Bischoff, Jacob Henrik, f. 10/1-1803 i Eiderstedt, kirurg examen 1831, bataill.kirurg i Helsingør 3/6-1832, til 1/7-1842 død 1/6-1864. Ugift.\n68. Waad, Jens Frederik Julius, f. 10/5-1807 i Kbh. Kirurg. Exam.1838. Underlæge ved Øresunds Hospital 1/9-1844 død 20/10-1864.\nFar: Jens Thomas Waad, klædehandler.\n69. Sünchenberg, Peter Wilhelm, f. 19/3-1790 i Kbh. kirurg.exam. 1818, komp. kirurg i Helsingør 1811 til 1813, distriktslæge i Hjørring 9/6-1820 til 8/11-1848, død i Helsingør 1859.\nFader: Johan George Ludolph S. moder: Frederikke Louise Frick. Gift 30/10-1818 m. Anna Margrethe Sophie Ulstrup f. 18/8-1792 død 30/6-1857\nHendes far: Nicolai Ulstrup, moder: Karen Schive.\n70. Rohde, Palle Ferdinand, f. 8/6-1806 i Kbh. examen Pharm. 1826, stud. 1827, kirurg exam. 1832, overlæge v. Øresunds Hospital 1/1-1852, død 11/11-1861. Fader: Jens Rohde, skræddermester, moder: Hanne Marie Eitner. Gift 29/3-1834 m. Ida Emilie Heloise Jacobsen, f. 31/8-1812 død 1895.\nHendes fader: Henrik Jacobsen, gjæstgiver.\nBørn: Hanne Charlotte Franziska f. 14/8-1834.\nBolette Sophie Wilhelmine f. 21/2-1838.\nFrederik Wilhelm, f. 25/3-1840.\n71. Galschjøt, Frederik Wilhelm, f. 26/8-1809 i Roskilde, stud 1829, kirurg exam. 1835, prakt. læge 1836, klasselotterikollektør. Faderen: Johannes G. herredsfoged, moderen: Birgitte Weinschenck. Gift 1841 m. Frederikke Mariette Seidelin f. 7/5-1813 død 17/9-1864. Hendes far: Johannes Henrik Seidelin, overlæge på Bidstrup, moderen: Frederikke Henriette Lassen.\nBørn: Johanne Frederikke Lovise f. 10/8-1842 død som spæd.\nHolger Studsgaard, f. 5/5-1847, død 19/3-1850.\nConrad Victor, f. 4/5-1849\nJohanne Frederikke, f. 19/11-1843\nDiderikke Henriette, f. 16/7-1845\nFrederik Wilhelm, f. 18/5-1853\nPetra Marie Seidelin, f. 30/10-1857\n[PS. Efternavn set stavet på flere måder. bl.a. 'Galschiøt']\nFra Bengt Eschricht i Sverige har jeg 19. Marts 2006 med tak modtaget:\n72. Eschricht, Ferdinand Gotthilf\nEnligt den information jag har var han från 01-07-1842 överläkare vid 2.Jægerkorps i Helsingör, Frederiksborgs amt, Lynge-Kronborg herred, 01-07-1848 rang m kapten, i kriget 1848-50, 1848 krigsfånge, 06-10-1850 R*, 1855 bosatt på Strandgaden 247, 248, 05-07-1858 avsked med pension, 10-1858 praktiserande läkare i Farum, 04-1883 praktiserande läkare i Frederiksberg,\nfödd 17-03-1810 Köpenhamn, döpt 24-06-1810 (St Petri), död 10-10-1883.\n1828 student Herlufsholm, 1833 cand.kir, 1834 praktiserande läkare i Varde, 06-11-1836 karakt.bataljonskirurg Holstenske landsenerrgmt i Kolding\nYngre broder till den kände professorn Daniel Frederik Eschricht (1798-1863) vid Köpenhamns universitet


Holiday home Fårvang 36, Fårvang. Reservations online\nHome » Countries » Denmark » Midtjylland » Fårvang » Holiday home Fårvang 36 3***\nHoliday home Fårvang 36 - Holiday homes, Fårvang, Denmark\nAvailability - Holiday home Fårvang 36\nTo view prices and availability, please enter your dates. Holiday home Fårvang 36\nHotel Facilities - Holiday home Fårvang 36\nHotel Policies - Holiday home Fårvang 36\nBack to the hotel overview Holiday home Fårvang 36, Holiday homes Fårvang


Energirenovering reducerer varmeregningen og forbedrer indeklimaet\nBoligejere, der energirenoverer boligen, gør ikke kun boligen mere bæredygtig, de sparer også penge på energiregningen, da udgifterne til varme og el bliver reduceret. Men der er flere fordele ved at tænke grønt, når boligen skal forbedres.\nDette har de på Bornholm forsøgt at vise håndværkere og boligejere ved at gøre et gammelt byhus energiøkonomisk.\nI Danmark går 40 % af vores energiforbrug til opvarmning af bygninger og boliger. Derfor kan man spare mange penge ved at energirenovere huset, så det bliver både mere bæredygtigt og energiøkonomisk, og på den måde kan husejerne spare penge på varmeregningen. Men mange ved ikke nok om, hvad energirenovering betyder, og derfor har man på Bornholm renoveret et gammel 1800-tals hus, hvor både husejere og håndværkere får muligheden for at følge forløbet og se, hvorfor det giver mening at energirenovere.\n- Energirenovering er i manges øjne lig med dyre omkostninger i forbindelse med ombygningen. Men selvom renoveringen koster mere end almindelig ombygning, vil huset være sikret mange år frem. Vi ved ikke, hvordan energipriserne vil se ud i fremtiden, men det tyder på, at de vil stige. Til gengæld ved man, hvordan et fast forrentet lån til energirenoveringen udvikler sig. Med energirenovering vil huset blive mere bæredygtigt både for pengepungen og for miljøet, siger Jesper Salskov Jensen, direktør i VELUX Danmark.\nHvis Danmark skal nå sine målsætninger og forpligtelser ift. CO2-reduktion, er det afgørende, at byggeriet bidrager med energibesparelser. Besparelserne kan opnås ved bæredygtigt nybyggeri og ved at renovere huse, så de bliver energieffektive. Ved nybyggeri bliver kravene løbende skærpet, men i forbindelse med ombygning og renovering, der udgør 98 % af byggeaktiviteten, går Danmark og ikke mindst husejerne glip af enorme energisparepotentialer. Bornholm er gået forrest i udviklingen og har renoveret et 1800-tals hus, så det er blevet øens mest energiøkonomiske byhus.\nHåndværkere skal kende fordelene ved energirenovering\nDanske husejere ved ikke nok om fordelene ved en energiøkonomisk bolig. Håndværkerne spiller derfor en vigtig rolle, da de har den primære dialog med husejeren i forbindelse med ombygning og renovering. Men energirigtig renovering er mere kompleks end almindelig ombygning, og det kan være vanskeligt for husejerne at finde frem til de særligt specialiserede håndværkere, der har den nødvendige indsigt.\nPå Bornholm var energirenoveringen af det over 160-årige hus i Nexø derfor tilknyttet et uddannelsesforløb, hvor hver enkelt proces stod åben længst muligt, så de bornholmske håndværkere kunne se den praktiske udførelse af de nye metoder og de bæredygtige materialer, der blev brugt til energirenoveringen. På den måde er de bornholmske håndværkere klar til at møde de behov, fremtidens grønne byggeri vil skabe.\nEnergirenovering forbedrer indeklimaet\n- Hver tredje bygning i Danmark har et dårligt indeklima. Men et godt indeklima har stor betydning for vores sundhed, og det kræver kun få tiltag som eksempelvis ovenlysvinduer og god ventilation at forbedre det. Masser af dagslys og frisk luft gør boligen bedre at opholde sig i, og samtidig forbedrer det også husets energiprofil. Da det gamle hus på Bornholm blev renoveret, havde indeklimaet derfor også høj prioritet, udtaler Jesper Salskov Jensen.\nDet gode indeklima i Nexø-huset blev sikret med seks ovenlysvinduer på husets tag, der tilfører masser af dagslys og gratis solvarme i den kolde tid. Samtidig er der installeret udvendige solcelledrevne markiser og indvendige rullegardiner, der dæmper solens varmepåvirkning, og dermed holder temperaturen i rummet nede. Om natten og om vinteren sikrer solafskærmning til gengæld, at der holdes på varmen for på den måde at reducere varmetabet gennem ruderne. Et ventilationsanlæg i kombination med den naturlige ventilation via ovenlysvinduerne sørger desuden for konstant udluftning og en ensartet temperatur i alle rum til gavn for både indeklimaet og energiforbruget.\nBornholm baner vejen for bæredygtigt byggeri og energirenovering\nMikkel og Dorte købte huset i Kirkestræde som et håndværkertilbud, og deres ønske om at omdanne det til et lavenergiklasse 1-hus var et ambitiøst projekt, der krævede en totalrenovering. Taget blev skiftet ud, hele den indvendige del af huset blev revet ned og bygget op igen, og murene blev en halv meter tykke og isoleret med træfiber-isolering.\nDet gamle hus ligger i den bevaringsværdige del af Nexø og blev gennemført som et demonstrationsprojekt, hvor alle faser af byggeriet blev dokumenteret og formidlet, og materialevalget blev beskrevet. Se mere om renoveringen på www.bornholm.dk/groentbyggeri. I slutningen af forløbet blev de opnåede energibesparelser dokumenteret og indeklimaet målt, alt sammen for at skabe interesse om energirenovering hos både private boligejere og håndværkere.\nDet grønne i hus i Nexø: Før energirenoveringen var byhuset fra 1850’erne i Nexø på Bornholm en utæt energisluger. Nu er det blevet energiøkonomisk med bæredygtige materialer og en lav energiprofil.\nDet gamle byhus har et godt indeklima, hvor ovenlysvinduerne sikrer masser af dagslys og solafskærmning, og ventilation sikrer frisk luft og en stabil temperatur.\nPå VELUX hjemmeside kan man læse mere om, hvordan man kan gøre boligen mere energieffektiv og samtidig få et sundt indeklima.\nDemonstrations- og uddannelsesdelen af renoveringen i Kirkestræde har været støttet af De Europæiske Strukturfondsprojekter Kompetenceforum Bornholm og Klyngeudvikling i udkantsområder.


Stille, charme, fantastisk beliggenhed ~ kom på besøg! - Somesville\nStille, charme, fantastisk beliggenhed ~ kom på besøg!\nSomesville, Mount Desert, Maine, USA\nSomesville er næsten omgivet af Acadia National Park. Landsbyen selv er lige på Samos Sound, den naturlige fjord, der kommer op til midten af øen. Du kan gå til Somesville Landing fra vores ejendom og sidde ved havet og se bådene kommer ind i havnen, samt et rigt dyreliv, herunder hvidhovedet eagles og travle fiskeørne. Vi har en enestående repertoire teater i landsbyen, og øen generelt er i live hele sæsonen med musik, kunst, hummer festivaler, Acadia National Park begivenheder og endeløse frisk og saltvand aktiviteter: skonnert udflugter, hval ure, kajak ture, kanoudlejning og miles af vandrestier.


Foreningens historie – ved Toke Lund Christiansen\nKammermusik i Hovedstaden. Glimt af en kammermusikforening historie\nToke Lund Christiansen (tidligere formand for Kammermusikforeningen af 1887)\nPrivat Kammermusikforening er fra 1887. Kammermusikforeningen af 1887 er til gengæld ikke, ja slet ikke privat! Bag dette lille paradoks gemmer der sig den omstændighed, at der i København er en gammel, men absolut ungdommelig forening for kammermusik og kammermusikelskere. Og at foreningen gennem sin historie har to navne.\nMan kan tage fejl. I København ligger der også en Kammermusikforeningen af 1868. De to foreninger, med navne som var det fodboldklubber, har i mange år været som tæt forbundne kar, dog med det særlige forhold at, i 1868 er der, bortset fra en ”dameaften” kun adgang til ”de ugentlige møder” for mænd!\nKammermusikforeningen af1887 er åben for alle, har altid været det, og her inviterer man publikum til at komme og gennem sæsonens koncertrække nyde udsøgte kammermusikværker og de professionelle musikeres optræden.\nI det følgende fortælles foreningens især ældre historie, eller rettere, det bliver til strejftog gennem de mange år og de utallige koncerter. Fortælleren var formand for Kammermusikforeningen af 1887 gennem en lang årrække, men dette er ikke noget særsyn: Musikken holder én ung, og her holder formænd ofte længe!\nForeningen af 1868, ”Natmandsforeningen” var i begyndelsen uden konkurrence. Men kapellets træblæsere følte sig overset og detroniseret af strygerne og dannede så Ny Kammermusikforening. Det blev imidlertid blot en parentes. Snart fandt man sammen igen, og herefter blev programmerne mere alsidige. Men der var stadig uro i krogene. En ny generation af musikere var på vej, og der var forskel på 1860ernes modne mænd og 1880ernes ungdom. En kreds samlede sig om den unge bratschist, Anton Bloch, og i 1887 så Privat Kammermusikforening dagens lys. Foreningen var fra starten stedet, hvor også kvinder kunne gå til koncert og ikke, som i tidligere tiders København, kun i selskab med en mand, der tilmed bar hat! Anton Bloch, der i 1895 kom i kapellet, blev formand, og i bestyrelsen sad blandt andre dirigenten Frederik Schnedler-Petersen og kapelmusikeren Julius Borup. Det skal bemærkes, at Anton Bloch ikke var i familie med foreningens senere formand violinisten Erling Bloch. Som Erling selv med glimt i øjet har forklaret det, så lå det Anton Bloch meget på sine at fremhæve dette faktum!\nDen første koncert fandt sted onsdag den 7. december 1887 i ”Larsens Lokaler” på Sankt Annæ plads. Programmet bestod af Mendelssohn strygekvartet i a-mol, Griegs violinsonate i F-Dur, Beethovens skotske Lieder samt en Haydn strygekvartet i g-mol. Begyndelsen var svær. Publikum lod vente på sig, men de unge bestyrelsesløver holdt stand. Man flyttede til andre lokaler. Først til en Frimurerloge i Kronprinsensgade, så i en halv snes år til Festsalen i det Dehnske Palæ i Bredgade, som klaverfirmaet Hornung og Møllers havde indrettet til en velegnet koncertsal.\nSchnedler-Petersen forlod bestyrelsen efter et par sæsoner. Han havde primært haft musikpolitiske grunde til at være med, og nu afløstes han af kapellets Johs. Schiørring. Året efter gik Anton Bloch, og han blev som formand afløst af Julius Borup, som skulle vise sig at være langtidsholdbar. Borup lagde gennem næsten 50 år (!) og til sin død i 1938, alle sine kræfter i foreningens trivsel. Det var ham, der stod i spidsen for 25. års jubilæet, og det var ikke så mærkeligt, at man blandt musikere også kaldte foreningen ”Borups Selskab”. Men han var også omgivet af toneangivende folk i musiklivet: Brødrene Ernst og Georg Høeberg, Fredrik Marke, Kristian Sandby og dertil en overretssagfører Schoustrup, der ”utrætteligt vågede over foreningens økonomi.”\nI de første år blev der skrevet musikhistorie i foreningen. Her blev Carl Nielsens Strygekvartetter i F-Dur (25. januar, 1888) og i g-mol (26. marts, 1889) førsteopført. Også ægteparret Nina og Edvard Grieg optrådte og kom i foreningen, og her så Griegs violinsonate i c-mol, opus 45 (26. april 1888) dagens lys.\nVed århundredeskiftet havde foreningen vokset sig så stor, at man igen måtte holde flyttedag og nu til Odd Fellow Palæets store sal. Medlemstallet var 1100 (!) og koncerterne blev fordelt over to serier. Kammermusikken, der i tidligere tiders København havde været begrænset til de private hjems saloner, var for alvor kommet ud i koncertsalen og tilmed i byens største! Man annoncerede med ”den ædle musik” og den blev udført af ”vore fornemste musikere og sangere”. Man fik otte koncerter for otte kr.(!), og medlemskortet var ikke strengt personligt.\nMan markerede 25-års jubilæet med et historisk rids tegnet af musikhistorikeren Godtfred Skjerne. Han brugte nu det meste af spaltepladsen til at beskrive det københavnske musiklivs historie, og vi hører ikke om programmerne og repertoiret ved jubilæet. Men Skjerne roser Julius Borup for hans programlægning, som er for ”dem, som ikke skræmmes væk af tre kvartetter på én aften.”\nDe 40 år skulle markeres, og det skete naturligvis på selve dagen: den 7. december 1927. Julius Borup var stadig formand, men optrådte ikke. Programmet havde Beethoven Septet og Dvoraks Klaverkvintet som hovedværker. En perlerække af i dag historiske skikkelser sad bag stativerne og bl.a. Peder Møller og Joh. Schiørring på violin, Agnes Adler og Johanne Stockmarr på klaver, Louis Jensen og Sigfried Salomon på cello, Aage Oxenvad på klarinet, Knud Lassen på fagot, Hans Sørensen på horn (alle tre blæsere kendt fra Carl Nielsens Blæserkvintet), Louis Hegner på kontrabas, og som stjernesolist, sangerinden Tenna Frederiksen (senere Tenna Kraft).\nDen 7. december, 1937, ved 50-års-jubilæet var foreningen skrumpet noget ind, og den bar i denne periode stadig og kun navnet Privat Kammermusikforening. De euforiske dage i Palæets Store Sal var afløst af en mindre koncertserie i den lille sal, der rummer ca. 400 pladser. Jubilæumskoncerten var til gengæld spektakulær. Den legendariske violinist Peder Møller førte an i Johan Svendsens Strygeoktet og med kapellets førstedame (og første kvindelige medlem nogensinde) Gunna Breuning ved sin side. Også den unge Erling Bloch var der fundet plads til i Oktetten, en genre (Mendelssohn, Gade, Svendsen), som Bloch betragtede som musikflådens ”linjeskib” i alle de følgende sæsoner. Ved koncerten optrådte Fini Henriques med sit finurlige violinspil sekunderet af Louis Jensen på celloen. Manden med den skønneste tone, som Pablo Casals titulerede ham. De brillerede med Halvorsens Passacaglia. Man kunne også opleve Berlinerfilharmoniske tidligere koncertmester, Paulus Bache på celloen, Johanne Stockmarr ved klaveret og som det særlige ved ”Privaten” (som Borup altid kaldte den): det vokale måtte ikke (som det ellers blev det hos ”Natmændene”) overses: En Kvintet fra 3. akt af Wagners Mestersangerne blev fremført af sangere fra Teatret akkompagneret af Carl Nielsen vennen, Chr. Christiansen. Kammermusikformanden var cellisten Sigfried Salomon og kassereren violinbygger Knud Hjorth.\nOmkring 1937/38 blev der afholdt 10 koncerter i sæsonen og dette ”med vore bedste kunstnere”. Som formanden Siegfried Salomon beskrev det, og koncerterne fandt sted i Hornung og Møllers sal i Bredgade. Jo, man havde indskrænket sig. Danmarks radio var kommet til og adskillige andre foreninger i københavnsområdet kunne byde på kammermusik. Repertoiret var i udpræget grad klassisk med Haydn, Mozart, Beethoven, Schubert, Schumann, Svendsen i forgrunden iblandet lidt Carl Nielsen og Knud-Åge Riisager samt sange af formanden Sigfried Salomon.\nUnder krigen holdt man ved. Man var nu rykket tilbage til Odd Fellow palæets lille sal, hvor der blev udbudt otte koncerter til 10 kr. for hele sæsonen. Der kunne optages ”et begrænset antal nye medlemmer ved henvendelse hos kasseren, Knud Hjorth i Frederiksberggade 12 eller på telefon: central 3989”.\nVed 60-års jubilæet, den 7. december 1947, blev der fremsagt en prolog ved forfatteren og maleren Mogens Lorentzen, og derefter genlød Palæets lille sal af Haydns Fuglekvartet og Beethovens Septet med Bloch på violinstemmen og med bl.a. Hans Kassow på bratsch, Torben Anton Svendsen på cello og Johan Poulsen på kontrabas. Ind i mellem kunne man nyde Else Brems i fire Schubert-sange og med Kjell Olsson ved Hornung & Møller flyglet.\nVed 70-årsdagen i 1957, eller rettere en dag før, den 6. december, indbød Privat Kammermusikforening, traditionen tro, til en festkoncert! Det blev afholdt i Odd Fellow palæets lille sal, her annonceret som ”mindre sal”. Programmet var de store og mest elskede værker: Schuberts ”Forelle” og Mendelssohns Oktet. Forellen var med Bloch på violin, Thorvald Nielsen på bratsch, Erling Bløndal Bengtsson på cello og med Erik Moseholm på kontrabas. Klaveret blev trakteret af Kjell Olsson. Else Brems sang Schubert-sange og atter med Kjell Olsson ved flyglet. Erling Bloch havde overtaget formandsstolen i 1963. Da havde Siegfried Salomon været formand i 25 år. Også Erling Bloch skulle komme til at sidde i andre 25 år og historien gentager sig: Også undertegnede havde fornøjelsen af lede de mange koncerter gennem netop 25 år!\nPrivat kammermusikforening, 8o år: Man annoncererede i 1967/68 med ”en kavalkade af musiklitteraturens største og mest berømte kammermusikværker”. Man var stadig i Palæets mindre sal, og sæsonkontingentet var steget dramatisk til 30 kr. dog ”inklusive garderobe”. Men de følgende sæsoner blev kontingentet nedsat til uforståelige 10 kr. for otte koncerter, og man kunne spørge sig, om foreningen havde fundet en velhavende sponsor!? Ved jubilæumssæsonen kunne man opleve: ”Vore førende kammermusikere” og foruden Schuberts Oktet og ”Forellen” (naturligvis) var der nyere toner af bl.a. Ravel, Bartok og Stravinskij.\nI oktober 1972 holdt foreningen flyttedag til Musikkonservatoriets koncertsal. I 1976 kunne formand Bloch meddele sine medlemmer, at foreningen skiftede navn! Han pointerer at dette navn skal ”pege på vor mangeårige, uafbrudte og utrættelige virksomhed i vort musikliv, men det betyder ikke, at der sker ændring i foreningens indre liv, det skulle da lige være at programmerne bliver – om muligt – endnu interessantere, som det fremgår af planerne for den kommende sæson”. Bloch slutter sit meddelelsesblad med at skrive: ”Ring til mig, hvis De har noget på hjerte, men ikke før efter den 25. september”. Og da vil de indviede vide, at indtil da, kunne man træffe professoren i Tisvilde og ikke i københavnerdomicilet på Gammel Strand!\nI 1977 markerede man 90-året i Musikkonservatoriets Sal. Medlemstallet var skrumpet, og her havde man fundet husly gennem en årrække. Der var syv koncerter i serien, og det hele kunne fås for 50 kr. Foreningen var i live, om end ikke stor, og formanden Erling Bloch måtte opfordre medlemmerne til at sprede budskabet: ”vi har plads til yderligere 35 medlemmer”. Bloch sukkede dengang: ”Tænk, hvis vi en dag fik expetancelister!” Et magisk ord: Expetancelister, folk der stod på årelang venteliste for at komme til! Formanden brillerede som recitator i Stravinskijs Historien om en Soldat, og senere på sæsonen kunne man opleve Bloch i samspil med Esther Vagning ved klaveret, og det naturligvis i hans mest elskede repertoire: Beethoven, Schubert og Mozart.\nVed hundredeåret i 1987 kunne man se tilbage på de forløbne 10 år med stolthed. Kammermusikken i hovedstaden var i god gænge. Strygekvartetterne, Den Danske Kvartet, Københavns Strygekvartet, Koppel Kvartetten, Den Nye danske Strygekvartet havde alle sat deres præg på programmerne. Den Danske Blæserkvintet repræsenterede stærkt og så godt som alene denne genre, og alle tidens hotte danske solistnavne som Bløndal-Bengtsson, Elisabeth Westenholz Michala Petri, John Damgaard og Milan Vitek havde lagt deres vej forbi Konservatoriets sal.\nJubilæet blev holdt i Odd Fellow Palæet med en stor festkoncert. Programmet indeholdt bl.a. Carl Nielsen strygekvartet i F-Dur (med Københavns Strygekvartet), som var blevet uropført i foreningen. Fra Rumænien var kommet harpenisten Ivan Roncia og han medvirkede, sammen med Toke Lund Christiansen, fløjte og Henrik Olsen, bratsch, i Debussys trio. Til sidst fik man Brahms Strygesekstet i B-Dur, og det med Asger Lund Christiansen, daværende formand for ”Natmændende” og Kammermusikforeningen af 1987’s nuværende formand, Niels Ullner ved celloerne. Erling Bloch optrådte ikke mere, men til gengæld var han centrum for den kæmpe fest for alle foreningens medlemmer, der blev afholdt efterfølgende i Palæet. Man sad ved runde borde, og skønt det var en hverdagsaften, så blev det ganske sent, før lysene blev pustet ud. Men hele sæsonen stod i festens tegn, og der blev afholdt en hel række festkoncerter, bl.a. med Elisabeth Westenholz og Edith Guillaume, med Amalie Malling, Michala Petri og med Erling Bløndal-Bengtsson.\nJubilæumsåret blev Erling Blochs sidste som formand, og den nye bestyrelse fik undertegnede, Toke Lund Christiansen som formand, stærkt sekunderet af bratschisten Henrik Olsen som kasserer og med Erling Bloch som den opmærksomme opbakning og inspiration.\nEt par år efter 100-års jubilæet engagerede foreningen den berømte irske fløjtenist James Galway akkompagneret af Philipp Moll til en koncert i Palæets store sal. Det var en vældig økonomisk satsning, men det blev en succes, og Erling Bloch, Henrik Olsen og jeg kunne forestille os, hvordan det i foreningens tidlige historie må have været. 1100 medlemmer fordelt over to serier!\nDe følgende 25 år var jeg formand for foreningen og stærkt sekunderet alle årene igennem af Henrik Olsen og dertil også af foreningens sekretær Traute Sønderholm assisteret af Inger. Vi rykkede snart til National Museets Festsal, og dette velegnede lokale blev rammen om de mange års koncertserier. Antallet af koncerter blev holdt på i alt otte, men kontingenterne foretog en nødvendig justering. Kun takket være solid støtte fra Solistforeningen af 1921 kunne det overhovet hænge sammen.\nNu er der kun tilbage for mig at ønske alt godt for den gamle forening. Den nye bestyrelse med min ven, professor Niels Ullner i spidsen er kommet godt fra kaj. Koncerterne er velbesøgte og holder det for foreningen så velkendte høje kunstneriske niveau. Som Erling Bloch ville have sagt det mens han snøftede, det skal være festligt – og morsomt, ikke sandt?