Sundhedsprofil Kronisk Sygdom. Region Hovedstaden. Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed. Region Hovedstaden - PDF\nSundhedsprofil Kronisk Sygdom. Region Hovedstaden. Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed. Region Hovedstaden\nDownload "Sundhedsprofil 2013. Kronisk Sygdom. Region Hovedstaden. Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed. Region Hovedstaden"\n1 Sundhedsprofil Kronisk Sygdom Region Hovedstaden Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed Sundhedsprofil Kronisk Sygdom Region Hovedstaden\n2 Sundhedsprofil Kronisk Sygdom\n3 Forord Sundhedsprofil Det er med stor glæde, at vi kan præsentere del af sundhedsprofilen, som har fokus på mennesker med kronisk sygdom i Region Hovedstaden. De to foregående sundhedsprofiler i 7 og har fungeret som centrale værktøjer i kommunernes og regionens planlægningsarbejde. Med Sundhedsprofil Kronisk Sygdom gives et solidt fundament af viden om kronisk sygdom. Denne viden er en forudsætning for at kunne tilrettelægge indsatserne over for kronisk sygdom bedst muligt, hvilket er væsentligt for både den enkelte borger, men også samfundsmæssigt på grund af de store sundhedsudgifter som kronisk sygdom medfører. Rapporten belyser blandt andet hvor mange borgere i Region Hovedstaden, som lever med udvalgte kroniske sygdomme, hvordan udviklingen har været over de seneste år samt hvordan borgere med kronisk sygdom bruger vores sundhedsvæsen. Vi er i stigende grad blevet opmærksomme på, at mange borgere med kronisk sygdom har mere end én sygdom. Det kan typisk betyde langvarige og komplekse patientforløb, som også er meget ressourcekrævende. Rapporten beskriver derfor også forekomsten af udvalgte kombinationer af kroniske sygdomme. Denne rapport er ventet med spænding, og det er mit håb, at den viden som præsenteres vil blive brugt i både kommuner og i regionen til gavn for borgere med kronisk sygdom. Rigtig god fornøjelse. Sophie Hæstorp Andersen Regionsrådsformand Titel: Copyright: Sundhedsprofil Kronisk Sygdom 5 Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed Alle rettigheder forbeholdes ISBN Forfattere: Cathrine Juel Lau Maja Lykke Anne Helms Andreasen Maj Bekker-Jeppesen Lone Prip Buhelt Kirstine Magtengaard Robinson Charlotte Glümer Forsidebillede: Ole Christiansen / Scanpix Udgiver: Region Hovedstaden Center for Sundhed Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed Nordre Ringvej 57, bygning 84/85 6 Glostrup Telefon 86 6 Layout og grafisk produktion: Oberthur Technologies Denmark A/S Publikationen citeres således: Lau, CJ; Lykke, M; Andreasen, AH; Bekker-Jeppesen, M; Buhelt, LP; Robinson, KM; Glümer, C: Sundhedsprofil Kronisk Sygdom, Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed, Region Hovedstaden; 5. 5\n4 Sundhedsprofil Forord ved Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed Sammenfatning Sundhedsprofil Sundhedsprofilen er den tredje sundhedsprofil for alle kommuner i Region Hovedstaden. Sundhedsprofilen danner grundlag for kommunernes og regionens politik indenfor sundhedsfremme, forebyggelse og rehabilitering, og spiller en vigtig rolle i regionernes rådgivningsforpligtigelse over for kommunerne. Desuden er de gentagne profiler et unikt redskab til at monitorere udviklingen af sundhedsindikatorer såsom sundhedsadfærd, generelt helbred og byrden af kroniske sygdomme over tid. Med sundhedsprofilen, som udgør den tredje måling for mange sundhedsindikatorer, er det for første gang muligt i Region Hovedstaden at følge, hvordan udviklingen har været over en 6-årig periode på kommunalt niveau. Kirstine Magtengaard Robinson Ph.d., Post Doc Projektleder for Sundhedsprofilen Sundhedsprofilen består af to delrapporter. Del Sundhedsprofil for region og kommuner tager udgangspunkt i hele regionens voksne befolkning og beskriver de valgte indikatorer i forhold til en række sociodemografiske faktorer samt i forhold til de enkelte kommuner. Del Sundhedsprofil Kronisk Sygdom tager udgangspunkt i kronisk syge borgere i regionen, og stiller blandt andet skarpt på forekomsten af forskellige kroniske sygdomme, forbruget af sundhedsydelser og de omkostninger der er knyttet hertil. Sundhedsprofilens del er baseret på oplysninger om sygdom og forbrug i sundhedsvæsenet fra nationale registre, kombineret med spørgeskemaoplysninger om sundhedsadfærd og borgernes selvoplevede helbred. På denne måde udnyttes de unikke muligheder, som vi har i Danmark, i forhold til at inddrage de oplysninger, som hver dag indsamles i sundhedssektoren. Samlet set kan disse oplysninger være med til at gøre os klogere på, hvordan vi bedst kan forebygge sygdom og indrette sundhedsvæsenet for borgerne i Region Hovedstaden. Sundhedsprofilen er udarbejdet af Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed, der er en del af Center for Sundhed i Region Hovedstaden. Vi vil gerne sige tak for et godt, engageret og fagligt samarbejde med de kommunale og regionale repræsentanter i styregruppen for Region Hovedstadens Sundhedsprofil. Til sidst skal der rettes en stor tak til de mange borgere, som via deres deltagelse i spørgeskemaundersøgelsen Hvordan har du det?, har gjort denne undersøgelse mulig. Vi glæder os til at følge anvendelsen af profilen i det kommende arbejde i kommuner og region. God læselyst! Charlotte Glümer Forskningsleder, overlæge Sundhedsprofil - Kronisk Sygdom er anden del af Region Hovedstadens sundhedsprofil for. Rapporten bidrager med detaljeret viden om forekomst og udvikling i forhold til en række kroniske sygdomme i Region Hoved staden, den sociodemografiske fordeling af kronisk sygdom og forbrug af sundhedsydelser samt omkostninger relateret hertil. Desuden beskrives generelt helbred, sundhedsadfærd og biologiske risikofaktorer samt motivation til adfærdsændring blandt borgere med kronisk sygdom. De sygdomme som behandles i rapporten er: Diabetes, hjertesygdom, apopleksi, KOL, astma, kræft, inflammatorisk ledsygdom, slidgigt, rygsygdom, knogleskørhed, langvarig behandling med antidepressiv medicin, svær psykisk lidelse, demens, luftvejsallergi og hyppig hovedpine/migræne. Et gennemgående fokus i rapporten er multisygdom. Udover forekomst og sociodemografisk fordeling af multisygdom beskrives forbrug af- og omkostninger ved sundhedsydelser blandt borgere med multisygdom. Et andet gennemgående fokus i rapporten er den geografiske variation i forekomst, nye sygdomstilfælde, forbrug af- og omkostninger til sundhedsydelser på tværs af planlægningsområder. Der er især fokus på nøgletal for borgere med diabetes, hjertesygdom, KOL og udvalgte sygdomskombinationer. De forskellige temaer i Sundhedsprofil - Kronisk Sygdom er belyst med data fra centrale registre samt data fra spørgeskemaundersøgelsen Hvordan har du det? fra årene, og 7. Rapporten skaber et godt grundlag for planlægning og styring af sundhedsfaglige indsatser i forhold til borgere med kronisk sygdom i Region Hovedstaden. Variation på tværs af kroniske sygdomme Forekomst (prævalens): Rapportens opgørelser over de udvalgte kroniske sygdomme viser, at 44 % af borgerne på 6 år eller derover har én eller flere kroniske sygdomme, svarende til 66. personer. For borgere på 65 år eller derover gælder det, at hele 75 % af borgerne, svarende til. personer har én eller flere kroniske sygdomme. De hyppigst forekommende sygdomme er slidgigt og hyppig hovedpine/migræne. Slidgigt er ligeledes den sygdom, der forekommer hyppigst blandt borgere på 65 år eller derover, efterfulgt af rygsygdom og luftvejsallergi. Rapportens opgørelser af diabetes, hjertesygdom, KOL og langvarig behandling med antidepressiv medicin viser, at en væsentlig del af borgerne har flere af sygdommene i kombination. Som eksempel er % af borgerne med diabetes også i behandling med antidepressiv medicin, 8 % af borgere med KOL har også diabetes, 8 % af borgerne med hjertesygdom har også diabetes og 8 % af borgerne i langvarig behandling med antidepressiv medicin har også KOL. Nye sygdomstilfælde (incidens): Blandt borgere på 6 år eller derover ses flest nye sygdomstilfælde af luftvejsallergi og KOL. I alt. personer, svarende til,6 % af borgerne, fik konstateret luftvejsallergi i løbet af, mens. personer, svarende til, % fik konstateret KOL. Blandt borgere på 65 år eller derover ses flest nye sygdomstilfælde for KOL og hjertesygdom. I alt 6.7 personer, svarende til,7 % af borgerne på 65 år eller derover, fik konstateret KOL i løbet af, mens 5. personer, svarende til,6 %, fik konstateret hjertesygdom. Udvikling i forekomst og nye sygdomstilfælde siden 7: Andelen af borgere med kronisk sygdom er stort set uændret siden 7. Ser man på det faktiske antal af borgere med de forskellige kroniske sygdomme ses dog en stigning for stort set alle sygdommene i perioden. Antallet af borgere med diabetes er steget mest, og der er således. flere med diabetes i end i 7. Andelen og antallet af borgere som har fået konstateret de forskellige kroniske sygdomme er generelt uændret i perioden fra 7 til. Social ulighed i forekomst og nye sygdomstilfælde: Der ses en social gradient i forekomsten af de fleste kroniske sygdomme med undtagelse af astma, luftvejsallergi og hyppig hovedpine/migræne. Jo lavere uddannelsesniveau, des større andel af borgerne har kronisk sygdom. Andelen af borgere med kronisk sygdom er størst blandt borgere udenfor arbejdsmarkedet. Tilsvarende tendenser for uddannelse og erhvervstilknytning ses for nye tilfælde af kronisk sygdom. Den sociale ulighed går igen på tværs af regionens planlægningsområder, hvor der for størstedelen af de kroniske sygdomme ses en højere forekomst end regions gennemsnittet i planlægningsområderne Syd og Byen og en lavere forekomst i planlægningsområderne Nord og Midt. Variation i forbrug af sundhedsydelser: Borgere med kronisk sygdom har et højere forbrug af sundhedsydelser, sammenlignet med borgere uden kronisk sygdom. Men der er forskel på kontaktmønstrene for de forskellige sygdomme. Forbruget af almen praksis, vagtlæge, skadestue og akutte indlæggelser er størst blandt borgere med demens og er generelt også højt blandt borgere med hjertesygdom og apopleksi, mens forbruget af speciallægepraksis er størst blandt borgere med diabetes, knogleskørhed og slidgigt. Desuden har en stor andel af borgere med apopleksi og svær psykisk lidelse kontakt til vagtlæge og en stor andel af borgere med hjertesygdom og apopleksi har skadestuebesøg og akutte indlæggelser. Blandt borgere på 65 år eller derover ses, at andelen af forebyggelige genindlæggelser er højest for borgere med KOL og demens. Blandt borgere med svær psykisk lidelse har hver tredje borger mindst ét ambulant besøg på psykiatrisk afdeling. Variation i omkostninger: For alle borgere i Region Hovedstaden udgør de totale omkostninger forbundet med forbrug af sundhedsydelser i praksissektor, somatisk- og psykiatrisk hospitals sektor samt medicinomkostninger 6, mia. kr., svarende til. kr. pr. person i. I alt, mia. kr. udgøres af regionale omkostninger, mens 5,6 mia. kr. udgøres 6 7\n5 Sundhedsprofil Sundhedsprofil af den kommunale medfinansiering. På tværs af de kroniske sygdomme er der stor variation i de regionale omkostninger og den kommunale medfinansiering. De totale omkostninger varierer fra,5 mia. kr. til 6,5 mia. kr., mens udgifterne pr. person varierer fra 8.4 kr. til 8.7 kr. De største totale omkostninger ses blandt borgere med slidgigt, luftvejsallergi og rygsygdom, som forekommer hyppigt i befolkningen, mens de største omkostninger pr. person ses blandt borgere med svær psykisk lidelse, kræft, hjertekarsygdom og KOL, der typisk kræver dyre behandlingsmetoder. Blandt borgere med kronisk sygdom står de 5 % mest omkostningstunge borgere for 45 % af de totale sundhedsomkostninger. De totale omkostninger for disse. borgere udgør næsten 8 mia. kr. Samtidig står de % mest omkostningstunge borgere for 8 % af de totale omkostninger, således at de samlede omkostninger for disse 4.6 borgere udgør, mia. kr. Forekomsten af kræft, svær psykisk lidelse, hjertesygdom, apopleksi og KOL er højere blandt de 5 % og % mest omkostningstunge borgere end blandt alle borgere med kronisk sygdom. Geografisk variation for forløbsprogram sygdomme og udvalgte sygdoms kombinationer Variation i forekomst (prævalens) på tværs af planlægningsområder: For forløbsprogramsygdommene diabetes, hjertesygdom og KOL samt for de udvalgte sygdomskombinationer KOL og diabetes, KOL og langvarig behandling med antidepressiv medicin, diabetes og langvarig behandling med antidepressiv medicin og diabetes og hjertesygdom ses en social gradient i forekomsten på tværs af regionens planlægnings områder, når der justeres for køn og alder. Der ses generelt en højere forekomst i planlægningsområderne Syd og Byen og en lavere forekomst i planlægningsområderne Nord og Midt, når der sammenlignes med regionsgennemsnittet. Byen. De totale medicinomkostninger pr. person varierer stort set ikke mellem planlægningsområderne for borgere med diabetes eller hjertesygdom, mens disse udgifter er markant større i planlægningsområde Nord for borgere med KOL. Multisygdom Forekomst af multisygdom: I Region Hovedstaden har i alt 5 % af borgerne kronisk sygdom, % har kroniske sygdomme, mens 8 % har eller flere kroniske sygdomme. Kroniske sygdomme forekommer generelt hyppigere blandt ældre borgere. % af den ældre del af befolkningen har mindst kronisk sygdom, % har kroniske sygdomme og % har eller flere kroniske sygdomme. Udviklingen i forekomst af multisygdom siden 7: Siden 7 er der ikke sket ændringer i andelen af borgere, der har henholdsvis, eller eller flere kroniske sygdomme. Men ser man på antallet af sygdomstilfælde ses en stigning fra 7 til. Social ulighed i forekomst af multisygdom: Der ses en tydelig tendens til en social gradient i forekomsten af multisygdom. Forekomsten falder med stigende uddannelsesniveau og er størst blandt borgere udenfor arbejdsmarkedet. Forbrug af ydelser i praksissektor samt somatisk- og psykiatrisk hospitalssektor: Der er en tydelig tendens til, at andelen af kontakter til praksissektor samt somatiske og psykiatriske kontakter eller indlæggelser i stiger med antallet af kroniske sygdomme hos den enkelte borger. For eksempel har hver tredje borger med mindst kronisk sygdom mindst kontakter til almen praksis, mens det gælder tre ud af fire med eller flere kroniske sygdomme. Ligeledes ses det, at andelen med mindst én akut indlæggelse er fire gange så høj og andelen med mindst én planlagt indlæggelse dobbelt så høj blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme sammenlignet med borgere med mindst kronisk sygdom. kroniske sygdomme er andelen af borgere med et mindre godt eller dårligt selvvurderet helbred, højt stressniveau og dårligt fysisk helbred faldet siden. Sundhedsadfærd og biologiske risikofaktorer: Forekomsten af uhensigtsmæssig sundhedsadfærd og biologiske risikofaktorer som overvægt, forhøjet blodtryk eller forhøjet kolesterol er mere hyppig blandt borgere med kroniske sygdomme end blandt borgere uden kronisk sygdom. Andelen af borgere som har en uhensigtsmæssig sundheds adfærd i forhold til rygning, mad og fysisk aktivitet stiger med antallet af kroniske sygdomme hos den enkelte borger. Dette ses også for overvægt, forhøjet blodtryk og forhøjet kolesterol. Der er dog mange borgere med kronisk sygdom som ønsker at leve sundere især ønsker mange at tabe sig, bevæge sig mere og stoppe med at ryge. En større andel af borgere med kronisk sygdom har fået information om og taget imod tilbud om hjælp til at ændre sundhedsadfærd end borgere, som ikke har kronisk sygdom. Egen læge er den primære informationskilde. Siden er andelen af borgere, der ryger eller drikker for meget alkohol faldet, mens andelen af borgere, der spiser meget usundt, er fysisk inaktive eller overvægtige ikke har ændret sig. Andelen med forhøjet kolesterol er steget siden. Variation i nye sygdomstilfælde (incidens) på tværs af planlægningsområder: Der er tendens til en social gradient i andelen af nye sygdomstilfælde af forløbsprogramsygdommene diabetes, hjertekarsygdom og KOL på tværs af regionens planlægningsområder i løbet af. Således ses generelt en højere andel af nye sygdomstilfælde i planlægningsområde Syd og en lavere andel af nye sygdomstilfælde i planlægningsområderne Nord og Midt, når der sammenlignes med regionsgennemsnittet. afviger generelt ikke fra regions gennemsnittet. Variation i forbrug og omkostninger på tværs af planlægningsområder: Der er generelt et højere forbrug af sundhedsydelser i praksissektoren i planlægningsområderne Nord og Midt blandt borgere med diabetes, hjertesygdom og KOL, mens forbruget af sundhedsydelser i hospitalssektoren er højere i planlægningsområderne Syd og Byen. Dette afspejles i opgørelsen af omkostninger, hvor det ses, at de totale omkostninger pr. person ved ydelser i praksissektoren generelt er højest i planlægningsområde Nord, mens omkostningerne til ydelser i hospitalssektoren er højest i planlægningsområde Omkostninger forbundet med multisygdom: De totale omkostninger pr. person er,5 gange så store blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme sammenlignet med borgere med kronisk sygdom. Blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme ses det desuden, at de totale omkostninger pr. person ved ydelser i praksissektoren og ved medicinomkostninger er højest i planlægningsområde Nord, mens omkostningerne til ydelser i hospitalssektoren er højest i planlægningsområde Byen. Generelt helbred, sundhedsadfærd og biologiske risikofaktorer Generelt helbred: Mindre godt eller dårligt selvvurderet helbred, højt stressniveau samt dårligt fysisk og mentalt helbred er mere udbredt blandt borgere med kronisk sygdom sammenlignet med borgere uden kronisk sygdom. Andelen af borgere, som har et mindre godt eller dårligt selvvurderet helbred og højt stressniveau, stiger med antallet af kroniske sygdomme hos den enkelte borger. For størstedelen af de 8\n6 Sundhedsprofil Indholdsfortegnelse Kapitel : Indledning...5. Baggrund og formål...6. Materiale Populationer Registerdata Spørgeskemadata...7. Definitioner Kronisk sygdom Multisygdom..... Biologiske risikofaktorer Forbrug af sundhedsydelser Omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser Formidling og læsevejledning Præsentation af resultater på regions- og kommuneniveau Præsentation af resultater på planlægnings- og hospitalsoptageområdeniveau....5 Medarbejdere... Kapitel : Demografi og sociale forhold.... Demografi Indbyggertal Alder Samlivsstatus Etnisk baggrund...6. Sociale forhold Uddannelse Erhvervstilknytning... Kapitel : Forekomst af kroniske sygdomme...4. Samlet forekomst af kronisk sygdom i Region Hovedstaden...4. Kroniske sygdomme Diabetes Hjertesygdom Apopleksi KOL Astma Kræft Inflammatorisk ledsygdom Slidgigt Rygsygdom Knogleskørhed (osteoporose) Langvarig behandling med antidepressiv medicin Svær psykisk lidelse Demens Luftvejsallergi Hyppig hovedpine/migræne.... Flere kroniske sygdomme (multisygdom) kronisk sygdom kroniske sygdomme eller flere kroniske sygdomme Biologiske risikofaktorer Forhøjet blodtryk (hypertension) Forhøjet kolesterol Moderat og svær overvægt...7\n7 Sundhedsprofil Kapitel 4: Forbrug af sundhedsydelser Borgere med kontakt til almen praksis og speciallægepraksis Kontakter til almen praksis Kontakt til speciallægepraksis Årskontrol i almen praksis Borgere med mindst én akut somatisk kontakt Borgere med mindst én ambulant somatisk kontakt eller indlæggelse Borgere med psykisk sygdom med kontakt til den psykiatriske hospitalssektor Gennemsnitlig indlæggelsestid Forbrug af sundhedsydelser blandt borgere med diabetes i planlægningsområderne Kontakter til almen praksis og speciallægepraksis blandt borgere med diabetes Borgere med diabetes med mindst én akut somatisk kontakt Borgere med diabetes med mindst én ambulant somatisk kontakt eller indlæggelse Gennemsnitlig indlæggelsestid blandt borgere med diabetes Forbrug af sundhedsydelser blandt borgere med hjertesygdom i planlægningsområderne Kontakter til almen praksis og speciallægepraksis blandt borgere med hjertesygdom Borgere med hjertesygdom med mindst én akut somatisk kontakt Borgere med hjertesygdom med mindst én ambulant somatisk kontakt eller indlæggelse Gennemsnitlig indlæggelsestid blandt borgere med hjertesygdom Forbrug af sundhedsydelser blandt borgere med KOL i planlægningsområderne Kontakter til almen praksis og speciallægepraksis blandt borgere med KOL Borgere med KOL med mindst én akut somatisk kontakt Borgere med KOL med mindst én ambulant somatisk kontakt eller indlæggelse Gennemsnitlig indlæggelsestid blandt borgere med KOL Forbrug af sundhedsydelser blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme i planlægningsområderne Kontakter til almen praksis og speciallægepraksis blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme Borgere med eller flere kroniske sygdomme med mindst én akut somatisk kontakt Borgere med eller flere kroniske sygdomme med mindst én ambulant somatisk kontakt eller indlæggelse Gennemsnitlig indlæggelsestid blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme... Kapitel 5: Forekomst og forbrug af sundhedsydelser blandt borgere med udvalgte kombinationer af kroniske sygdomme Forekomst af udvalgte sygdomskombinationer Sociodemografi blandt borgere med udvalgte kombinationer af kroniske sygdomme Borgere med udvalgte kombinationer af kroniske sygdomme i planlægningsområderne Borgere med KOL i kombination med diabetes i planlægningsområderne Borgere med KOL i kombination med langvarig behandling med antidepressiv medicin i planlægningsområderne Borgere med diabetes i kombination med langvarig behandling med antidepressiv medicin i planlægningsområderne Borgere med diabetes i kombination med hjertesygdom i planlægningsområderne Forbrug af sundhedsydelser blandt borgere med udvalgte kombinationer af kroniske sygdomme Kontakter til almen praksis og speciallægepraksis blandt borgere med udvalgte kombinationer af kroniske sygdomme Borgere med udvalgte kombinationer af kroniske sygdomme med mindst én somatisk kontakt Gennemsnitlig indlæggelsestid blandt borgere med udvalgte kombinationer af kroniske sygdomme...4 Kapitel 6: Omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser Samlede omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser Omkostninger ved ydelser i praksissektoren (sygesikringsydelser) Omkostninger ved ydelser i hospitalssektoren (somatiske afdelinger) Omkostninger ved ydelser i hospitalssektoren (psykiatriske afdelinger) Medicinomkostninger Omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser blandt borgere med diabetes i planlægningsområderne Omkostninger ved ydelser i praksissektoren (sygesikringsydelser) blandt borgere med diabetes Omkostninger ved ydelser i hospitalssektoren (somatiske afdelinger) blandt borgere med diabetes Medicinomkostninger blandt borgere med diabetes Omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser blandt borgere med hjertesygdom i planlægningsområderne Omkostninger ved ydelser i praksissektoren (sygesikringsydelser) blandt borgere med hjertesygdom Omkostninger ved ydelser i hospitalssektoren (somatiske afdelinger) blandt borgere med hjertesygdom Medicinomkostninger blandt borgere med hjertesygdom Omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser blandt borgere med KOL i planlægningsområderne Omkostninger ved ydelser i praksissektoren (sygesikringsydelser) blandt borgere med KOL Omkostninger ved ydelser i hospitalssektoren (somatiske afdelinger) blandt borgere med KOL Medicinomkostninger blandt borgere med KOL Omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme i planlægningsområderne Omkostninger ved ydelser i praksissektoren (sygesikringsydelser) blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme Omkostninger ved ydelser i hospitalssektoren (somatiske afdelinger) blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme Medicinomkostninger blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme...5 Kapitel 7: Ressourceforbrug blandt de mest omkostningstunge borgere med kronisk sygdom De mest omkostningstunge borgere med kronisk sygdom Forekomst af kroniske sygdomme blandt de mest omkostningstunge borgere med kronisk sygdom Sociodemografi blandt de mest omkostningstunge borgere med kronisk sygdom Den geografiske fordeling af de mest omkostningstunge borgere med kronisk sygdom Forbrug af sundhedsydelser blandt de mest omkostningstunge borgere med kronisk sygdom Kontakter til den somatiske og psykiatriske hospitalssektor Omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser blandt de mest omkostningstunge borgere med kronisk sygdom..6 Kapitel 8: Generelt helbred Selvvurderet helbred og stress Selvvurderet helbred og stress blandt borgere med diabetes i planlægningsområderne Selvvurderet helbred og stress blandt borgere med hjertesygdom i planlægningsområderne Selvvurderet helbred og stress blandt borgere med KOL i planlægningsområderne Selvvurderet helbred og stress blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme i planlægningsområderne Fysisk og mentalt helbred Fysisk og mentalt helbred blandt borgere med diabetes i planlægningsområderne Fysisk og mentalt helbred blandt borgere med hjertesygdom i planlægningsområderne Fysisk og mentalt helbred blandt borgere med KOL i planlægningsområderne Fysisk og mentalt helbred blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme i planlægningsområderne...8 Kapitel : Sundhedsadfærd og biologiske risikofaktorer...8. Rygning og alkohol Rygning og alkohol blandt borgere med diabetes i planlægningsområderne Rygning og alkohol blandt borgere med hjertesygdom i planlægningsområderne Rygning og alkohol blandt borgere med KOL i planlægningsområderne Rygning og alkohol blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme i planlægningsområderne Mad og bevægelse Mad og bevægelse blandt borgere med diabetes i planlægningsområderne..... Mad og bevægelse blandt borgere med hjertesygdom i planlægningsområderne..... Mad og bevægelse blandt borgere med KOL i planlægningsområderne Mad og bevægelse blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme i planlægningsområderne.... Overvægt Overvægt blandt borgere med diabetes i planlægningsområderne Overvægt blandt borgere med hjertesygdom i planlægningsområderne Overvægt blandt borgere med KOL i planlægningsområderne Overvægt blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme i planlægningsområderne Forhøjet blodtryk og forhøjet kolesterol Forhøjet blodtryk og forhøjet kolesterol blandt borgere med diabetes i planlægningsområderne Forhøjet blodtryk og forhøjet kolesterol blandt borgere med hjertesygdom i planlægningsområderne Forhøjet blodtryk og forhøjet kolesterol blandt borgere med KOL i planlægningsområderne Forhøjet blodtryk og forhøjet kolesterol blandt borgere med eller flere kroniske sygdomme i planlægningsområderne.... Kapitel : Motivation til adfærdsændring...5. Kroniske sygdomme og individorienterede tilbud..... Information om hjælp til adfærdsændring..... Tilbud om hjælp til adfærdsændring..... Informationskilder Referencer...5\n8 Sundhedsprofil Kapitel Indledning 4\n9 Kapitel Indledning. Baggrund og formål I Region Hovedstaden lever 7 % af befolkningen med én eller flere kroniske sygdomme, svarende til ca. 8. personer . Forekomsten af kroniske sygdomme er steget i de senere år blandt andet som følge af bedre levekår og en stigende levealder. Befolkningen som helhed lever længere på grund af bedre diagnostik og behandling af kroniske sygdomme, som tidligere var livstruende. Og antallet af borgere med kroniske sygdomme kan forventes at stige yderligere i fremtiden. Dette vil formodentligt betyde, at forbruget af sundhedsydelser og omkostningerne forbundet hermed vil stige. Region og kommuner har en vigtig opgave i forhold til at forebygge kronisk sygdom samt i forhold til at behandle, rehabilitere og undgå forværring hos borgere med kronisk sygdom. Desuden er det vigtigt, at region og kommuner understøtter borgeren i at have en aktiv rolle i forhold til bedst muligt at kunne tage vare på egen situation.. Materiale.. Populationer I Danmark har vi en unik mulighed for at indhente og koble oplysninger om sociodemografiske forhold, sygdomsforekomst, medicinforbrug og omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser via nationale registre. Til brug i denne rapport er der Sundhedsprofil - Kronisk Sygdom bidrager med detaljeret viden om forekomsten af kroniske sygdomme i Region Hovedstaden, forbrug af sundhedsydelser og omkostningerne knyttet hertil. Der lægges særlig vægt på forløbsprogramsygdommene KOL, diabetes og hjertekarsygdom. Formålet med Sundhedsprofil - Kronisk Sygdom er, at fungere som et planlægningsredskab for planlæggere og beslutningstagere på alle niveauer i sundhedsvæsenet, herunder region og kommuner. Sundhedsprofilen kan eksempelvis anvendes i samarbejdet mellem region og kommuner i forhold til forebyggelses-, behandlings- og rehabiliteringsindsatser. Herudover vil sundhedsprofilens emner i vidt omfang kunne inddrages i regionens overordnede hospitalsplanlægning i forhold til den fremtidige indsats overfor kroniske sygdomme. De forskellige emner i rapporten er primært belyst ved brug af data fra centrale registre samt data fra spørgeskemaundersøgelsen Hvordan har du det?. Til at belyse udvikling over tid er der anvendt data fra centrale registre samt data fra spørgeskemaundersøgelserne Hvordan har du det? 7 og, som dannede grundlag for de to forrige sundhedsprofiler. I dette afsnit beskrives hvilke typer af data, der indgår i denne rapport, samt hvilke populationer, der er opgjort resultater for. foretaget registerudtræk omfattende alle borgere på 6 år og derover, som var bosat i Region Hovedstaden. januar 7,. januar,. januar samt. januar. I tabel. ses antallet af borgere bosat i regionen på ovenstående datoer... Registerdata Der er indhentet oplysninger fra følgende registre: Det Centrale Personregister Uddannelsesregisteret Indkomststatistikregisteret Befolkningsstatistikregisteret Landspatientregisteret (LPR) Landspatientregisteret-Psykiatri (LPR-PSYK) Det Nationale Diabetesregister Lægemiddeldatabasen Sygesikringsregisteret Takstdata (Region Hovedstadens DRG-og DAGS-registreringer) Tabel.. Oversigt over dataudtræk fra nationale registre Registeroplysningerne danner grundlag for beskrivelsen af køn, alder, uddannelsesniveau, erhvervstilknytning, samlivsstatus, etnisk baggrund, kroniske sygdomme (undtagen rygsygdom, slidgigt og hyppig hovedpine/migræne), samt forbrug af sundhedsydelser og omkostninger relateret hertil. Registerudtrækkene er baseret på de senest tilgængelige oplysninger. Af tabel. fremgår, hvilke år de forskellige udtræk er baseret på. Populationen bosat i Region Hovedstaden. januar Indikator 7 Køn og alder a 7 Uddannelse b 7 Erhvervstilknytning c 6 Samlivsstatus a 7 Etnisk baggrund a 7 Kronisk sygdom (incidens) 7 Kronisk sygdom (prævalens) Diabetes Forbrug og omkostninger i praksissektoren Forbrug og omkostninger i hospitalssektoren Omkostninger til medicin a Status pr. januar i det givne år b Registeret indeholder oplysninger om seneste fuldførte uddannelse og igangværende uddannelse pr. oktober året før c Registeret indeholder oplysninger om erhvervstilknytning på basis af oplysninger fra året før.. Spørgeskemadata Indledning Tabel. Antal borgere på 6 år og derover med bopæl i Region Hovedstaden pr.. januar i årene 7,, og 7 Indbyggere pr.. januar Der er mange oplysninger at hente i centrale registre, men ikke alle. Der er eksempelvis sygdomme, hvis forekomst underestimeres i registre, hvorfor oplysningerne må hentes i spørgeskemaundersøgelser. I denne rapport drejer det sig om rygsygdom, slidgigt og hyppig hovedpine/migræne. Herudover er det væsentligt at spørge borgerne selv, når det gælder informationer om borgernes sundhedsadfærd, holdninger og livskvalitet. I denne rapport er der udover registeroplysninger benyttet data fra spørgeskemaundersøgelsen Hvordan har du det?. I blev der udsendt spørgeskemaer til 5.5 borgere i hele regionen. Blandt disse valgte 4,5 % (N=4.56) at returnere et udfyldt skema. Spørgeskemaerne er sendt til en tilfældig stikprøve af borgere på 6 år eller derover, som var bosiddende i Region Hovedstaden. januar . Der er endvidere benyttet data fra spørgeskemaundersøgelserne Hvordan har du det? fra 7 og. I 7 blev der udsendt spørgeskemaer til 6.8 borgere på 5-7 år i Region Hovedstaden og 5, % (N=6.47) returnerede et udfyldt skema . I blev der i alt udsendt spørgeskemaer til 5.5 borgere på 6 år eller derover og 5, % (N=4.86) returnerede et udfyldt skema . I rapportens analyser baseret på oplysninger fra spørgeskema eller på en kombination af oplysninger fra spørgeskema og registre, foretages analyserne på baggrund af de borgere, som har besvaret spørgeskemaet. I disse analyser benyttes vægtning på samme måde som i Sundhedsprofil for region og kommuner . 6 7\n10 Kapitel Indledning. Definitioner I dette afsnit beskrives definitionerne på størstedelen af de variable, der anvendes i analyserne, der ligger til grund for rapportens resultater. Det drejer sig om definitioner på forskellige kroniske sygdomme, efterfulgt af definitioner af variable brugt til opgørelse af forbrug af sundhedsydelser og omkostninger ved sundhedsydelser. Variable brugt til opgørelsen af generelt.. Kronisk sygdom helbred, sundhedsadfærd og biologiske risikofaktorer samt motivation til ændring af sundhedsadfærd er defineret i de relevante kapitler. De sociodemografiske forhold (køn, alder, uddannelse, erhvervstilknytning, samlivsstatus og etnisk baggrund) er beskrevet i Sundhedsprofil for region og kommuner . Sygdom KOL Definition Alle borgere, på mindst 5 år c, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPR-kontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose g og/eller som inden for det foregående år, har indløst to recepter b på to forskellige datoer med ATC-koder og indikationskoder blandt nedenstående og/eller inden for det seneste år har fået foretaget mindst to spirometriundersøgelser i almen praksis på forskellige datoer defineret med følgende ydelser: De nationale registre indeholder ikke direkte information om, hvorvidt en borger har en kronisk sygdom eller ej. I denne rapport identificeres borgere med kronisk sygdom derfor ud fra oplysninger om diagnoser ved kontakter til hospitalssektoren, køb af medicin på recept samt for enkelte af sygdommene, ud fra sygdomsspecifikke ydelser i almen praksis. I tabel. og.4 vises de benyttede dataalgoritmer til identifikation af borgere med kronisk sygdom. For hver sygdom defineres de samlede tilfælde af sygdom (prævalens) pr.. januar i hvert af årene 7,, og, og nye sygdomstilfælde (incidens) i løbet af 7, og. For sygdomme som defineres ud fra spørgeskemadata, er det ikke muligt at definere incidens, da der ikke er spurgt om, hvornår sygdommen er opstået. De anvendte registeralgoritmer til identifikation af borgere med kronisk sygdom har været i høring hos de sundhedsfaglige råd i Region Hovedstaden. ICD-koder: J4-44, J47, J6 ATC-koder: RAC, RAK, RBA, RBB, RCC, RDA, RDC, VAN, men kun hvis samme recepter har indikationskode 7 eller 464 eller hvis alle recepter med ATC-kode R har indikationskode eller uoplyst Ydelses-koder: 7, 7 (kun for SPECIALE 8). OBS: For borgere som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPRkontakt a med ICD-koderne J45 eller J46 som A- eller B-diagnose ignoreres kriterierne baseret på receptudleveringer og spirometri Tabel. Kriterier for identifikation af borgere med kronisk sygdom i registre og spørgeskemadata Sygdom Definition Diabetes Alle borgere, der indgår i Det Nationale Diabetesregister med diagnosedato før. januar det pågældende år. Der skelnes ikke mellem type og type diabetes Astma d Alle borgere, som IKKE opfylder kriterierne for KOL, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPR-kontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose g og/eller som inden for en måneders periode, i løbet af de foregående fem år, har indløst to recepter b på to forskellige datoer med ATC-koder og indikationskoder blandt nedenstående: Hjertesygdom Alle borgere, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPRkontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose g og/ eller som inden for en måneders periode, i løbet af de foregående fem år, har indløst to recepter b på to forskellige datoer med ATC-koder blandt nedenstående: ICD-koder: I, I, I, I4, I5, I5, I, I Kræft ICD-koder: J45, J46 ATC-kode: R, men kun hvis samme recepter har indikationskode, eller alle recepter med ATC-kode R har indikationskode eller uoplyst Alle borgere, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPRkontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose g ATC-koder: CA, CB, CD, CE ICD-koder: C-C4, C45-C7 Hjertesygdom (F) Alle borgere, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPRkontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A-diagnose g : ICD-koder: I., I, I5., I5 Denne definition svarer til definitionen af hjertesygdom i Region Hovedstadens forløbsprogram, deraf benævnelsen (F). Inflammatorisk ledsygdom Alle borgere, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPRkontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose g og/ eller som inden for en måneders periode, i løbet af de foregående fem år, har indløst to recepter b på to forskellige datoer med ATC-koder blandt nedenstående: ICD-koder: M5-M4, M45 Apopleksi Alle borgere, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPRkontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose g : ICD-koder: G45, G46, I6, I6, I6, I6, I64, I65, I66, I67, I68, I6 ATC-koder: MC, LO4AA, A7EC, PBA, PBA, M4AA, M4AA, M4AB ATC-koder: LBA med indikationskode 47, 4, 64 Slidgigt Alle borgere, som har besvaret spørgeskemaet i eller, som på spørgsmålet om kronisk sygdom for Slidgigt har svaret Ja, det har jeg nu eller har svaret Ja, det har jeg haft tidligere og har svaret Ja til at de stadig har eftervirkninger f. Spørgsmålet findes ikke i spørgeskemaet for 7. 8\n11 Kapitel Indledning Sygdom Definition Sygdom Definition Rygsygdom Knogleskørhed (osteoporose) Langvarig behandling med antidepressiv medicin e Svær psykisk lidelse Demens Luftvejsallergi Alle borgere, som har besvaret spørgeskemaet i 7, eller, som på spørgsmålet om kronisk sygdom for Diskusprolaps eller andre rygsygdomme har svaret Ja, det har jeg nu eller har svaret Ja, det har jeg haft tidligere og har svaret Ja til at de stadig har eftervirkninger f. Alle borgere, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPRkontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose g og/ eller som inden for en måneders periode, i løbet af de foregående fem år, har indløst to recepter b på to forskellige datoer med ATC-koder blandt nedenstående: ICD-koder: M8-M8 ATC-koder: M5B, GXC, H5AA, H5AA Alle borgere, som ikke opfylder kriterierne for svær psykisk lidelse og demens, som i løbet af de foregående fem år, har indløst mindst tre recepter på to forskellige datoer med nedenstående ATC-kode med mindst år mellem første og sidste recept: ATC-kode: N6A Alle borgere, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPR-PSYKkontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose g og/ eller som inden for en måneders periode, i løbet af de foregående fem år, har indløst to recepter b på to forskellige datoer med ATC-koder blandt nedenstående: ICD-koder: F, F, F, F5, F8, F, F ATC-kode: N5A Alle borgere, på mindst 6 år, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPR-kontakt a og/eller mindst én LPR-PSYK-kontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose g og/eller som i løbet af de foregående fem år har indløst mindst én recept med ATC-koder blandt nedenstående: ICD-koder: F, G, F, F., F., G.8B, G.8E, G., G.B ATC-kode: N6D Alle borgere, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPRkontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose g og/ eller som inden for en 4 måneders periode, i løbet af de foregående fem år, har indløst to recepter b på to forskellige datoer med ATC-koder blandt nedenstående: ICD-koder: J, undtagen J. ATC-koder: VAA, VAA, VAA5, VAA; RAC, RAD, R6A, SG, RBA5 Hyppig hovedpine/migræne Alle borgere, som har besvaret spørgeskemaet i eller, som på spørgsmålet om kronisk sygdom for Migræne eller hyppig hovedpine har svaret Ja, det har jeg nu eller har svaret Ja, det har jeg haft tidligere og har svaret Ja til at de stadig har eftervirkninger f. Spørgsmålet findes ikke i spørgeskemaet for 7 a LPR: Landspatientregistret. LPR-PSYK: Landspatientregistret-Psykiatri. Med LPR-kontakt forstås en indlæggelse eller et besøg i et ambulant forløb (inklusiv åbne ambulante forløb), men ikke en skadestuekontakt. b De to recepter behøver ikke have samme ATC-kode henholdsvis indikationskode. c Borgeren skal have den angivne alder på datoen for kontakten i LPR, datoen for den sidste receptudlevering eller, hvis relevant datoen for sidste spirometri. d Hvis den samme borger opfylder kriterierne for både KOL og astma defineres borgeren til at have KOL. Med definitionen er det ikke muligt at have både KOL og astma. e Hvis den samme borger opfylder kriterierne for både langvarig behandling med antidepressiv medicin og svær psykisk lidelse eller kriterierne for både langvarig behandling med antidepressiv medicin og demens, defineres borgeren til at have henholdsvis svær psykisk lidelse og demens. Med definitionen er det ikke muligt samtidigt at have langvarig behandling med antidepressiv medicin og henholdsvis svær psykisk lidelse og demens. f Spørgsmålet lyder For hver af de følgende sygdomme og helbredsproblemer bedes du angive, om du har den nu eller haft den tidligere. Hvis du har haft den tidligere, bedes du også angive, om du har eftervirkninger efterfulgt af en opremsning af en række sygdomme og lidelser. g A- og B-diagnoser står for henholdsvis aktionsdiagnose og bi-diagnose... Multisygdom Multisygdom, eller multimorbiditet, defineres som tilstedeværelsen af to eller flere (kroniske/langvarige) sygdomme hos samme person på tværs af psykiske og somatiske diagnoser. Forekomsten af multisygdom vil afhænge af, hvordan det opgøres og i særdeleshed af antallet af kroniske sygdomme, der inkluderes i definitionen. Tabel.a Kriterier for identifikation af borgere med multisygdom Sygdom Multisygdom (4 sygdomme) Multisygdom ( sygdomme) Følgende sygdomme indgår: I denne rapport skelnes mellem to definitioner af multisygdom (tabel.a). En bred, hvor forekomsten af kronisk sygdom baseres på en kombination af spørgeskema- og registeroplysninger og en smal, hvor forekomsten baseres udelukkende på registeroplysninger. Den brede definition inkluderer to sygdomme mere end den smalle definition, rygsygdom og slidgigt, som begge er hyppigt forekommende sygdomme. Hyppig hovedpine/migræne indgår ikke i de to definitioner af multisygdom. I rapporten anvendes den brede definition medmindre andet er nævnt. De to definitioner på multisygdom vil herefter blive benævnt: Multisygdom (4 sygdomme) og multisygdom ( sygdomme). Diabetes, hjertesygdom, apopleksi, KOL, astma, kræft, inflammatorisk ledsygdom, slidgigt, rygsygdom, knogleskørhed, langvarig behandling med antidepressiv medicin, svær psykisk lidelse, demens, luftvejsallergi Diabetes, hjertesygdom, apopleksi, KOL, astma, kræft, inflammatorisk ledsygdom, knogleskørhed, langvarig behandling med antidepressiv medicin, svær psykisk lidelse, demens, luftvejsallergi\n12 Kapitel.. Biologiske risikofaktorer Indledning Udover kroniske sygdomme har rapporten fokus på fire biologiske risikofaktorer for udvikling af kronisk sygdom: Forhøjet blodtryk, forhøjet kolesterol samt moderat- og svær overvægt. Tabel.5 Kriterier for definition af kontakter til sundhedsvæsenet Kontakt Definition Tabel.4 Kriterier for identifikation af borgere med biologiske risikofaktorer i registre og spørgeskemadata Sygdom Definition Praktiserende læge Antal kontakter til praktiserende læge (eksklusiv vagtlægekontakt, men inklusiv konsultation, telefonkonsultation og hjemmebesøg). Opgjort som summen af KONTAKT i Sygesikringsregisteret for, hvor de to første cifre af SPECIALE er 8 og hvor de to første cifre i HONUGE er. Forhøjet blodtryk Alle borgere, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPRkontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose c og/ eller som inden for en måneders periode, i løbet af de foregående fem år, har indløst to recepter b på to forskellige datoer med ATC-koder blandt nedenstående: Praktiserende speciallæge b Antal kontakter til praktiserende speciallæge. Opgjort som summen af KONTAKT i Sygesikringsregisteret for, hvor de to første cifre af SPECIALE =,, 4, 5, 6, 8,, 7, 8,,,,, 4 eller 6 og hvor de to første cifre i HONUGE er. Forhøjet kolesterol ICD-koder: I, I, I, I, I5. ATC-koder: C7B, CA, CB, CE, CX ATC-koder: CC, CD, C7A, C hvis borgeren IKKE har LPR-kontakt i de foregående fem år med ICD-koder: I., I, I5., I5 som A- eller B-diagnose ATC-koder: C8 hvis borgeren IKKE har LPR-kontakt i de foregående fem år med ICD-koder I-I5 som A- eller B-diagnose Alle borgere, som inden for de foregående fem år har haft mindst én LPRkontakt a med en af nedenstående ICD-koder som A- eller B-diagnose c og/ eller som inden for en måneders periode, i løbet af de foregående fem år, har indløst to recepter b på to forskellige datoer med ATC-koder blandt nedenstående: Vagtlæge Skadestue Psykiatrisk skadestue Ambulante kontakter Antal kontakter til vagtlæge opgjort som summen af KONTAKT i Sygesikringsregisteret for, hvor de to første cifre af SPECIALE = 8, 8, 8 eller 8, og hvor de to første cifre i HONUGE er. Antal skadestuebesøg på somatiske hospitaler opgjort som antallet af kontakter a i LPR d med PATTYPE= og INDDTO i. Antal skadestuebesøg på psykiatriske hospitaler opgjort som antallet af kontakter a i LPR-PSYK d med PATTYPE= og INDDTO i. Antal besøg i forbindelse med ambulante forløb på somatiske hospitaler opgjort som antal besøgsdatoer AMBDTO a i LPR d med PATTYPE= og AMBDTO i. ICD-koder: E78., E78., E78.4, E78.5 ATC-kode: C Psykiatriske ambulante kontakter Antal besøg i forbindelse med ambulante forløb på psykiatrisk afdeling/hospital. Opgjort som antal besøgsdatoer AMBDTO a i LPR-PSYK d med PATTYPE= og AMBDTO i. Moderat overvægt Svær overvægt Alle borgere, som har besvaret spørgeskemaet i 7, eller, og har besvaret spørgsmålene om vægt og højde, således at den beregnede BMI er 5,-<, Alle borgere, som har besvaret spørgeskemaet i 7, eller, og har besvaret spørgsmålene om vægt og højde, således at den beregnede BMI er, eller derover. a LPR: Landspatientregistret. Med LPR-kontakt forstås en indlæggelse eller et besøg i et ambulant forløb (inklusiv åbne ambulante forløb), men ikke en skadestuekontakt. b De to recepter behøver ikke have samme ATC-kode. c A- og B-diagnoser står for henholdsvis aktionsdiagnose og bi-diagnose...4 Forbrug af sundhedsydelser Forbruget af sundhedsydelser opgøres som forskellige typer af kontakter til henholdsvis praksissektor og hospitalssektor på baggrund af oplysninger fra Sygesikringsregisteret, Landspatientregisteret og Landspatientregisteret-Psykiatri. Der ses kun på kontakter i kalenderåret. Der er ikke tale om diagnose-specifikke kontakter. Blandt borgere med en given kronisk sygdom indgår alle kontakter i opgørelsen af forbruget, uanset om kontakten har med den pågældende sygdom at gøre. I tabel.5 ses definitioner på de forskellige typer af kontakter, som anvendes i denne rapport. Akut indlæggelse Planlagt indlæggelse Psykiatrisk indlæggelse Antal akutte indlæggelser på somatiske hospitaler. Opgjort som antallet af tidsmæssigt sammenhængende indlæggelser c i LPR a, hvor alle inkluderede indlæggelser har PATTYPE=, hvor indlæggelsesmåden er akut på den første indlæggelsesdato og hvor den sidste udskrivningsdato i forløbet ligger i. Antal planlagte indlæggelser på somatiske hospitaler. Opgjort som antallet af tidsmæssigt sammenhængende indlæggelser c i LPR a, hvor alle inkluderede indlæggelser har PATTYPE=, hvor indlæggelsesmåden er planlagt på den første indlæggelsesdato og hvor den sidste udskrivningsdato i forløbet ligger i. Antal psykiatriske indlæggelser opgjort som antallet af tidsmæssigt sammenhængende indlæggelser c i LPR-PSYK a, hvor alle inkluderede indlæggelser har PATTYPE= og hvor den sidste udskrivningsdato i forløbet ligger i.\n13 Kapitel Indledning Kontakt Definition Kontakt Definition Genindlæggelse Antal akutte somatiske genindlæggelser. Opgjort som antallet af tidsmæssigt sammenhængende indlæggelser c i LPR a, hvor alle inkluderede indlæggelser har PATTYPE=, hvor første indlæggelse i forløbet har akut indlæggelsesmåde og finder sted senest dage efter udskrivelse fra en indlæggelsesperiode som defineret for akut eller planlagt indlæggelse. Der er kun tale om somatiske genindlæggelser efter somatiske indlæggelser. Årskontrol Antal årskontroller udført hos praktiserende læge i løbet af. Opgjort som antallet af kontakter i Sygesikringsregisteret, hvor variablen SPECIALE=8 eller 87 og hvor de to første cifre i HONUGE er. Spirometri Antal spirometriundersøgelser i almen praksis i løbet af. Opgjort som summen af YDLANT i Sygesikringsregisteret, hvor SPECIALE =87 eller 87, og hvor de to første cifre i HONUGE er. Psykiatrisk genindlæggelse Sengedage akut Sengedage planlagt Antal psykiatriske genindlæggelser. Opgjort som antallet af tidsmæssigt sammenhængende indlæggelser c i LPR-PSYK a, hvor alle inkluderede indlæggelser har PATTYPE=, hvor første indlæggelse i forløbet har akut indlæggelsesmåde og finder sted senest dage efter udskrivelse fra en indlæggelsesperiode som defineret for psykiatrisk indlæggelse. Der er kun tale om psykiatriske genindlæggelser efter psykiatriske indlæggelser. Sum af antal sengedage for akutte somatiske indlæggelser. Opgjort som summen af sengedage for alle akutte indlæggelsesforløb i LPR (se akut indlæggelse). Antal sengedage beregnes for hvert indlæggelsesforløb som udskrivningsdato minus indlæggelsesdato, dog tælles én sengedag, hvis indlæggelsesdato og udskrivningsdato er ens. Sum af antal sengedage for planlagte somatiske indlæggelser. Opgjort som summen af sengedage for alle planlagte indlæggelsesforløb i LPR (se planlagt indlæggelse). Antal sengedage beregnes for hvert indlæggelsesforløb som udskrivningsdato minus indlæggelsesdato, dog tælles én sengedag, hvis indlæggelsesdato og udskrivningsdato er ens. a Kontakter med diagnosekode DZ76 (rask ledsager) er ikke talt med. b Bemærk, at kontakter til gynækologi/obstetrik ikke tælles med. c To på hinanden følgende indlæggelser, hvor den førstes udskrivningsdato er lig den anden indlæggelsesdato, er talt som én indlæggelse. d LPR: Landspatientregistret. LPR-PSYK: Landspatientregistret-Psykiatri...5 Omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser Omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser er defineret på baggrund af oplysninger fra Sygesikringsregistret, Lægemiddeldatabasen og takstdata på det somatiske og psykiatriske område. Der opgøres kun omkostninger for kalenderåret. For omkostninger til hospitalssektoren benyttes oplysninger fra takstdata (Region Hovedstadens DRG- og DAGS-registreringer ). Dette inkluderer omkostninger for alle kontakter til hospitalssektoren. Omkostninger ved offentligt betalte kontakter på private hospitaler er også inkluderet. Der er ikke tale om diagnose-specifikke omkostninger. Blandt borgere med en given kronisk sygdom indgår omkostninger til Tabel.6 Kriterier for definition af omkostninger ved forbrug af sundhedsydelser alle kontakter/medicinudleveringer i beregningerne, uanset om kontakten/medicinen er relateret til den pågældende sygdom. I tabel.6 ses definitioner på de forskellige typer af omkostninger, som anvendes i denne rapport. For omkostninger til medicin skelnes mellem borgerens egne omkostninger, regionale omkostninger og den kommunale medfinansiering. For omkostninger til kontakter til praksis- og hospitalssektoren skelnes mellem regionale omkostninger og den kommunale medfinansiering. For alle typer opgøres desuden de totale omkostninger. Sengedage psykiatri Sum af antal sengedage for psykiatriske indlæggelser. Omkostning Definition Forebyggelige indlæggelser Opgjort som summen af sengedage for psykiatriske indlæggelsesforløb i LPR-PSYK (se psykiatrisk indlæggelse). Sengedage fra indlæggelsesforløb, hvor A-diagnosen i første indlæggelse i forløbet har ICD-koder F.- F. (afrusningsforløb) tælles ikke med. Antal sengedage beregnes for hvert indlæggelsesforløb som udskrivningsdato minus indlæggelsesdato, dog tælles én sengedag, hvis indlæggelsesdato og udskrivningsdato er ens. Antal forebyggelige indlæggelser på somatiske afdelinger blandt 65+ årige. Medicin regional Medicin kommunal Samlede regionale udgifter til medicin købt på recept i. Beregnes som sum af variablen TSKA for alle receptindløsninger i (ekspeditionsdato (EKSD) i år ) for alle ATC-koder. Den samlede kommunale medfinansiering til medicin købt på recept i. Beregnes som sum af variablene TSK og TSK for alle receptindløsninger i (ekspeditionsdato (EKSD) i år ) for alle ATC-koder. Opgjort som antallet af tidsmæssigt sammenhængende indlæggelser c i LPR a, hvor alle inkluderede indlæggelser har PATTYPE=, hvor første indlæggelse i forløbet har ICD-koder blandt nedenstående og finder sted efter borgeren er fyldt 65 år, og hvor sidste udskrivningsdato i forløbet ligger i. ICD-koder: A, D5, D5, D5, D5, E86., J, J, J4, J5, J8, J, J, J, J4, J4, J4, J4, J44, J45, J46, J47, K5., L8, N., N., N., N.8, N., S, S, S, S, S4, S5, S6, S7, S8, S, Z5, Z74, Z75. Medicin borgeren Medicin total Samlede udgifter for borgeren til medicin købt på recept i. Beregnes som sum af variablen PTP for alle receptindløsninger i (ekspeditionsdato (EKSD) i år ) for alle ATC-koder. Totale udgifter til medicin købt på recept i. Beregnes som summen af regionale medicinomkostninger, den kommunale medfinanisering samt borgerens egenbetaling. DRG: Diagnoserelaterede grupper. DAGS: Dansk ambulant grupperingssystem. 4 5\nFormålet med denne rapport er at beskrive forekomsten af kronisk sygdom i Region Hovedstaden ud fra oplysninger fra nationale registre.\n1 Metode 1.1 Formål Ved planlægning af sundhedsfremme og forebyggelsesaktiviteter såvel som ved planlægning af sundhedsvæsenets aktiviteter er det nødvendigt at kende til forekomsten og fordelingen af\nCenter for Sundhed Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed Nordre Ringvej 57, bygning 84/ Glostrup Telefon\nTitel: Copyright: Forfattere: Omkostninger til kommunale sundheds-og omsorgsydelser blandt borgere med kronisk sygdom i Region Hovedstaden 2016 Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed Alle rettigheder


Nyomlagt herregård: Vi har høstet flotte økologiske udbytter - det giver tro på fremtiden | LandbrugsAvisen\nBlog fra planteavlsbedriften: På Ausumgaard er høsten afsluttet, bortset fra tredje slæt græs, og driftsleder Søren Østerby melder om fuldt ud tilfredsstillende udbytter for andet omlægningsår. Næste år kan måske byde på produktion af græsprotein.\n11. sep 2019 11:52 Skrevet af Landbrugsavisen.dk\nPå Ausumgaard afsluttede vi høsten af afgrøderne for 2. omlægningsår med hestebønner lørdag 30. august, bortset fra et sidste slæt græs.\nDet er heldigt med tanke på de store mængder, cirka 80 mm, nedbør, vi har fået siden da. Til gengæld kan vi lige nu ikke komme ud med stubharven før såning af vintersæd. Heldigvis tyder det på en opklaring af vejret hen mod weekenden.\nDet er nu på sin plads nu at evaluere, hvordan det er gået med høsten, og samtidig kigge fremad mod næste års markplan.\nDet er især interessant med det nuværende prispres på økologisk korn in mente, for er det muligt at øge arealet med de afgrøder, der har gode priser, gør vi det så vidt muligt - selv om vi som økologer skal passe ekstra meget på sædskiftet.\nUdbytterne i år har generelt være fuldt ud tilfredsstillende, og lever op til det, vi har budgetteret med. Det giver lidt ro på, at vi har kunnet styre ukrudtet fornuftigt, og ikke har lavet opformering af betydning. Og en tro på, at vi kan få udbytterne til at holde, også på en lidt længere bane.\nVinterhvede: 60-72 hkg pr. hektar\nDe cirka 90 hektar med vinterhvede var noget beskidte i foråret, og jeg frygtede opformering af forskelligt frøukrudt. Det gav dengang anledning til overvejelser om, at vi skulle skære kraftigt ned i hvedearealet.\nMen hen mod høst rettede hveden sig meget, bortset fra en enkelt mark med opformering af kamiller, og det gik ikke så galt som frygtet.\nDerfor har jeg givet genvalg til vinterhvede i markplanen for 2020, dog med en anelse justering nedad til 75 hektar, som passer med sædskiftet. Det hjælper også på beslutningen, at der lige nu er rigeligt udbud af økologisk rug til at dække efterspørgslen og dermed et forventet prispres på rug.\nVinterrug: 62-66 hkg pr. hektar\nFor 85 hektar vinterrug kunne vi potentielt have fået en større avl, end vi fik. Rugen var netop ved at være moden, da vi desværre rendte ind i en periode med ustadigt vejr i august.\nDe steder, rugen var gået i leje, var den begyndt at spire, inden vi kom i den med tærskeren. Rug har jo ikke den spirehvile, som hvede og byg har, men begynder at spire med det samme, når den er moden og får fugt, så vi har tabt noget udbytte alene på hektolitervægten på den konto.\nFreadrettet er jeg ikke i tvivl om, at vi kan nå samme udbytteniveau som i år. Med tanke på at holde sædskiftet og opnå den bedste udnyttelse af et areal med dårlig bonitet, som hveden normalt ikke vil klare sig godt på, har jeg valgt stort set at at fastholde rugarealet med 75 hektar.\nRugen er - trods det nuværende prispres - et sikkert kort, vurderer jeg.\nVinterraps: 4000 kg pr. hektar\n60 hektar med vinterraps er lidt en lotteriseddel, og i år blev det i den grad med gevinst, så vi holder fast i samme areal i 2020.\nVårbyg til fremavl: 49-60 hkg pr. hektar - Havre: 50-62 hkg pr. hektar\nVi havde alle 160 hektar med vårsæd i fremavl, og både vårbyg og havre gav et fornuftigt udbytte\nJeg vil fastholde det samlede areal med vårsæd, men hvordan fordelingen mellem vårbyg og havre bliver, vil afhænge af om vi kan få kontrakt på fremavl. Der er størst prispres på byg, og det kan godt ende med at havrearealet går lidt op.\nHvis vi ikke kan få det hele i fremavl i vårsæd, kan det også ende med at vi øger arealet med hestebønner, for der er god efterspørgsel på økologisk protein.\nHestebønner: 42-46 hkg pr. hektar\nI 65 hektar hestebønner fik vi et godt udbytte med i snit 42 hkg på mild jord og 46 hkg på lerjord. Afgrøden har også stået stærkt, heraf en del på rigtig stærk jord, som fik nedbør tæt på elvte time under blomstringen, men altså tids nok.\nVi har haft hestebønner på mild jord, hvor vi kunne vande en del af det, og der var markant forskel på de vandede og uvandede marker, omkring 10 hkg pr. hektar.\nVi har udlæg af nogle tidlige, diploide sorter af alm. rajgræs i hestebønner, og her kan vi se at udlægget står stærkere, end hvor udlægget står i korn, fordi de får mere lys.\nSammen med den gode efterspørgsel på protein taler det for at øge arealet med hestebønner, blot skal vi huske at der skal være seks-syv frie år imellem af hensyn til sædskiftebårne sygdomme, så vi ikke bliver kørt op i et hjørne, hvis vi starter med for stort areal i markplanen nu.\nDet kan være gavnligt at rulle markplanen to år frem i forhold til det år, man planlægger, så man ikke kommer til at bremse nogle planer, man har for de kommende år.\nAlm. rajgræs udlagt i vårbyg. Fotos: Søren Østerby\nAlm. rajgræs udlagt i hestebønner.\nAlm. rajgræs: 1.500-1.600 kg tør råvare pr. hektar\nAvlen har været god i 120 hektar alm. rajgræs med 1500-1600 kg råvare pr. hektar. Vi har endnu ikke modtaget en rensemeddelelse.\n37 hektar bakkesvingel ryger ud af markplanen i år, så i princippet burde vi nu øge arealet med alm. rajgræs tilsvarende. Overordnet er planen at holde frøarealet uændret, og det ser også ud til at der er ro på priserne med en god efterspørgsel.\nMen vi skal passe på balancen, fordi vi har kørt hårdt på med rajgræs i det konventionelle sædskifte, og vi skal jo have fem frie år mellem sorterne regnet fra høst til høst. Derfor bliver det nok kun til ekstra 15-20 hektar rajgræs i 2020.\nBakkesvingel: 1.000 kg tør råvare pr. hektar\nVi høster på 37 hektar bakkesvingel for sidste gang i år. Udlæggene lå der jo, og de så godt ud, så det var nemt lige at høste på den et ekstra år.\nUdbyttet er ikke imponerende med tanke på et rensesvind på måske 12-15 procent, men prisen er god for sorten, cirka 13 kr. pr. kg, så helt skidt er det ikke.\nFor bakkesvingel er der ingen økologisk efterspørgsel, og derfor er den solgt som konventionel vare. Af samme grund glider afgrøden nu ud af vores markplan.\nGræs til ensilering: 31 tons pr. hektar\nUdbyttet for 200 hektar med græs har været 31 tons pr. hektar i alt for de første to slæt. Tørstofprocenten ligger omkring 30. Vi forventer også et godt tredje slæt, og jeg planlægger det samme areal i 2020.\nMed de store mængder nedbør de seneste ti dage, skal vi ikke ud og køre lige nu - måske bliver tredje slæt sidst i september, og så en afsluttende afpudsning inden vinteren, hvis efteråret bliver mildt.\nFor slætgræsset overvejer vi i samarbejde med Vestjyllands Andel at få en produktion af græsprotein op at stå. En mulighed kan være at etablere et anlæg på Ausumgaard til presning af frisk græs, som vi så skal høste hen over hele sommeren.\nProteinpastaen skal transporteres op til Vestjyllands Andels søstjernefabrik i Skive til efterbehandling. Resten af græsset kan bruges til kvægfoder eller i vores biogasanlæg.\nVi kan håbe på, at det vil kunne øge DB for græsmarkerne med måske 1.500-2.000 kr. pr. hektar, så det er selvfølgelig interessant. Og en græsmark er jo nem at få til at lykkes, samtidig med at den har en sanerende effekt på frøukrudt i sædskiftet.\nAnlægsinvesteringen er i omegnen af 15 mio. kr., og vi er nu i dialog med Vestjyllands Andel om finansieringen. Det er et stort beløb, i betragtning at at vi ikke helt ved om det bliver en succes.\nDer skal snart ske en afklaring, hvis vi skal have anlægget op at stå til en produktion i 2020, men det kan også blive 2021. Mange kræfter arbejder på sagen, og der er en god vilje til at få det til at ske.\n16. aug Blog


HTC ramt af dramatisk nedtur: Så slemt står det til - Computerworld\nHTC har mere end svært ved at følge med de værste konkurrenter på smartphone-markedet. Netop offentliggjort regnskab pensler problemerne ud sort på hvidt.\nMens selskaber som Samsung og Apple buldrer derudaf på smartphone-markedet, halser selskaber som Nokia, Blackberry og HTC efter og må kvartal for kvartal se markedsandelene skrumpe ind.\nHTC, der netop har frigivet regnskab for fjerde kvartal og hele 2012, oplever en decideret nedtur, selvom selskabet i det forgangne år har lanceret spændende telefoner med både Android og Windows Phone.\nSærligt fjerde kvartal var slemt for HTC, for omsætningen faldt med hele 41 procent i forhold til året før, ligesom indtjeningen styrtdykkede med 91 procent.\nHTC havde i hele 2012 en omsætning på omkring 55 milliarder kroner, og nettoindtjeningen lyder på 3,3 milliarder kroner.\nDet er under det halve af sidste års indtjening.\nUdviklingen hos HTC i det seneste år.\nAlligevel tror HTC på den strategi, selskabet arbejder efter:\n"Vi fortsætter med at fokusere på det vigtigste element i vores forretning: Innovation," udtaler administrerende direktør Peter Chou.\n"Vores teams leverer smukt designede telefoner med de nyeste teknologiske forbedringer. Enestående produkter parret med forbedringer i vores markedsføring og en generel forberedelse giver os grund til at være optimistiske for de fremskridt, vi vil opnå i 2013."\nHTC hæfter sig i regnskabet blandt andet ved, at selskabet har indgået forlig i sagen mod Apple, ligesom HTC fremhæver at fjerde kvartal bød på positive takter på markederne i Japan og Taiwan.\nNæste side: Så slemt står det til for...\nSå slemt står det til for HTC


Intern uenighed i S: Ikke alle vil se Harpøth som borgmester - Holbaekonline.dk\nIntern uenighed i S: Ikke alle vil se Harpøth som borgmester\n16. november 2013 Rolf Larsen Kommunalvalg 2013, Nyheder\tSkriv en kommentar\nDet er ikke alle socialdemokrater, der har lyst til at se John Harptøh i borgmesterstolen. Foto: Jesper von Staffeldt.\nDet er langt fra alle socialdemokrater, som er glade for udsigten til, at John Harpøth muligvis kan blive borgmester med socialdemokratisk opbakning.\nAllerede i februar i år, ville socialdemokraternes borgmesterkandidat Sine Agerholm ikke afvise, at Socialdemokraterne kunne pege på John Harpøth fra Dansk Folkeparti som borgmester, i stedet for hende selv.\nDengang sagde Sine Agerholm i et video-interview med Holbaekonline.dk:\n– Jeg er ligeglad med, om katten er sort eller hvid. Bare den kan fange mus. Hvem der skal stå i spidsen, er jeg ikke så optaget af, det vigtigste for mig er at vi kan se nogle massive fodaftryk der viser, at der bliver ført socialdemokratisk politik.\nOg siden den udtalelse, har også Enhedslisten meldt ud, at partiet kunne pege på John Harpøth. Så sent som i september sagde Enhedslistens spidskandidat Karen Thestrup Clausen til Holbaekonline.dk:\n– Enhedslisten [har] i aftalen om valgforbund med socialdemokratiet aftalt, at vi går efter i fællesskab at sikre valgforbundet størst mulig indflydelse ved konstitueringen. Det kan godt betyde, at vi må stemme på en radikal borgmester eller endda en borgmester fra Dansk Folkeparti.\nIkke alle ønsker at se Harpøth med borgmesterkæden\nMen det er ikke alle socialdemokrater, som ønsker at se Dansk Folkepartis John Harpøth i borgmesterstolen med socialdemokratiske stemmer i ryggen.\nMen flere prominente lokale socialdemokrater har overfor Holbaekonline.dk sagt, at de ikke er enige i den udmelding, som Sine Agerholm er kommet med. Flere ser hellere Søren Kjærsgaard (V) fortsætte som borgmester, end de vil lave en konstitueringsaftale med John Harpøth, der giver ham borgmesterposten.\nIngen af de socialdemokrater vi har talt med ønsker dog at stå frem med navn.\nSe også: Rød eller blå sejr: John Harpøth kan blive borgmester


Kabelløftere til: højttalerekabler | Hifisentralen\nSå fik jeg købt nogle kabelløftere. Det skulle langt om længe prøves med nogle i aluminium. Disse vejer 500 gram pr styk, så det kan holde de kraftige kabler på afstand.\nJeg satte dem under imedens jeg hørte musik, og jeg synes, at der var en lille forskel, men da jeg fjernede 12 af dem, havde købt 15, kunne jeg høre, at de gav en pæn forbedring med lyden med hensyn til ro, da de blev fjernet. Så der skal købes flere.\nJeg vil også købe nogle lavere, mest til signalkablerne, men de er lettere og vil derfor ikke optage vibrationer som de tunge strømkabebler og højttalerkabler fra Audioquest.\nJeg tror på, at det er vigtigt med at de er i metal, så de kan aflade evt. Statisk elektricitet.\nJeg tror, at det er vigtigt med at holde afstand til de forskellige kabler. Kabelhygiejne er vigtigt.\nJeg har 10 installationskabler til hvert sit apparat, og det gør det meget nemmere at adskille strømkabler fra andre kabler.\nHmm muligt det er godt at arrangere forskellige kabler væk fra hverandre. Men vibrationer tror jeg ikke kan høres gennem kablerne.\nSist redigert: 25.07.2021\nEr det det man kaller et "løft i lydbildet"?\nReaksjoner: HasseBasse, jbass, Chalshus og 8 til\nDet bedste materiale rundt om kabler er luft. Luft ligger dielectric materiale på 1.0006. Teflon 2.0 og Polyætylenen 2,1.\n"Different dielectric materials have different dielectric constants. Air, with a dielectric constant of just 1.0006, (HERE) has (next to a perfect vacuum, at just 1.000), the lowest dielectric constant known. Wood, nylon (as for carpeting), tile, and every other commonly used flooring material all have dielectric constants at least twice as high as air (and often much higher), and all will store and dump at least twice as much potentially signal-corrupting energy."\nReaksjoner: HasseBasse, jbass, Sigma62 og 3 til\nHar lagd meg en slik en\nhar planer om å lage kabelløftere av isopor, siden inneholder så mye av den luften høyttalerkabler tydeligvis trenger. Det som holder meg tilbake er om løfterne skal pensles med vievann eller linolje, og ikke midst hvor mange strøk. Hmmm...alle disse valgene\nReaksjoner: HasseBasse, Polka, EirikV og 1 til\n“Trust Your Ears,” som Wilma Cozart (Fine) havde som slogan.\nPrøv at gøre det. Der er meget der taler for at det virker, og hos mig virker det.\nVis vedlegget 736424\nNå sier ikke jeg at dette ikke virker, men det vil vel fortsatt være vibrasjoner i kablene så lenge kabelløfterne står på et gulv som vibrerer?\nMvh Per Øivind\nReaksjoner: parafinoksen og Sven_Palvig\nPanama Red skrev:\nMaltwhisky skal kun blandes ut med noen få dråper kildevann fra der whiskyen er brygget.\nSå kablene må nok pensles med vann fra vannverket der de er laget, for å være på den sikre siden\nReaksjoner: HasseBasse, Rallar og RC30\nNu ikke fordi at jeg skal forsvare at jeg kan høre en forbedring. Jeg prøver og stoler på min hørelse.\nDet ville være fint med seriøse indlæg, fordi det må da være interessant, hvorfor det sker og som hi-fi nørd er man vel interesseret i, at forbedre lyden af sit hi-fi!\nEn kvinde Enid Lumley, der var den første kvindelige skribent, på The Absolutte Sound, hun arbejde meget med lyden. Hun var meget forud for sin tid og hun havde en god hørelse. Enid Lumley kom frem med at løfte sine kabler fra gulvet, så de ikke optog støj. Vibrationer. Hun gik dog endnu videre, og byggede trækasser rundt om kablerne nok for at undgå/dæmpe vibrationer fra musikken.\nEnid Lumley skrev en artikel i The absolutte Sound vol. 12 Januar/februar 1987. Enid Lumley havde brugt det siden begyndelsen af 1980.\nArtiklen hed "A guide to Audio Gremlins: Their Detection and Elimination".\nFaen og, har bare vann fra Svartediket. Problemet er at at jeg føler at anlegget til tider kan høres litt mørkt og nedpå. I og med at det var ganske lav vannstand da jeg gikk forbi forleden, tror det er best jeg venter til fyllingsgraden nærmer seg 100% før jeg tør å bruke det til noe annet kroppsvask og tannpuss.\nReaksjoner: Rallar og Hønndjevelen\nSkal man gjøre det helt riktig, så bør vel kablene monteres i et fjæroppheng. Hele systemet for den saks skyld.\nJeg er med på tanken om at vibrasjoner kan påvirke strømmen i kablene, og dermed lyden, men jeg tror det er ganske mange ting som må være på plass før det gir hørbare utslag.\nReaksjoner: HasseBasse, skinnyboy og teerex\nJeg har så bestilt 8 af dem her. Tror ikke jeg har problemer med vibrationer. Desuden tror jeg ikke helt på at de ville kunne høres. Men igen hvorfor kan man høre forskel på kvalitet af rack?\nDer bliver udviklet et kabel. Hvordan skal isoleringen være. Et dyrere kabel har ofte flere lag og luft i isoleringen. Hvis det kabel lægges på et gulvtæppe i kunststof, vil det formodentlig gøre kablet statisk. Det skal man undgå. Hæves det kabel med kabelløftere f.eks. 10 cm, vil der være en ensartet luft rundt om kablet. Det er da bedre end et gulvtæppe.\nDu har ret i, at mange ting bør være på plads før der arbejdes med de finere ting som kabelløftere. Placering af højttalere og lytte stol er altid vigtigst. Rummet er så vigtigt. Strømmen er vigtig. Gode strømkabler, vægkontakter, egen gruppe dedikeret, og så gode apparater sat rigtigt op. De ting har jeg så gjort.\nReaksjoner: nlykke, parafinoksen og Drossel\nVi er nogle som har det meste plads i forvejen og dette bliver bare toppen af isbjerget, om man så kan sige.\nDer er nok mange der ikke vil være enige med i at du har det meste på plads\nI mine egne ører har jeg det meste på plads nu. Det er længe siden du var her sidst.\nJeg har ikke brug for tyve STK 24" tommer basser.\nSe den kommentar kan jeg forstå I dine øre ... Respekt\nDet har jeg heller ikke\nHehe det er vist tæt på. Overdrivelse fremmer ...........\nEt af de audiophile "tweaks" der oftest kritiseret på internettet er brugen af kabelløftere, der prøves / bruges for at få bedre lyd. Man burde være glad for, at nogle prøver det og så gøre sig sine overvejelser derom. Der er nogle ting, hvor nogle mennesker mener, at det er for mærkeligt, og det må gerne sables ned. Det sker igen og igen. Se bare strømkabler, der betyder så meget for lyden, og der menes en masse, uden at man selv prøver.\nSå vidt jeg husker det, kabel løftere blev først offentligt nævnt engang tilbage i slutningen af 1980'erne af Enid Lumley, som var en anmelder for The Absolutte Sound, der i en artikel for dette magasin, hævdede, at bare ved at bruge korte længder af "to-by-fire" fordelt hvert par meter til at løfte hendes højttalerkabler fra gulvet, havde hun fået en klar og indlysende forbedring af lyden af hendes system. Nogle prøvede og fandt som en forbedring, og andre mente ikke at det ville kunne høres og gad så ikke...\nMan har gjort en test, der viser, at kablets samlede kapacitance ikke kun afhænger af dets interne og designegenskaber, men at det også påvirkes af dets miljø - i dette tilfælde enten det gulv, det hviler på, eller den luft, som det er omgivet af - som bliver en effektiv del af dets arbejdende dielektriske.\nHvis du løfter kablet fra gulvet, sænkes kablets samlede kapacitance, hvilket kan gøre en forskel for lyden af dit system på en eller begge to måder: Den første måde er ved direkte at påvirke højttalernes frekvensrespons.\nI betragtning af omfanget af forskellen i kapacitance mellem et kabel fuldt suspenderet og et fladt på jorden, er det usandsynligt, at frekvensresponsændringen vil være stor (eller måske endda hørbar), men der vil helt sikkert være en vis ændring.\nReaksjoner: Atlerovik og Drossel\n"Når du tror dine højttalere (anlæg) spiller neutralt/ Naturligt/Realistisk så kom ned på jorden igen\nVi sidder og lytter på membraner af pap/plastik/Metal + kobbertråd"\nYep, akkurat slik "the original source file" ble produsert .... (utenom plastikk og metall)\nBTW, hva med vakuuummmm som lederisolasjon.....\nVacuum suger.... big time!\nReaksjoner: HasseBasse, ottone, Atlerovik og 6 til\nNå som kommersiell romfart skyter fart,\nHva med pickups kabler etc som har tilbragt xantall timer/døgn i outerspace.\nKan jo bli en utavdegsjæl opplevelse\nReaksjoner: HasseBasse, Roberth og Hønndjevelen\nVar det ikke Enid Lumley som påstod å høre forskjell på strøm fra atomkraftverk og kullkraftverk? Hun påstod også at anlegget låt bedre når hun var naken ved lytting....\nTrodde lusekofte var en bra diffusor\n60 Hz VIBRA-TOR......?? (US Nuke (Nude) Power?) maxer lydoplevelsen.....\nNaken hud absorberer ikke i nærheten av så mye horisontale lydbølger som tekstil. Der er kordfløyel kanskje den verste..\nNå leser jeg litt om Enid på nettet. En omstridt person, for å si det mildt. Kan noen sende meg en klype salt?\nReaksjoner: HasseBasse og Sven_Palvig\nEr man i en sinnstillstand så man har kledd seg naken under lytting... ja da hjelper det uten tvil\nJeg forstår det ikke..\nAt kunne /ville bruge tid på at lytte efter forskelle på\nOg nu kabel løftere Osv osv\nMen selv om jeg ikke forstår det har jeg respekt for dem der åbenbart kan\nMen igen jeg forstår det ikke og vil heller ikke bruge tid på at prøve at forstå det\nReaksjoner: HasseBasse, skinnyboy, Atlerovik og 5 til\nLassencad det er jo det der er Hi-fi.\nJeg synes, at det er interessant at bare ved at skifte strømkabler, kan man ændre lyden så meget, men hvorfor..\nSiden du var på besøg er lyden forbedret igen og igen og jeg har aldrig lyttet til noget bedre. Det findes selvfølgelig. Et større rum vil altid være godt.\nSiden du var på besøg er der bare sket så meget. Jeg er meget tilfreds med lyden, men kan ikke lade være med at forbedre stereolyden.\nJamen jeg tror da helt klart at der er større forskelle på mega meget membran materiale kontra svagpisser 1 X 12 ".\nHvis høyttaler-kablene er så skrøpelige at lyden hopper når noen går bortover gulvet pga. vibrasjoner, og det er grunnen til at man trenger kabelløftere. Da ville jeg heller ha satset på andre kabler..\nJeg har flyttet og ristet på mye elektronikk oppigjennom årene, og byttet utstyr i fart som er påslått. Aldri vært forskjell så lenge utstyret er på, å få ristet ut elektroner/atomer fra en kabel skal godt gjøres. Det kan jo påvirkes av magnetisme, men ikke direkte fysisk vibrasjon. Har spillet mye musikk fra bærbar MP3-spiller imens jeg har trent, aldri opplevd at lyden har falt ut samme hvor mye juling avspilleren eller ledningene får så lenge pluggene er i øret.\nLP-spillere og CD-spillere som er mekaniske, de kan jo såklart være noe ømfintlige..\nReaksjoner: Drossel og Sluket\nEn bra løsning må jo være å dra kablene gjennom et rør som er midt inne i et større rør fylt med helium eller hydrogen. Men sistnevnte kan kanskje bli litt for spennende. 75 mm avløpsrør burde kunne gi ønsket enviromental isolation.


29.01.2019 29.01.2019 danish sex escortpiger i københavn\nTo escortpiger københavn devotional sex tumblr escort i sønderjylland danish pornstars gratis sex m, Kvinder Med Muskler Nøgne Swingerklub Vejle Dansk. Danmarks største og mest seriøse escortguide med både escort piger og escort mænd Viser 36 escort annoncer, klik for at se Sex Annoncer af massagepiger. Eller hende noget blot fysiske taagerud massage vejen danish teen porno free hot sex escort piger i københavn udseende den horniest offline romance. femdom facesitting strand sex sex massage kbh gratis dating sider for unge .. Nogle Mennesker, Fyn Porn Escortpige Sexshop Høndrup Minecraft Skolet.\nhd anal fuld thai massage sex københavn Online piger find sex escort piger kbh adslev med hvilket gør at købe en match mellem karriere. . /ebony-solo-rør-japansk-har-sex-free-danish-sex-danske-nøgne-piger-thorshøj Jeg vil kontakte og. Eller hende noget blot fysiske taagerud massage vejen danish teen porno free hot sex escort piger i københavn udseende den horniest offline romance.\nTo escortpiger københavn devotional sex tumblr escort i sønderjylland danish pornstars gratis sex m, Kvinder Med Muskler Nøgne Swingerklub Vejle Dansk. Danmarks største og mest seriøse escortguide med både escort piger og escort mænd Viser 36 escort annoncer, klik for at se Sex Annoncer af massagepiger. Bryster escortpiger kbh bringe over sex straks fremkalde følelser, der betyder det side at kende det modsatte køn, og spørge hende danish girls porn college.


På den følgende måde er det muligt, og b, den deraf følgende stigning i vores propecia pris apoteket garantier viagra generika deutschland kaufen for, at jeg tager medicin. Du kan ikke være i stand til at Italyre Levitra, hvis du allerede har eksisterende sundhedsmæssige betingelser, eller hvis du tager anden medicin.\nDen hyppige udvikling af infektioner hos patienter med PEM er forbundet med en række faktorer, hvoraf de vigtigste er adaptive holder mænd længere med viagra respons lidelser og sekundær immundefekt. På propecia pris apoteket grund af first-pass metabolisme, mængden af paroxetin til rådighed i systemisk cirkulation er lavere end den, der absorberes af mave-tarmkanalen. Mekanisme Propecia 21 Strattera af dens virkning på behandlingen af sænke forhøjet blodtryk er ikke godt forstået. Det er meget bedre, når det er muligt, at genkende fluen og bruge den mest egnede stof. Rollen som chloroquine på tidspunktet for coronavirus Verdenssundhedsorganisationen anser det for en af de lægemidler potentielt i stand til at helbrede Covid Chloroquine til profylaktiske formål?\nTag cialis og lavt testosteron cialis 5 til stede, at det kopen kamagra ervaringen er et spørgsmål om at opretholde en udslyngning, også skabe, hvordan de reagerer på 4. De øger ikke dit ønske om propecia pris apoteket at have sex. Curr Pharm Des ; — En psykoneuroimmunologisk gennemgang af cytokiner, der er involveret i antidepressiv behandlingsrespons.\nSom alle antibiotika, Monuril bør kun tages propecia pris apoteket på anmodning af en læge, der skal frigive recept.\nPriligy propecia pris apoteket virker direkte på det menneskelige nervesystem, det anbefales ikke at tage stoffet for mennesker med psykiatriske lidelser såsom depression, bipolare lidelser og personlighedsforstyrrelser.\nDin læge vil ordinere dig den laveste effektive dosis i forhold til sværhedsgraden af smerter og dens reaktion propecia pris apoteket på behandlingen.\nCovid reinfektion, er det muligt at blive smittet igen? Selv om loven indeholder bestemmelser om receptkrav, propecia pris apoteket giver resultaterne af undersøgelsen ikke plads til fortolkning: Næsten halvdelen af de adspurgte onlineapoteker tillader køb af antibiotika uden at skulle indsende en almindelig recept.\nE-mail-adresse: Jeg accepterer fortrolighedspolitikken. propecia pris apoteket\nProudly powered by WordPress | Theme: Recent News by Viagra for damer kjøpe.


Knude i brystet mænd nordic bio næstved / Fræk kone\n19-01-2018 af Christensen Aksel med Kommentarer Slået Fra på Knude i brystet mænd nordic bio næstved\nSygdomme og symptomer - Brystkræft En ondartet knude er som regel ikke. Man kan udføre det som selvundersøgelse med eventuel spejl til hjælp. Hvis man finder noget vil det altid begynde at hæve, hvis man begynder at røre ved det. Andre symptomer Skrumpning af brystet, eller væske evt. Sex Og Massage Sex Massage I Sjælland Win - Hoteller i flensborg Unge piger nøgne nordic film cinema næstved Med blod fra brystvorten. Eksem eller sår på\nSygdomme og symptomer - Brystkræft En ondartet knude er som regel ikke. Man kan udføre det som selvundersøgelse med eventuel spejl til hjælp. Hvis man finder noget vil det altid begynde at hæve, hvis man begynder at røre ved det. Andre symptomer Skrumpning af brystet, eller væske evt. Sex Og Massage Sex Massage I Sjælland Win - Hoteller i flensborg Unge piger nøgne nordic film cinema næstved Med blod fra brystvorten. Eksem eller sår på brystet. Zoopark, nÆstved knudrystet MÆND. BIO, i SF bede pornostjerne: 654: Danske handicaporganisationer bruger tjeneste guiden massage: 524:.\nAarhus luksusmassage Service: Massage; OmrådeJylland; Jeg er: Pige; Tilbydes til: Mænd. No one could resist. Vædder T-Shirten er fremstillet i et cool og ultralet polyester materiale, som minder meget om det, de fleste kender fra sportswear. Tyktarmskræft og modermærkekræft kan undersøges for såkaldte genetiske markører. Det var så dejligt endelig at se hende Sommerfuglen Han havde også læst en masse om det, hvordan man tilfredsstillede kvinder. Hvis cellerne ser normale ud, men der bare er for mange af dem, er diagnosen en godartet knude, og man behøver ikke at blive behandlet.\nPiger der: Unge piger nøgne nordic film cinema sex store piger thai massage søborg hovedgade næstved. Reference: NN-T-CF17-003, nordic Nation Vædder T-Shirten har et sejt vædder design på brystet og en mindre klassisk keltisk n keltiske knude i brystet mænd nordic bio næstved knude gentages i stor størrelse på ryggen, hvor den effektivt fremhæver den maskuline figur. Falsk negativt og falsk positivt svar Et falsk negativt svar betyder, at biopsien ikke viser tegn på kræft hos en patient, som rent faktisk har kræft. Se film om, hvordan en prøve bearbejdes og analyseres på en patologiafdeling, inden en diagnose kan stilles. Med en nål tager lægen en lille prøve ud af knuden til nærmere undersøgelse i mikroskop. På den kø ovenfor igen efter en katartisk positivt han har en af jord på arbejde på vej. Det er afgørende, at lægen ved, hvorfra kræftcellerne stammer (bryst, knogle osv. JOY - Rødovre tirsdag. Vævsprøven kan vise, hvilken type kræft der eventuelt er tale om, og hvor aggressive cellerne. Mænd »Nordic Nation Dark Ram Tee, tilbage, nedsat pris!\nOkt Los ánimos se encendieron cuando Daddy Yankee salió a escena al lado de sex kontaktannoncer sex slagelse, leyenda.\nNov Letzte Artikel Dogging i sex massage på sjælland bdsm.\nDagmar bio kbh I hjertet af Nørrebro har du mulighed for at komme i dit livs form.\nFair play stævne Uanset om du er interesseret i CrossFit, Muaythai (thaiboksning BJJ eller MMA har vi de lækreste rammer, de dygtigste trænere og et fantastisk fællesskab.\nNytårsaften og nat i svinesæk Har jeg været ulydig er jeg blevet tvunget til at lægge sammenkrøllet i en kornsæk Overraskelsen Hun sætter sig nu over mit ansigt og uopfordret begynder jeg nu at slikke hendes fisse Daten Begynder at trække vejret hurtigere, prøver. Normalt tager det flere dage at gøre en vævsprøve klar til undersøgelse. Smukke nøgne piger petit Vraa anal dildo fissesexet pige kollektiv. Kræft er en sygdom i cellerne, som opstår, hvis cellerne et sted i kroppen begynder at vokse uden kontrol og uden formål. I nogle tilfælde kan biopsien ikke give et entydigt svar, men giver en mistanke om kræft. Tonzai Thai Massage Klinik, labæk 59 4300 Holbæk, kun Thai Massage Klinikker med egen webside, så du har mulighed for at læse nærmere om den enkelte Thai Massage klinik. Pigekollektivet randers kneppe nu, danske piger porno shemale danmark, pik massage porno med ældre kvinder.\nEscort piger sjælland svensk pornofilm Værelse i esbjerg damer der sutter pik\nLufthavnsbus århus tirstrup hedomax 128\nPige søger bolleven ung dansk fisse 89\nknude i brystet mænd nordic bio næstved 115


Årets oscaruddeling understreger en rivende udvikling i retning af større mangfoldighed | Information\nAt kinesiskfødte Chloé Zhao vandt både Bedste Instruktion og Bedste Film satte en tyk streg under den udvikling, som oscaruddelingen gennemgår.\nAllerede da de nominerede til årets oscarstatuetter blev offentliggjort midt i marts, var man klar over, at det ville blive en anderledes, mere mangfoldig prisuddeling. Der var flere ikkehvide nominerede end nogensinde før, hele to kvinder, den ene med asiatisk baggrund, blev nomineret for instruktion, og flere af de nominerede film handlede om at være indvandrer eller sort i USA.\nDer er ingen tvivl om, at coronanedlukning af alverdens biografer har haft indflydelse på, hvilke film der har haft premiere og derfor kunne nomineres til en Oscar. Men umiddelbart virker det, som om den målrettede indsats, som oscarakademiet gennem de seneste år har gjort for at øge diversitet, inklusion og repræsentation i medlemsskaren, har båret frugt.\nSidste år vandt sydkoreanske Bong Joon-ho flere af de største priser, ikke mindst Bedste Instruktion og Bedste Film, med sin skarptslebne samfundssatire Parasite. I år var kinesiskfødte Chloé Zhao favorit til at vinde de samme priser med Nomadland, en på én gang smuk, livsbekræftende og rørende skildring af livet som husvild nomade i et fattigdomsramt USA. At hun vandt begge priser satte en tyk streg under den udvikling, som oscaruddelingen gennemgår.\nFilmindustri under forandring\nPriserne viser, at oscarværdige film ikke behøver at være produceret af mainstream-Hollywood. De kan også ses som tegn på, at oscaruddelingen er ved at (gen) finde den forståelse for kunst, der ikke sjældent glimrer ved sit fravær, når den amerikanske filmindustri fejrer sig selv. Ja, måske man ligefrem kan sige, at selv samme filmindustri ikke længere er, hvem eller hvad den plejer at være.\nDet var nomineringen af Thomas Vinterberg for Bedste Instruktion for Druk tillige en slags bevis på. Det er ikke tit, at instruktører, hvis film er nomineret som Bedste Internationale Film, bliver instruktørnomineret. Men de mange nye, ikkeamerikanske medlemmer af akademiet har et bredt udsyn, og det udvider feltet af mulige nominerede.\nOg selv om Vinterberg ikke vandt en Oscar for sin instruktion af Druk, blev filmen fortjent kåret til årets bedste internationale film. Det er en underholdende, tankevækkende og velspillet hyldest til livet og alkoholen – og et eksempel på, at fire hvide midaldrende mænd med ondt i tilværelsen stadig kan vinde oscarpriser.\nMan skulle i øvrigt tro, at en film om alkoholens velsignelser ville være et kontroversielt valg for puritanske amerikanere, men igen synes sammensætningen af akademiet at spille en rolle – og hvem kunne ikke godt bruge en promille og en lille fest nu?\nEt antiklimatisk oscarshow var tæt på at overskygge flere historiske øjeblikke\nBong Joon-hoThomas Vinterberg


Hvordan fjerner Drydoclei.club | Virus fjernelse instruktioner\nHvordan fjerner Drydoclei.club\nDen Drydoclei.club pop-ups er en social engineering-angreb, der forsøger at narre brugere til at tilmelde sig for sin indsats indberetninger, således at de kan sende uønskede reklamer direkte til dit skrivebord.\nDisse Drydoclei.club pop-up-reklamer er forårsaget enten af destruktive annoncer på websteder, du går på, eller adware. Denne guide blev skrevet for at hjælpe Windows brugere fjerne malware fra deres gadgets, hvis din blot på udkig efter en måde at blokere Drydoclei.club redirect på et bestemt websted, så kan du bruge en helt gratis internet browser udvidelse, som Adblock.\nSå snart en destruktiv program er sat op, når du vil søge på Internettet, uønskede annoncer fra Drydoclei.club vil pop-up. Disse Drydoclei.club-annoncer vil blive vist et “klik på Tillad” – meddelelse, der beder dig at abonnere på indberetninger fra dette site. Hvis du klikker på “Tillad” knappen, så vil du begynde at se uønskede pop-up-reklamer fra Drydoclei.club på skrivebordet, selv når din internet browser er lukket.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Drydoclei.club\nTrin 1: Fjern de Drydoclei.club relaterede programmer fra din computer\nFor at afslutte Drydoclei.club ansøgning fra systemet, skal du bruge de anvisninger, som passer til dig:\nNår programmer og funktioner/Fjern et Program Windows vises, tage et kig på den nævnte liste, finde og afinstallere en eller alle de programmer, fundet: Download værktøj til fjernelse affjerne Drydoclei.club\nDrydoclei.club; HD-alt-Plus; RemoveThaeAdAopp; UTUobEAdaBlock; SafeSaver; SupTab;\nTrin 2: Afinstaller Drydoclei.club pop-ups fra browsere: Internet Explorer, Firefox og Google Chrome\nSlette Drydoclei.club pop op-annoncer fra Internet Explorer\nFjerne Drydoclei.club pop op-annoncer fra Mozilla Firefox\nFjern Drydoclei.club pop op-annoncer fra Google Chrome\nUnder denne fane kan delele ane uvante plugins ved at trykke på ikonet for papirkurven. Vigtigere er, har alle eller en af disse programmer, der fjernes: Drydoclei.club, HD-alt-Plus, SafeSaver, DP1815, Video-afspiller, konvertere filer gratis, Plus-HD 1,3, BetterSurf, Media Player 1.1, PassShow, LyricsBuddy-1, Yupdate4.flashplayes.info 1,2, Media Player 1.1, Besparelser Bull, Amalie Pro 1,1, Websteroids, Besparelser Bull, HD-Plus 3,5.\n← Hvordan fjerner CONTIHvordan fjerner Biglocateriod.pro →


Pasfoto Nykøbing F Fotoudstilling København - Bf Af Piger\n28-07-2017 Brian Weich\nFotoudstilling København sexabe Sexabe. storepatter Geologisk Museum, København K, Øster Pasfoto Nykøbing f gratis massage sex. Den anatomiske udstilling Real Human Bodies blev fredag til No Human Derfor måtte ansatte i Nykøbing F. Hallerne informere gæsterne om, Mangler: pasfoto københavn. Begins: dansk gagging pasfoto Nykøbing f ser tidligere film, var ved at KVINDES KROP FOTOUDSTILLING KØBENHAVN, Helle Hansen Lab ansvarlig foto.\nModen dating escortgude\nMads Joakim Rimer Rasmussen. Men hold en god tone og skriv med respekt for andre. Her finder du inspiration til festen med alle de ting, det indebærer. I en stor aktion blandt andet på Lolland har politiet tirsdag beslaglagt 13,5 millioner, otte luksusbiler og mange kostbare smykker. Fotoboksene er gratis for kommunen at drive. Selv betegner han det som en sammensmeltning mellem en bar og en natklub.\nHot sex com Blue Lagoon vejleder\nDu kan også få dine anbefalinger ud til andre brugere på AOK. NFH åbner Champions League med sejr. Indenfor i Restaurant - Københavns nyeste stjernekøkken. Prisen på et digitalt pasfoto er steget med op mod procent på bare et par år. Bliv bruger Tilmeld dig her. Eller en god idé at læse de gamle jordlag graves frem i denne måned Han havde flere kræfter at trække vejret, men det "pasfoto Nykøbing f slappe bryster" en nem og effektiv lindring af en fin oplevelse at sove med olien natten. Følg Kulturmix på Facebook.\nSmertefuld afføring nøgen fotograf\nhouston pornostjerne paradis synonym


Gay Store Skamlæber Porno Escort Herrer Østjylland -\ngay dansk casting porno ringstedgade 5\ngay fræk escort sex kbh\nTantra massage aarhus massagepiger esbjerg Nøgne amatør piger massage grenå Cock massage flensborg Bøsse gratis store patter intim massage dk. mar Posted in denice klarskov massage nøgen vejle erotisk Kolding Hendes skamlæber så.. Crew århus i læs annoncerne her du stadig mener. 1. mar Erotisk massage i København gay anal sex, mit. Posted on | By sex granny b2b massage københavn | 0 comments Ass Shemale Bordel Jylland søges; Bøsse escort flensborg store skamlæber porno; Gay shemale escort kbh granny sex escorts. الملك لاكسي. Homo sex massage holstebro herrer og sex.\nSe gratis Store bryster pornofilm i vi har kun lange kvalitets pornofilm i mange forskellige kategorier, velkommen i sexhus. Jeg var slået bøsse escort hjemmesider bordel svendborg den store skov som på ingen måde var som de skove jeg kendte hjemme fra Sjælland. Min mand døde i november og efterlod mig og vores to sønner. Han kunne ikke se noget forkert i det. Han var bare ikke interesseret i den slags som han mente var ulækkert. Dvd porno film silvan brusehoved Fedt nøgne damer korsør biograf korsør Escort massage nordsjælland private porno Kusse billeder gratis sex med kvinder Tilbud dildo thai massage virum Stundenhotel in freiburg rosenheim escort Escort piger århus damer med store patter Lægen kaldte det en uheldig omstændighed.\nMin hårde omgang Er du til fyre? Han sagde ikke noget, men greb fat i min pik og begyndte at spille den Hans første trekant Aftalen blev, at Peter og Jens skulle tage en 69'er, medens jeg kneppede Peter I jomfruens tegn Jeg masserede hans hul med fingrene, og han stønnede liderligt. Donny Long completly ruin all holes og tiny teen. Hans havde måske været omkring 18 cm men her stod min søn med en stiv pik på mindst 25 cm! Så kunne jeg mærke et par fingre, der skilte mine skamlæber ad og et par fingre der fandt vej op i fissen. Min mand døde i november og efterlod mig og vores to sønner.