Universitets avisen. Hiphop og håndholdt computer KØBENHAVNS UNIVERSITET - PDF\nUniversitets avisen. Hiphop og håndholdt computer KØBENHAVNS UNIVERSITET\nDownload "Universitets avisen. Hiphop og håndholdt computer KØBENHAVNS UNIVERSITET"\nIvar Mathias Steensen\n1 KØBENHAVNS UNIVERSITET Universitets avisen Hiphop og håndholdt computer FOTO: JOACHIM RODE Med et mobilt læringsprojekt for folkeskoleklasser i Århus og København, er Humaniora med blandt frontløberne inden for de nyeste eksperimenter med højteknologisk læring Læs side 7 Fire nye uddannelser på vej på KU Det Humanistiske Fakultet har søgt Videnskabsministeriet om lov til at oprette tre nye overbygningsuddannelser og en ny bacheloruddannelse. Fakultetet håber at uddannelserne vil kunne blive udbudt fra og med næste studieår. LÆS SIDE 3 Penthouse i børnehøjde Højt over byens tage genlyder luften af hvin, Peter Edderkop og pludren. Universitetsavisen har været på visit i Studenterrådets Vuggestue i Krystalgade. LÆS SIDE 6 40 år med kriminologien I medierne er hun en ganske sjælden gæst, og mest kendt i offentligheden er hun måske for sit forslag om elektronisk overvågning af kriminelle. Men i forskningsverdenen er Ulla V. Bondeson en anerkendt kriminolog med internationalt vingefang. LÆS SIDE 8-9 Kampvalg om bestyrelsesposter Læs side 5 Værdigrundlag Læs side 12\n2 2 Universitetsavisen Næse til Sander POLITIK Statsministeren har givet videnskabsminister Helge Sander en næse, skriver B.T. Årsagen er at Sanders billede i en reklametryksag blev bragt sammen med computerfirmaet Hewlett-Packards logo uden at ministeren dog nævnte Hewlett-Packards navn eksplicit i tryksagen. Helge Sander afviser at han har medvirket i et reklamemæssigt fremstød, men vedgår at opsætningen med hans billede og Hewlett-Packards logo kan få folk til at tro det.»i tilslutning til hvad videnskabsministeren anfører, kan jeg oplyse at ministre bør være tilbageholdende med at indgå i reklamemæssige sammenhænge,«lyder næsen fra statsministeren. Guld til Marsmanden P R I S Dronning Margrethe overrakte den 23. september Jens Martin Knudsen Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskabs guldmedalje Jens Martin Knudsen tildeles guldmedaljen for sin særlig fortjenstfulde videnskabelige indsats, specielt inden for studiet af de magnetiske forhold i meteoritter og af overfladen af Mars. Jens Martin Knudsens visioner og originale forskningsindsats kombineret med hans gruppes høje professionelle standard har sikret dansk naturvidenskab en enestående position i udforskningen af Mars der er et af verdens mest fremstående forskningsprojekter. FYRING Bonnén-ballade lukker tænketank Den uafhængige tænketank COMPAS Group hvor ekstern lektorvikar på Statskundskab på Københavns Universitet Preben Bonnén har været direktør, drejer nøglen om på grund af pengemangel og direktørens flossede troværdighed Bionik på Zoologisk Museum UDSTILLING De færreste ved at vulkaners lavatråde har inspireret til opfindelsen af isoleringsmaterialet stenuld og at et økonomisk og velfungerende ventilationsanlæg i Afrika er bygget med termitboet som den oprindelige arkitekt. For første gang i Danmark vises nu en omfattende og enestående udstilling om bionik på Zoologisk Museum. Udstillingen åbnede den 24. september med over 40 historier om bionik. Bionik er når naturens ideer og design viser sig at være oplagte at kopiere eller aflure. Når lægen eller ingeniøren, biologen, fysikeren og designeren trækker på hinanden i et tværfagligt samarbejde og udvikler nye opfindelser og produkter med rod i naturen. Der er tale om en ny og anderledes måde at illustrere naturens påvirkning og indflydelse på menneskets hverdag. Udstillingen minder mere om en kunstudstilling end en traditionel udstilling på et naturhistorisk museum og viser naturens indbydende former og design og de konkrete og nogle gange kendte produkter det har affødt. Bionik-udstillingen varer frem til 7. august Der er gratis adgang for alle ansatte ved KU. Ingen kritik af taxametersystem POLITIK Taxametersystemet er ikke skyld i et faldende fagligt niveau på landets universiteter, skriver videnskabsminister Helge Sander i et svar til Enhedslistens forskningsordfører Pernille Rosenkrantz-Theil der havde stillet spørgsmål til ministeren på baggrund af en række artikler i Morgenavisen Jyllands-Posten.»Der er ikke fundet belæg for at kvalitetsniveauet er sænket på grund af bevillingssystemet,«skriver ministeren som også hæfter sig ved at formanden for Rektorkollegiet Linda Nielsen og OECD bakker op om den omstridte taxameterordning. Det gør dog indtryk på ham at nogle undervisere bevidst undlader at dumpe studerende af økonomiske årsager:»hvis der er undervisere som devaluerer uddannelser, er det helt uacceptabelt, og universitetsledelsen skal gribe ind.«i foråret nedsatte ministeren et udvalg som skal komme med forslag til at forenkle og forbedre taxametersystemet. Udvalgsarbejdet forventes færdigt inden nytår. NIAS får nye ejere EJERSKIFTE Efter næsten 40 år som selvstændigt nordisk institut med adresse på Københavns Universitet overgår NIAS-Nordisk Institut for Asienstudier til nyt ejerskab. Den nye ejerkreds består af KU, CBS og Lunds Universitet. Det forventes yderligere at en kreds af nordiske universiteter vil slutte sig til ejerkredsen. NIAS fungerer som et sektorforskningsinstitut der arbejder med den politiske, økonomiske og sociale udvikling i det moderne Asien. NIAS fortsætter som et fagligt uafhængigt, nordisk institut med egen bestyrelse. Den nordiske finansiering fortsætter mens der også vil komme bidrag fra den nye ejerkreds. Instituttet vil bruge den nye Øresundsplatform til at styrke samarbejdet ejerne imellem og til at videreudvikle sine nordiske aktiviteter. Rektorerne for KU, CBS samt Lunds Universitet underskriver 6. oktober aftalen om det fremtidige samarbejde omkring NIAS. Herefter vil NIAS fra 1. januar 2005 blive officielt indlejret på KU med administrativ tilknytning til Det Samfundsvidenskabelige Fakultet. Se mere på Af Jeppe Dong Abrahamsen Ekstern lektorvikar ved Statskundskab på Københavns Universitet Preben Bonnén kan fra 31. oktober ikke længere kalde sig direktør for tænketanken COMPAS Group Institut for Forsvarspolitiske Studier. Bestyrelsen har nemlig besluttet sig for at lukke det nye institut efter at der er sået tvivl om direktørens troværdighed. Selv mener Preben Bonnén nu ikke at der er tale om en fyring.»en fyring er når man bliver afskediget i vanære og på gråt papir. Det er ikke tilfældet her, men jeg er da selvfølgelig ked af hele situationen,«siger Preben Bonnén som pointerer at lukningen af COMPAS Group er sket i fuld enighed mellem bestyrelsen og ham. Ifølge instituttets bestyrelsesformand Lars Erslev Andersen er det dog en sandhed med modifikationer.»det er korrekt at beslutningen er truffet i enighed med Preben Bonnén, men man kan så også sige at den nok var blevet truffet under alle omstændigheder,«siger han. Substans i anklager Det var to artikler i dagbladet Politiken der fik lavinen til at rulle. Heri blev Preben Bonnén beskyldt for at have pyntet sig med lånte fjer og overdrevet tænketankens canadiske forbindelser. Det fik både COM- PAS Groups bestyrelse, ledelsen på Institut for Statskundskab på Københavns Universitet og Morgenavisen Jyllands-Posten hvor han flere gange har brugt forkerte titler når han har skrevet analyser om forsvarspolitik, til at bede Preben Bonnén om en forklaring. Universitetsavisen tog sagen op i sidste nummer hvor Bonnén beskrev Politikens anklager som»en ukorrekt stramning af fakta«, samtidig med at han hævdede at både bestyrelsen i COMPAS Group og Morgenavisen Jyllands-Posten var tilfredse med den forklaring han havde givet dem.»det er simpelthen ikke korrekt. Den redegørelse som Preben Bonnén har givet bestyrelsen, har vist sig på nogle punkter ikke at holde vand. Den lidt ubehageligt vinklede artikel i Politiken rummede altså noget substans,«fastslår Lars Erslev Andersen og tilføjer.»jeg ved ikke hvorfor Preben Bonnén har en anden opfattelse, for vi har i bestyrelsen klart givet udtryk for over for Preben Bonnén at redegørelsen ikke er tilfredsstillende.«forklaringsproblem»bestyrelsen kan konstatere at den vision som Preben Bonnén har haft sammen med nogle folk i Canada omkring realiseringen af en tænketank strengt taget ikke er kommet meget længere end til et samarbejde omkring nogle udgivelser, et navn samt en postadresse. Det er hamrende uheldigt og kritisabelt,«mener bestyrelsesformand Lars Erslev Andersen. Også Morgenavisen Jyllands-Posten har indstillet samarbejdet med Preben Bonnén, og avisen har ikke foreløbig nogen planer om at genoptage det, oplyser redaktionschef John Hansen. Også over for Institut for Statskundskab har Preben Bonnén lidt af et forklaringsproblem. Studieleder Hanne Nexø Jensen venter nemlig stadig på det opdaterede cv og de kopier af hans eksamensbeviser som ledelsen bad Preben Bonnén om at sende. Det er nu tre uger siden. Først når de er ledelsen på Statskundskab i hænde, kan Hanne Nexø Jensen sige om Preben Bonnén fortsat vil være ekstern lektorvikar i International Politik på KU.»Men vi kan ikke fyre folk blot med henvisning til at de er fyret et andet sted,«understreger Hanne Nexø Jensen. Preben Bonnén forklarer sig med at han har haft meget travlt:»men når jeg kommer til København næste gang, vil jeg tage dem med og aflevere dem personligt,«siger Preben Bonnén. Ingen penge Preben Bonnéns tvivlsomme forklaringer har givet dødsstødet til COMPAS Groups i forvejen skrøbelige økonomi.»med den blæst instituttet har været ude i, er det for os i bestyrelsen ikke realistisk at der vil komme den større økonomiske saltvandsindsprøjtning som er nødvendig,«siger bestyrelsesformand Lars Erslev Andersen som set i bakspejlet ærgrer sig over sagen.»ideen om en uafhængig tænketank var både god og rigtig, men jeg havde da nok i dag ønsket at jeg havde være mere grundig i min research inden jeg sagde ja tak til at gå ind i bestyrelsen. Det stiller også bestyrelsen i et uheldigt lys at vi på den måde har været med til at markedsføre noget der baserer sig på en canadisk forskningsenhed der ikke eksisterer. Det kan da ikke andet end se lidt dumt ud,«erkender han, men understreger at han ikke anfægter Bonnéns integritet som forsker. Preben Bonnén er dog langt fra en slagen mand. Tværtimod har han stadig bevaret håbet om at starte på ny selv om COMPAS Group nu lukker.»at tænketanken nu bringer sine aktiviteter til ophør, skal ikke betragtes som det endelige punktum,«understreger han.\n3 Universitetsavisen nye fiskearter i Danmark FISKEFORSKNING 246. Så mange fiskearter findes der i Danmark ifølge en ny oversigt udarbejdet af fiskeforskere fra Zoologisk Museum. Her har man i årevis indsamlet oplysninger om nye og sjældne fisk i Danmark. Henrik Carl, Jørgen G. Nielsen og Peter R. Møller fra Zoologisk Museum har nu på baggrund af den indsamlede viden udarbejdet en revideret oversigt over den danske fiskefauna. 31 nye arter er kommet til i de sidste 30 år. På billedet ses Henrik Carl med en sølvkarpe der er en af de nye fiskearter der svømmer rundt i Danmarks have. USG vokser SPORT Københavns Universitets idrætsforening USG er kommet rigtig godt fra start i den nye sæson. Hele deltagere har meldt sig til de 42 idrætsgrene med mere end 250 niveauinddelte hold som USG har på programmet. Det er cirka 500 flere tilmeldte end samme tid sidste år. Denne statistik betyder at USG nu er landets største idrætforening og slår dermed den nærmeste konkurrent Aarhus Universitetssport på målstregen. Ifølge idrætsinspektør Ebbe Rasmussen skyldes den store fremgang at USG har skabt en ukompliceret foreningsform og råder over mange fagligt dygtige trænere og instruktører på alle niveauer. Se mere på HUMANIORA De nye uddannelser Fire nye Forskningsformidling og medier Adgangskrav: BA fra Samfundsvidenskab, Humaniora, Naturvidenskab eller Sundhedsvidenskab. Uddannelsens indhold: Uddannelsen vil bestå af syv moduler: Medie- og kommunikationsteori Samfund, kultur, modtagere Praktisk formidling Samfund, kultur, systemanalyse Valgfrit emne (fx konceptudvikling, branding, mundtlig formidling, internationale medieforhold m.m.) Praktisk AV-formidling Speciale Erhvervsprofil: Det er meningen at uddannelsen skal kvalificere kandidater til et job inden for kommunikation og formidling både i det offentlige, i det private erhvervsliv, forskningsvirksomheder og mediebranchen. uddannelser på vej Virksomhedshumaniora Adgangskrav: BA fra Samfundsvidenskab eller Humaniora. Uddannelsens indhold: Uddannelsen vil bestå af seks moduler: Introduktionsforløb (grundlæggende organisationsteori samt analyse og rådgivning af organisationer) Læring og organisation Den kommunikerende organisation Valgfrit temamodul (herunder obligatorisk modul med virksomhedsetik) Praktik Speciale Erhvervsprofil: Det er meningen at uddannelsen skal kvalificere kandidater til et job inden for kommunikation, organisation, uddannelse og Human Resource Management både i det offentlige og i det private erhvervsliv. Det Humanistiske Fakultet på Københavns Universitet har søgt Videnskabsministeriet om lov til at oprette tre nye overbygningsuddannelser og en ny bacheloruddannelse. Fakultetet håber at uddannelserne vil kunne blive udbudt fra og med næste studieår TEGNING: BOB KATZENELSON Islamiske studier Adgangskrav: BA i blandt andet mellemøstlige sprog, religion, antropologi, sociologi, politologi, etnologi, jura og teologi. Uddannelsens indhold: Uddannelsen vil bestå af seks moduler: Islamisk jura Shia-islam Islam i det 20. og 21. århundrede Islam i Danmark og Europa Islam, kristendom og jødedom Praktik Erhvervsprofil: Det er meningen at uddannelsen skal kvalificere kandidater til et job inden for det offentlige (fx integrationsarbejde, forskning og undervisning), bistandsorganisationer, i det private erhvervsliv (fx eksport, personalepleje, kommunikation og formidling) og mediebranchen. Af Jeppe Dong Abrahamsen Det Humanistiske Fakultet har i et stykke tid barslet med ideen om en familieforøgelse. Nærmere bestemt i form af tre nye toårige kandidatuddannelser og en bacheloruddannelse. Idéen har udmøntet sig i en konkret ansøgning som nu er sendt til godkendelse i Videnskabsministeriet. Det er kandidatuddannelser i forskningsformidling og medier, virksomhedshumaniora og islamiske studier og en bacheloruddannelse i Balkanstudier der er på tapetet. Formålet er at studerende fra stort set alle fakulteter dermed kan lægge en uddannelse ovenpå den BA-grad de måtte have i forvejen. Helt i den nye universitetslovs ønskede ånd om øget tværfaglighed. Færdige kandidater fra de nye toårige overbygningsuddannelser vil få titlen cand. mag. uanset hvilken bachelorgrad de har i forvejen. Professor ved Afdelingen for Film- og Medievidenskab Stig Hjarvard er primusmotor for den planlagte uddannelse i forskningsformidling og medier:»efter min mening har Københavns Universitet gjort for lidt ud af at ikke-humanister kan formidle det de har lært. At være i stand til at kombinere faglige og formidlingsmæssige kvalifikationer er noget vi vil kunne levere, og noget som i høj grad er efterspurgt. Ikke mindst naturvidenskaberne vil få glæde af det her,«pointerer Stig Hjarvard. Stor efterspørgsel Også virksomhedshumaniora vil få til huse på det nye sammenlagte Institut for Medier, Erkendelse og Formidling. Virksomhedshumaniora kan dog dårligt kategoriseres som et helt nyt fag. I dette studieår er der nemlig et etårigt studiemønster i faget hvor der bliver udbudt fire BA-tilvalgskurser. Alle kurser er fuldt optegnede. Det er blandt andet temaer fra det studiemønster der indgår i den nye kandidatuddannelse.»mange studerende har ønsket at få en klarere defineret jobprofil som kan give dem bedre chancer på arbejdsmarkedet,«fortæller Jan Riis Flor, institutleder på Medier, Erkendelse og Formidling. Stor efterspørgsel blandt de studerende er dog ikke nok. For at få en ny uddannelse godkendt af ministeriet er det vigtigt at kunne anskueliggøre at der er et samfundsbehov for uddannelsen, oplyser studiechef på Det Humanistiske Fakultet Bitta Nielsen. Det har de ikke svært ved på Carsten Niebuhr Instituttet hvor den nye overbygning i islamiske studier skal høre hjemme.»der er enormt stort pres på instituttet fra mediernes side. Da du ringede, tænkte jeg som en selvfølge at det var en journalist, og det var det jo også. Derfor er der brug for flere der er uddannet med en empirisk viden om de her ting,«siger lektor og vicestudieleder på Arabisk, Jakob Skovgaard- Petersen. Ifølge den nye gymnasiereform bliver det tilmed obligatorisk for eleverne at lære om islam. Tidligere fandtes der en overbygning i arabisk, men med krav om at man mestrede det arabiske sprog. Det er ikke en nødvendighed i den nye uddannelse. Det Humanistiske Fakultet forventer svar fra ministeriet senest 1. december i år. Balkan-studier Adgangskrav: Gymnasial uddannelse. Ansøgning igennem Den Koordinerede Tilmelding. Uddannelsens indhold: Uddannelsen er treårig og vil bibringe de studerende en bred viden om Balkan-områdets historie, kultur, geografi og samfundsforhold. Desuden skal de studerende specialisere sig i ét af områdets sprog: græsk, albansk, bulgarsk og serbokroatisk. Erhvervsprofil: Med en BA-grad i Balkan-studier kan man blive optaget på kandidatuddannelsen i det valgte sprogs filologi og litteratur samt i balkanistik. Andre overbygningsuddannelser disse bachelorer med fordel kunne læse, er statskundskab, økonomi, jura, kommunikation, pædagogik og de merkantile fag på Handelshøjskolen. Studienævnet forestiller sig at en kandidat med en BA-grad i Balkan-studier kan få arbejde både i det offentlige, i det private erhvervsliv, organisationer, mediebranchen og ikke mindst EU. Kilder: Studiebeskrivelser fremsendt til Videnskabsministeriet af Det Humanistiske Fakultet på Københavns Universitet.\n4 4 Universitetsavisen NOBELPRISMODTAGER Ferring bejler til Agre»Medicinalfirmaet Ferring har bedt forskeren dr. Peter Agre (...) om at bistå sig i udviklingen af et nyt lægemiddel til behandling af inkontinens. (...) Under et nyligt danmarksbesøg fortalte Peter Agre nyheds-websiten Fredag Formiddag, at han håber på, at det vil lykkes at udvikle et nyt lægemiddel, der kan holde vandladningen tilbage i en periode på to til fire timer. Det vil give mennesker med inkontinens større bevægelsesfrihed - uden at skulle frygte for ufrivillig vandladning.«politiken, 27. marts Københavns Universitet har haft besøg af Peter Agre, der vandt nobelprisen i kemi Agre ser helst sig selv som en helt almindelig forsker der pludselig er blevet interessant selv for sine teenagebørn FOTO: LIZETTE KABRÉ En ikke helt almindelig fyr Af Rasmus Kragh Jakobsen er bare en helt almindelig fyr,«siger»jeg Peter Agre der har tillagt sig et veltrimmet gråt fuldskæg siden han sidste år vandt nobelprisen i kemi. Han har lige gæstet København fordi det lykkedes formanden for Biologisk Selskab, Dan Klærke, at booke Agre på hans Scandinavian tour med Lund som næste stop. Derfor sidder Agre i lobbyen på Hotel Admiral i København en regnvåd tirsdag og underholder med at han oven i købet aldrig har været særlig god til kemi.»jeg troede de havde ringet til den forkerte fyr,«griner han.»min far var kemiker, måske var det ham de skulle have haft fat i.«helt uforberedt var Peter Agre nu næppe. Ni år i træk var han blevet inviteret til Stockholm for at holde foredrag, og han nærede et hemmeligt håb om at det betød at han lå lunt i svinget til en nobelpris.»men man ved aldrig,«siger han og fortæller smilende om den morgen telefonen ringede.»de ringer altid om formiddagen i Stockholm inden pressekonferencen. Så klokken var 5.30 om morgenen, og jeg sov i min seng. Når telefonen ringer tidligt om morgenen i nobelugen, vågner alle forskere og tager den. I den anden ende lød en alvorlig kvindestemme: Dette er et vigtigt opkald fra Stockholm til professor Agre. Er De professor Agre? Jeg svarede ja, og hun sagde lige et øjeblik, og så kom nobelpriskomiteen på og lykønskede mig.«agre omfavnede sin kone, og deres jubel vækkede datteren. Så blev det ellers en travl dag. Komitéen havde lige til slut sådan oh by the way advaret Peter Agre om at de holdt pressekonference om et kvarter og han skulle gøre sig klar.»jeg spurtede ind i brusebadet og næsten tør med tøjet halvt på begyndte telefonerne at ringe, og få minutter senere bankede journalisterne på døren og sådan endte mit liv som almindelig borger,«siger Agre. Blindt held Peter Agre fik nobelprisen for at have opdaget vandkanaler, kaldet aquaporiner, der sidder i de fleste cellers membran og lukker vand ud og ind som en slags molekylært vandrørssystem. Det er helt fundamentale funktioner hos mikroorganismer, planter og dyr, men alligevel havde ingen opdaget vandkanalerne tidligere.»flere grupper havde prøvet at finde vandkanalerne, men det var mislykkedes for dem,«siger Peter Agre. Det var selvfølgelig fint at lykkes hvor andre havde fejlet, men endnu vigtigere var det at Agre med sin opdagelse ophævede en flere generationer lang debat blandt fysiologer og biokemikere. Når tårerne triller ned af kinderne eller munden løber i vand, er det kroppen der pludselig frigiver en masse væske. Men hvordan kommer vandet strømmende? Simpel diffusion kan være en del af svaret, men det kan hverken forklare hvordan vores øjne pludseligt fyldes med vand eller at vores nyrer filtrerer mange liter vand hver dag. Der var feltet gået i hårdknude, da Peter Agre kom ind fra sidelinjen. Agre arbejdede som blodlæge på noget helt andet at oprense Rhesus proteiner, som er årsag til at moderens blod engang imellem angriber fosteret. En urenhed blev imidlertid ved med at forurene Agres oprensninger. Hvor mange andre forskere ville have ignoreret urenheden, var Agre nysgerrig og fulgte sit instinkt der bød ham at kigge nærmere, og jo mere han kiggede, des mere nysgerrig blev han. Det viste sig at andre havde fundet lignende proteiner i nyreceller, i øjet hos kødkvæg og i planter alt sammen vandtransporterende væv men ingen vidste hvad funktion det havde. Så foreslog en nær kollega og ven at urenheden kunne være et fundamentalt vandtransportmolekyle.»vi testede hypotesen ved at udtrykke det i frøæg der normalt er uigennemtrængelige for vand, og bom der var det,«siger Peter Agre med lysende øjne det øjeblik den 8. oktober 1991.»Det er på sin vis ironisk at rent og skært held fører til at en uerfaren forsker kan komme med svaret på en lang gåde. Men det er det smukke ved videnskab det er lidt ligesom udskiftningsspilleren der på grund af en skade kommer på banen i finalen om verdensmesterskabet og scorer det afgørende mål.jeg er ser mig selv som en gennemsnitlig forsker med ekstraordinært dygtige kolleger, og det er vores samlede visdom som gør os alle til meget bedre forskere.«men hvad har det så betydet for hans liv at blive en af stjernerne?»tja, hunden elsker mig ikke mere end før. Jeg tror mine børn for første gang i deres liv har opdaget at jeg ikke er sådan et flop som de altid har ment,«siger Agre med et stort grin.»det er dog nemt at tage sig selv for seriøst, og det vil jeg undgå. Nogle ting er nye som fx dette interview og offentlighedens interesse i hvem jeg er og hvad jeg tænker. Jeg prøver at være ansvarlig, for jeg er bare et almindeligt menneske.«give bolden videre Men der er også ting Agre brænder for, og nu hvor nobelprisen betyder at folk lytter, vil han også bruge den stemme han har fået. Det gælder især den tredje verdens problemer, og Agres laboratorium forsker i aquaporiner hos malariaparasitten og forureningen af miljøet. Agre vil også dele videnskaben med offentligheden. Det har fx chokeret ham at læse at 80 procent af alle amerikanere tror at dinosaurer og hulemennesker levede samtidig på grund af The Flintstones.»Det er til dels vores skyld. Vi videnskabsfolk har været for dårlige til at dele vores viden med offentligheden, og når vi gør det gør vi tingene alt for komplicerede og fortæller om alle detaljerne,«siger han.»nogle gange har man bare brug for det vigtige. Jeg ved fx ikke hvordan en telefon virker, men jeg forstår princippet og ved hvilke knapper jeg skal trykke på. Jeg vil gerne dele videnskaben med offentligheden fordi det er så vigtigt at almindelige borgere forstår at skattepengene gør en stor forskel for menneskeheden. At det ikke bare er arrogante forskere som laver ligegyldige ting. Det kommer tilbage til os alle sammen, vi ved bare ikke om der går et eller 25 år.«idealismen skinner også igennem når Agre giver et råd til en ung videnskabsmand.»videnskab er ikke for alle. Men hvis du holder af eventyr, at se noget ingen har set før, ejer evnen til at koncentrere dig, og hvis du vil bidrage med noget godt til menneskeheden, så er videnskab tiltalende,«siger han.»hvis du har de evner og en trang til at gøre noget godt, så go for it og bliv ved, giv ikke op, giv den hele armen.«han er selv et godt eksempel på at man aldrig bør miste sin nysgerrighed. For ti år siden stod der i lærebøgerne at vand bare sivede ind i cellerne uspecifikt, men nu ved man at der er et molekylært vandrørssystem i stort set alle organismer. Det er en fundamental viden der som al anden af den slags grundlæggende viden er til at bygge videre på.»vandkanalerne bliver ikke svaret på kræftens gåde, men de vil være nyttige på mange af biologiens områder. Man har hørt meget om dem det sidste år på grund af nobelprisen, men faktum er at de snart er blot endnu en bog på hylden i biblioteket,» siger Peter Agre.»Men de er der for evigt nu, og videnskabsmænd om 200 år vil kunne bruge den information til ting jeg slet ikke kan forestille mig. Så vi har gjort noget for første gang nogensinde og efterladt en permanent arv. Og det er jeg virkelig glad for.«rasmus Kragh Jakobsen er freelance journalist, cand.scient.\n5 VALG Universitetsavisen Din stemme er vigtig»den bestyrelse, som tiltræder 1. januar 2005, får som sin første opgave at vedtage en ny vedtægt for Københavns Universitet. Denne vedtægt skal bl.a. fastlægge den fremtidige ledelsesesstruktur, hvilke organer der skal være, og hvordan der skal findes medlemmer til dem. Det er med andre ord så vigtigt som nogensinde før, at vi får et godt valg med gode kandidater og en høj valgdeltagelse.«linda Nielsen i til samtlige ansatte på Københavns Universitet 20. september Fakta Kanalernes nobelmilepæle 1963: Alan Hodgkin og Andrew Huxley for deres ionteori og forklaring af hvordan nerveceller kommunikerer med hinanden, muskler og kirtler. 1991: Erwin Neher og Bert Sackman for patch clamp teknikken hvormed man kan måle de utroligt små elektriske strømme der løber igennem en enkelt kanal. 1997: Jens C. Skou for opdagelsen af pumpen Na+/ K+-ATPase der transporterer Kalium- og Natriumioner tilbage over cellemembranen efter signalering. 2003: Peter Agre og Roderick MacKinnon for opdagelsen af kanaler i cellemembraner der er vigtige for transport af salte og væsker. Biologisk Selskab Biologisk Selskab blev stiftet i 1896 og har haft flere af vores største videnskabsmænd i bestyrelsen bl.a. Vilhelm Johannsen, August Krogh og Johannes Fibiger. Det har fra begyndelsen været centralt at invitere spændende forskere fra udlandet, men i dag hvor informationen udbredes så hurtigt, handler møderne mere om at skabe kontakter og få et skud inspiration til de unge forskere end at få adgang til den seneste forskning. I foråret 2003 holdt Roderick MacKinnon foredrag kort før han fik nobelprisen, og Selskabet har således haft glæde af begge de to vindere. Kanalforskning i Danmark Thomas Zeuthen og Dan Klærke forsker bl.a. i aquaporinernes selektivitet på Panum Instituttet ved Københavns Universitet (Klærke er i dag professor ved KVL). Professor Søren Nielsen, Aarhus Universitet, har samarbejdet med Peter Agre fra første færd og bl.a. fundet ud af præcis hvor aquaporinerne findes. Professor Søren Peter Olesen, Panum Instituttet, forsker ligesom professor Erik Hviid Larsen, August Krogh Instituttet, i ionkanaler som tog den anden halvdel af nobelprisen ved Roderick MacKinnon. Peter Agre Peter Agre er født 1949 i en idyllisk lille norsk by i det sydlige Minnesota, USA. Begge forældre stammer har rødder i Skandinavien, og Peter Agre kalder sig selv en nordmand af Den nye Verden. I Minnesota var lægeuddannelsen den bedste vej til et godt liv, og ligesom sine brødre blev Agre ansporet af sin far til at blive læge. Den tredje verdens problemer optog ham, og under et forskningsprojekt omkring kolera opdagede han et talent og en glæde ved forskning. Han blev uddannet fra Johns Hopkins University School of Medicine i Baltimore hvor han har været ansat siden I 1985 så han aquaporinen for første gang, men den forblev et sideprojekt frem til 1991 hvorefter laboratoriets fokus drejede fuldstændig over på vandkanalerne. Siden er det lykkedes Agre og andre at identificere 12 menneskelige vandkanaler der udfører funktioner forskellige steder i kroppen fx i nyrerne, blodcellerne, svedkirtlerne, øjnene, munden og hjernen. Roderick MacKinnon Peter Agre delte nobelprisen, æren og de ti mio. svenske kroner med Roderick MacKinnon der bestemt heller ikke er nogen helt almindelig forsker. Midt i 90 erne opsagde han sin stilling på Harvard et job mange forskere ville sælge deres bedstemor for for at begynde forfra. Han havde allerede en glorværdig karriere, men var overbevist om at de dybe svar skulle findes ved at se ionkanalerne. Han lærte derfor den meget krævende teknik kaldet Röntgen-krystallografi fra bunden, og med denne teknik chokerede han i 1998 forskningsverdenen ved at afsløre en ionkanal atom for atom, en præstation ingen troede mulig. Derefter tog det kun nobelkomitéen 5 år at nå frem til ham. Kampvalg om bestyrelsesposter Tillidsfolk udfordres af professorer og alternativ TAP-liste til valget om de interne bestyrelsesposter. Af Richard Bisgaard Skal der føres fagforenings- og studenterpolitik i den nye bestyrelse for landets største og ældste universitet? Det spørgsmål ser ud til at blive det helt store stridspunkt i de kommende ugers valgkamp om hvem der skal besætte de fem interne poster i den 11 mand store bestyrelse som tiltræder 1. januar næste år. Selv om fristen for opstilling af kandidater endnu ikke var udløbet ved deadline for denne avis, kan det allerede nu konstateres at der bliver kampvalg om posterne blandt de ansatte. Indtil videre har fem kandidater således meldt sig til de to VIP-sæder, og to kandidater til den ledige TAP-stol. Til gengæld er der lagt op til fredsvalg om de to studenterstole medmindre der i sidste øjeblik før opstillingsfristens udløb 1. oktober melder sig modkandidater til Forenede Studenterråds to kandidater. Professorer mod tillidsfolk Blandt de 2500 VIPer ser kampen ud til at komme til at stå mellem universitetets to mest markante tillidsfolk på den ene side og tre fremtrædende professorer på den anden. I alt fald har kredsen af fællestillidsrepræsentanter opstillet to lister i valgforbund; en liste for de tørre fag (HUM, JUR, SAMF OG TEO) med fællestillidsmand og lektor i fransk Henrik Prebensen som spidskandidat og lektor Mie Femø Nielsen fra Nordisk som 1. suppleant; og en liste for de våde fag (NAT og SUND) med AC-fællestillidsmand og lektor i molekylærbiologi Leif Søndergaard som spidskandidat og SUND-fællestillidsmand, lektor og dr.med. ved Medicinsk Fysiologisk Institut Jesper Brahm som 1. suppleant.»vi stiller op for at give bedst mulig information om medarbejderne til bestyrelsen; for at give bedst mulig information om bestyrelsesarbejdet til medarbejderne; fordi vi ved at vi har de nødvendige netværk; og fordi vi mener vi har viden, kompetencer og erfaringer inden for bestyrelsens opgaveområder,«lyder den kortfattede version af valggrundlaget som blev præsenteret på to opstillingsmøder på humaniora og sundhedsvidenskab for nylig. Som modkandidater har foreløbig meldt sig to professorer fra SUND, nemlig dr.med. Søren-Peter Olesen fra Medicinsk Fysiologisk Institut, og dr.med. Bjørn Quistorff fra Institut for Medicinsk Biokemi og Genetik. Og på Det Juridiske Fakultet bekræfter professor i arbejdsret Jens Kristiansen rygterne om at han også forventer at melde sig som kandidat. Om de tre professorer kan enes om at oprette et alternativt valgforbund til tillidsmændenes ditto, vides ikke da de ikke har talt sammen endnu. Men at de hurtigt vil kunne enes om at tillidsfolk ikke hører hjemme i en bestyrelse, er der næppe tvivl om. Som Bjørn Quistorff udtrykker det:»jeg mener det er afgørende at VIP-repræsentationen i bestyrelsen på overbevisende måde kan forklare, og om nødvendigt forsvare, universitetets akademiske væsen og ikke mindst de særlige vilkår som må være til stede for at undervisnings- og forskningsopgaverne kan løses optimalt. Efter min opfattelse bør bestyrelsesopgaven netop ikke varetages ud fra et fagforeningssynspunkt, og det tror jeg vil være vanskeligt for tillidsmænd at undgå, på trods af deres i andre sammenhænge uomtvistelige kvaliteter.«samme synspunkt gav lektor Finn Berg Rasmussen fra Niels Bohr Instituttet udtryk for i et læserbrev i sidste avis, og hvad Henrik Prebensen og Leif Søndergaard har at sige hertil, fremgår af deres svar på debatsiderne i dette nummer. Institutadministrator mod tillidskvinde Blandt de 2500 TAP er er der lagt op til akkurat den samme diskussion som hos VIP erne.»vi finder ikke at TAP- og A- TAP gruppen (kontor-, laboratorie-, museums- IT- og bibliotekspersonale) skal repræsenteres af en tillidsrepræsentant idet bestyrelsens arbejde ikke skal tage udgangspunkt i faglige synspunkter, men i langt bredere funderede holdninger. Tillidsrepræsentanters og dermed også snævre fagspecifikke synspunkter må tilgodeses via samarbejdsudvalgene,«hedder det således i en mail som er blevet flittigt rundsendt til potentielt interesserede TAP er i ugen op til opstillingsfristens udløb. Bag mailen står institutadministrator på Statskundskab Flemming Sture Juelsholt der på den måde har skabt tilslutning til at opstille en bred tværgående TAP-liste.»Det er endnu ikke afgjort hvem der skal være spidskandidat og hvad grundlaget præcist skal være. Men vi prøver at lave et alternativ til tillidsfolkenes liste«, siger Flemming Sture Juelsholt. Hermed hentydes til den prioriterede kandidatliste som gruppen af TAP-tillidsfolk har anmeldt. Spidskandidat er HKfællestillidsrepræsentant Ingrid Kryhlmand efterfulgt af Ole Bested fra Metal og nuværende medlem af Konsistorium, Joan Lykkeaa fra HK-laboranterne og Poul Erik Krogshave fra Teknisk Landsforbund og næstformand i Hovedsamarbejdsudvalget. Ingrid Kryhlmand indrømmer åbent at hun vil i bestyrelsen for at arbejde for sine kollegers interesser.»nej, jeg kommer ikke i en dobbeltrolle da bestyrelsen jo skal lave noget andet end den daglige ledelse. Den skal udstikke de overordnede rammer og ansætte rektor der så har ansvaret for at uddelegere opgaver nedefter i systemet,«argumenterer Ingrid Kryhlmand. Forenede Studenterråd storfavorit Om der også bliver kampvalg til de to studenterposter, vil vise sig når navnene på alle kandidater til bestyrelsesvalget er offentliggjort mandag 4. oktober. På forhånd er Forenede Studenterråds to kandidater, sociologistuderende Katrine Møller og historiestuderende Rie Kjær Poulsen, dog udråbt til storfavoritter. Forenede Studenterråd er sammenslutningen af fagrådene på universitetet. Alle studerende på Københavns Universitet er sikret mulighed for indflydelse idet organisationen afholder åbne diskussionsmøder, understreger Katrine Møller og Rie Kjær Poulsen»Det er vigtigt for os at repræsentere bredt med de få pladser der bliver de studerende til del, og vi håber at rigtig mange vil være med til at støtte det studenterpolitiske demokrati i det kommende valg,«siger de og pointerer at Forenede Studenterråd er det eneste sted hvor der diskuteres studenterpolitik på tværs af fag og fakultetsgrænser uden at der ligger en partipolitisk holdning til grund.»derfor synes vi selvfølgelig at vi er det bedste bud.«valgfakta De seks eksterne medlemmer af den kommende bestyrelse blev godkendt af videnskabsministeren i begyndelsen af året, og tiden er nu kommet til at vælge de fem interne medlemmer, dvs. to studenterrepræsentanter, to repræsentanter for det videnskabelige personale og en repræsentant for det teknisk-administrative personale. Den bestyrelse som tiltræder 1. januar 2005, får som sin første opgave at vedtage en ny vedtægt for Københavns Universitet. Denne vedtægt skal blandt andet fastlægge den fremtidige ledelsesesstruktur, hvilke organer der skal være, og hvordan der skal findes medlemmer til dem. Fristen for opstilling af kandidater til bestyrelsen er den 1. oktober kl. 14:00. Selve afstemningen foregår fra den 29. oktober til den 12. november, og resultatet af valget offentliggøres den 18. november. Læs mere på\n6 6 Universitetsavisen ET STED PÅ KU Et helt specielt sted»prøv at føle suset når du træder ind af døren. Stemningen er afslappet. Åbenheden og velvilligheden strømmer én i møde. På trods af at jeg afleverer mit barn for sent, på trods af sjap, slud og flyverdragter, og på trods af de nedskårne vikarbudgetter, ja så smiler de til mig og især til mit barn.«citat fra bestyrelsens Velkommen til Studenterrådets Vuggestue. Stedet for KU s allermindste Studenterrådets Vuggestue er en virksomhedsinstitution med fortrinsret for studerende ved Københavns Universitet der har bopæl i Københavns Kommune. Vuggestuen blev oprettet i 1968 og har siden 70 erne været kollektivt ledet. Vuggestuen har som en del af KU også været udsat for forskning hvilket resulterede i en helt ny dagligdag i vuggestuen. Forskningsprojektet blev til bogen: Vuggestue, hverdag og utopi af Jan Kampmann og Peter Ø. Andersen. Læs mere på I BØRNEHØJDE Højt over byens tage har pædagoger og studerende forældre skabt en oase af en vuggestue for KU s børn. Penthouse i børnehøjde Højt over byens tage genlyder luften af hvin, Peter Edderkop og pludren. Universitetsavisen har været på visit i Studenterrådets Vuggestue i Krystalgade Af Lise K. Lauridsen Med udsigt til Regensen og Rundetårn tripper Vitus, Celia og Carl Emil rundt om sandkassen. I modsætning til de fleste af slagsen står sandkassen i Studenterrådets Vuggestue placeret i fjerde sals højde over Krystalgade i Indre By. De nul- til treårige tumler pludrende rundt i septembersolen og ser ikke ud til at lide det mindste af højdeskræk når de titter ud gennem tremmerne over byens tage. Døren står åben ind til Radisestuen hvor ovenlyset falder ind i de enkelt indrettede lokaler. Ditlev Budtz sidder med Naya på otte måneder på armen og giver hende mælk fra en sutteflaske. En pige er klædt ud som sørøver, en anden får en mad og to leger i det indendørs legehus. Alt ånder fred mellem de lyserøde pelargonier og hibiscus der pryder de lyseblå reoler. Universitetsavisens udsendte lader sig med magnetisk kraft synke ned i en af sofaerne for at sludre. Som Katrine der er mor til Alma udtrykker det:»der er en helt anderledes stemning her end i almindelige institutioner. Her siger vi: Skal vi gå ind i stuen?, som om man var hjemme, og ikke ind på stuen som andre steder. Da Alma begyndte for et par uger siden, sagde personalet Velkommen hjem fordi vores ældste søn Elias på fire også har gået her,«forklarer Katrine Raun der netop er blevet færdig på teologistudiet. Overskudsbørn Mindst en af forældrene skal have årskort til KU for at få plads til et barn i Studenterrådets Vuggestue. At forældrene er universitetsstuderende betyder en relativt privilegeret og ustresset tilværelse for de 32 børn på vuggestuens tre stuer, og det kan mærkes på stemningen på de to etager, forklarer Ditlev Budtz der har været ansat i vuggestuen i 6 år. Chefens kontor ligger øde hen på tredje sal, men som en reminiscens af de glorværdige 70 ere har Studenterrådets Vuggestue stadig kollektiv ledelse.»vi har som noget ret eneståendede kollektiv ledelse, så alle ansatte kan få maksimal indflydelse på deres arbejde,«siger Ditlev Budtz. Om det er 70 er-ånden eller septembersolen eller duften af pasta og laks, så er der noget ved de to luftige loftsetager med abebur, puderum, blomster i flor og unger i kor som gør vuggestuen til et rart sted at være også for os tilfældigt forbipasserende. Topplacering Naya er faldet i søvn på Ditlevs arm mens han taler om hvordan det er at arbejde med mere end tredive små børn højt over byens tage uden anden legeplads end et par sandkasser.»i virkeligheden er vores beliggenhed god. Vi har skøn udsigt og masser af luft og lys. At vi ikke har en legeplads betyder at vi får flere penge fra kommunen til at prioritere mere personale,«fortæller Ditlev. Det betyder at alle ansatte er på deltid, og at efteruddannelse og medindflydelse ikke bare er smukke ord i virksomhedsplanen. Vuggestuens børn og personale har også mere plads indendørs end i en gennemsnitlig københavnsk institution. Og det gør at der virker mere roligt på Radisestuen end på de fleste vuggestuer med småbørn. Det ekstra personale og vareelevatoren i studieadministrationens gård skal gøre det lettere for vuggestuen at tage på tur i downtown København.»Illums udvendige elevator er mindst ligeså stort et hit som de Kongelige stalde ved Christiansborg,«siger Ditlev. Turene ud af huset er dog langtfra det vigtigste.»børnene oplever rigeligt når de har fri, så vi satser mere på at lege og styrke venskabsdannelsen end på hele tiden at FOTOS: LIZETTE KABRÉ HJEMLIGT Alma og Katrine Raun har det som var de hjemme i Studenterrådets Vuggestue.»Her siger man vi går ind i stuen og ikke ind på stuen som i andre institutioner.«komme ud og opleve noget nyt,«siger han. Støtte gennem studielivet For Katrine Raun er manglen på udendørsareal ikke noget problem.»det opvejes til fulde af at personalet har så meget overskud og har det godt sammen,«siger hun. Som mor og studerende har det at kunne møde ligesindede mødre også været en stor hjælp til at blive færdig med studierne.»selvfølgelig er det også stressende at være studerende specielt med børn. Du skal hele tiden piske dig selv i gang. Stedet her har støttet mig i at følge mit studie til dørs fordi jeg her har kunnet se studerende med flere børn som blev færdige alligevel, og det forpligter,«siger Katrine.\n7 Universitetsavisen FAGRE NYE HUMANIORA Rap-det-selv»Drengene i Trige de er gift med deres biler De tænker ikke på andet og glemmer os piger Yo yo yo. Det er et perkerflow.«elev fra Bakkegårdsskolen rapper om sit liv, fra evalueringsrapport for Projekt Ung & på vej De nye humanister Humanister kan også det der med erhvervslivet. På Center for Mobil Læring er kontakten til omverdenen vejen til overlevelse FOTO: JOACHIM RODE Hiphop og højteknologi Med et mobilt læringsprojekt for folkeskoleklasser i Århus og København, er Humaniora med blandt frontløberne inden for læring via håndholdt computer Af Lise K. Lauridsen Midt i hjertet af Humaniora skiller det store kontor på Nordisk Filologi sig ud fra rækkerne af lukkede grå døre. Hele væggen mod gangen er af glas, der er smarte stribede hynder på bænken ved mødebordet hvor udsigten over KUAs vande skinner en i møde. Skiltet med Center for Mobil Læring er endnu ikke kommet op efter flytningen. Det er til gengæld centrets første flyvefærdige projekt Ung & på vej. Projektet er netop blevet præsenteret for borgmestrene fra København og Århus Kommune der har skudt en halv million i at udvikle undervisningen i folkeskolens ældre klasser for at få tosprogede til at gennemføre en ungdomsuddannelse. Center for Mobil Læring og Danmarks Radio har stået for at udvikle undervisningsmaterialet. Hewlett-Packard (HP) har leveret de såkaldte håndholdte computere PDA ere (personal digital assistent). Teorier der sælger For computerfirmaet HP har det været vigtigt at finde ud af hvad de nye håndholdte computere kan bruges til blandt de unge, og her kommer humanisternes evner til tolke og analysere i brug.»projektet med mobillæring har givet os et indblik i hvad de unge vil kunne bruge de håndholdte computere til i fremtiden. Mødet med den humanistiske teori og vores mere praktiske viden får helt klart sat nogle tanker i værk om hvordan vi kan udvikle produkter anderledes,«siger markedschef Jakob Kvist-Sørensen fra HP. For Anja Lundberg Andersen der er projektleder i Danmarks Radios undervisningsafdeling, har samarbejdet betydet at der skulle findes et fælles sprog mellem praktikere som hende og universitetets teoretikere.»vi kommer fra to helt forskellige kulturer med forskellig fokus, men vi kan i høj grad bruge hinanden. På universitetet har de adgang til den nyeste forskning om fx pædagogiske metoder, og vi kan meget hurtigt afprøve teserne,«siger Anja Lundberg Andersen. PÅ VEJEN Mobil læring via håndholdte computere åbner op for at undervisning bliver uafhængig af tid og sted. Her er det 9. klasses elever fra Amager Fælled Skole der deltog i projektet Ung og på vej skabt af Center for Mobil Læring på KUA i samarbejde med Danmarks Radio Evner på spil Et andet formål med projektet har været selve samarbejdet mellem humaniora og omverdenen, forklarer projektleder på Center for Mobil Læring Trine Middelbo.»På humaniora ved vi en masse om tosprogede og om undervisning. Derudover har vi brugt vores evner til at tolke og analysere. På den måde får at vi de humanistiske kompetencer i spil, og så kan vi forhåbentlig samtidig vise hvad humanister kan bruges til. Men det er vigtigt for virksomhederne at vi kan bruges til noget helt konkret og ikke bare sidder og laver abstrakte analyser,«forklarer Trine Middelbo. Prodekan Thorkil Damsgaard på Det Humanistiske Fakultet ser gerne flere udviklingsprojekter i tæt samarbejde med erhvervslivet.»vores samarbejde med erhvervslivet er stadig i sin vorden hvis man ser på hvor vi får penge fra. De par projekter der er i gang, er overvejende eksternt finansieret, og jeg tror vi vil opleve at udviklingsarbejde vil give os mange spændende input fremover,«siger Thorkil Damsgaard. Kort levetid Planen for Center for Mobil Læring er at det skal være 100 procent eksternt finansieret, men livet på eksterne midler er usikkert. Sidste år havde Center for Mobil Læring syv ansatte, i dag er kun to tilbage. At få penge til at overleve er ikke kun et spørgsmål om succes, der skal også lægges masser af tid i at søge penge og måske især at få gjort reklame for hvad man kan, forklarer Trine Middelbo:»Det er utrolig vigtigt at lave projekter hvor vi kan vise eksterne at vi rent faktisk kan levere noget der kan bruges. Lige nu og lidt frem er der penge, men om et år er det ikke til at vide. Vores svaghed på humaniora er at vi endnu ikke har en tradition for samarbejde med omverdenen, derfor er der ikke så mange man kan gå hen og prikke på skulderen og få gode råd fra,«forklarer Trine Middelbo. Samarbejde om e-læring Det Humanistiske Fakultet er med i Crossroads Copenhagen(CC). CC er et netværk af offentlige og private partnere hvis mål er at gøre Ørestad Nord til et internationalt forskningsog udviklingscenter inden for kultur, medier og kommunikationsteknologi. Deltagerne er udover Humaniora, IT-Universitetet, Danmarks Radio, Hewlett-Packard, Handelshøjskolen i København, Nokia, CSC- Danmark, Skanska med flere. CC er støttet af Videnskabsministeriet med en fireårig bevilling. Læs mere på Af Lise K. Lauridsen Et lækkert beat lyder henover hjemmesidens graffiti der er prydet af en breakdancer, et S-togsskilt, spraydåser og mikrofoner. Grafikken er i evig bevægelse og med et par klik på musen kan du se Jokeren fortælle om New School, lave din egen rap eller læse om bling bling, beatbox og meget andet. Hiphopkulturen og dens sprog og historie har været omdrejningspunktet for det mobile læringsprojekt Ung og på vej som Center for Mobil Læring på Humaniora står bag. Trine Middelbo og Janus Møller er folkene bag projektet der har afprøvet hvordan man kan bruge ny teknologi i undervisningen. En 8. klasse fra Århus og en 9. klasse fra København har været testpiloter på multimedieprojektet der er udviklet i samarbejde med Danmarks Radio, Hewlett-Packard, Århus og Københavns Kommune.»Vi er interesserede i at finde ud af hvad der sker i en læringsituation når du bruger håndholdte medier ikke bare i folkeskolen, men også på gymnasiet, universitetet og andre steder,«siger Trine Middelbo, leder af Center for Mobil Læring. København og Århus Kommune ville gerne udvikle undervisningsmateriale med udgangspunkt i tosprogede elevers hverdag, så afsættet for Trine Middelbo og Janus Møller var først at finde ud af hvad den gruppe af unge interesserer sig for. Hiphopkulturen, hvordan vi taler og hvad der gør en til den man er var centrale emner.»derfor var det oplagt at bruge hiphop som udgangspunkt for at snakke sprog, kultur og historie,«fortæller Trine Middelbo. På humaniora har forskerne den teoretiske indsigt i tosprogedes indlæring og mobile medier. DR har stået for at opbygge en hjemmeside, finde gamle lyd- og billedfiler om hiphop og lave hele det grafiske look. Computerbørn Trine Middelbo og Janus Møller har ud over den teoretiske viden omkring pædagogik, medievidenskab og dansk også stået for undervisningen ude på skolerne, og det har været spændende at opleve hvor let de unge håndterer et nyt medie.»de unge var meget mere kreative med de håndholdte computere (PDA) end os. Lynhurtigt lagde de personlige billeder ind på den og fandt helt andre måder at bruge PDA en på end vi havde forventet,«fortæller Trine Middelbo. De grænser som voksne kan have over for moderne elektronik var praktisk talt ikke eksisterende blandt folkeskoleeleverne. Eleverne var langt mere optagede af undervisningen på PDA en fordi den betød at eleverne selv kunne vælge tid og sted.»selv når de havde gruppearbejde, blev PDA en brugt flittigt på en konstruktiv måde, mens det gik lidt i kaos foran en stationær pc,«forklarer Trine Middelbo der dog ser frem til undervisning udviklet til et mere udbredt medie som fx mobiltelefoner.»om tre år kan mobiltelefoner sikkert det samme, og så bliver det først rigtig sjovt. Mobiltelefoner er hvermandseje, den er altid tæt på dig, og det giver igen nogle helt nye perspektiver i forhold til læring,«mener Trine Middelbo.\n8 8 Universitetsavisen FORSKERPORTRÆT Alternativ straf»det er sværere at tilpasse en fængselsafsoner til samfundet end en som har aftjent sin straf ude i samfundet og derved har kunnet bevare bopæl, arbejde og sociale kontakter.«ulla V. Bondeson, professor i kriminologi, KU, artikel i Lov & Ret, maj I medierne er hun en ganske sjælden gæst. Mest kendt i offentligheden er hun måske for sit forslag om elektronisk overvågning af kriminelle. Men i forskningsverdenen er Ulla V. Bondeson en anerkendt kriminolog med internationalt vingefang 40 år med kriminologien Af Morten E. Wøldike Olsen foreslår elektronisk fodlænke til Professor fanger. Således skrev aviserne i foråret. Forslaget kom fra professor i kriminologi ved Københavns Universitet Ulla V. Bondeson. Det lyder måske barbarisk og ikke særlig progressivt med en elektronisk fodlænke. Ulla V. Bondesons forslag er dog ikke en indrømmelse til de tough on crime-politikere der i kampen om hvem der bedst hævder borgernes retsfølelse, kræver hævn, mere frihedsstraf og træffer beslutning om at bygge nye fængsler. Tværtimod betyder elektronisk overvågning snarere et farvel til de ensomme celler i fængslerne. I stedet sendes den dømte hjem med en elektronisk lænke om foden, således at han eller hun kan fortsætte med at være sammen med sin familie og beholde sit arbejde. Samfund har tilsyneladende altid straffet sine medlemmer, men ifølge Ulla V. Bondeson der med svensk blod i årerne sidder på Danmarks eneste professorat i kriminologi, går spørgsmålet på hvilke sanktioner der skal anvendes ud fra deres cost-benefit effekter. I sin 40 års forskerkarriere inden for kriminologien har hun beskæftiget sig med at udvikle og fremme alternativer til frihedsstraffen fordi den både er skadelig for de indsatte og ofte fører dem ud i yderligere kriminalitet. Den elektroniske husarrest er et af de positive alternativer der forholdsvis let kunne indføres i Danmark efter svensk forbillede. I den svenske model er det væsentligt at den skyldige først skal dømmes til fængselsstraf og derefter må ansøge om elektronisk overvågning. Formålet hermed er at undgå såkaldt netwidening og social diskriminering.»danmark fik samfundstjeneste før Sverige, og dér lærte vi jo noget af Danmark, men når det gælder den elektroniske overvågning, har Danmark hidtil ikke rigtig villet lære af Sverige. Den elektroniske husarrest er jo meget billigere, men vigtigst af alt giver den meget lavere tilbagefald. Mens de fængselsstraffede i halvdelen af tilfældene fortsætter en kriminel løbebane, er tilbagefaldsprocenten kun på cirka ti procent ved den elektroniske overvågning. Jeg tror nu nok denne sanktion også skal komme til Danmark. Den borgerlige regering synes mere lydhør over for idéen end den tidligere regering. Den har i hvert fald for nylig indtaget en mere liberal holdning, men det kan selvfølgelig også være motiveret af rent økonomiske grunde. Det er jo mindst to-tre gange dyrere at have folk i fængsel,«siger Ulla V. Bondeson. Ministeren lyttede til mig Oprindelig var drømmen at blive psykiater og løse skizofreniens gåde, men med en klassisk sproglig studentereksamen lå det mere for at læse psykologi og sociologi ved Lunds Universitet. Interessen for kriminologi fik Ulla V. Bondeson da hun som studerende arbejdede et par somre på et ungdomshjem for kriminelle piger i Nordvestskåne. Erfaringerne fra dette arbejde blev også begyndelsen til det første kriminologiske forskningsprojekt. På ungdomshjemmet kunne Ulla V. Bondeson studere hvordan institutionen modsat intentionen hverken rehabiliterede eller forbedrede pigernes situation, men blot forværrede den og kastede dem ud i mere kriminalitet og stofmisbrug. I sit senere større forskningsarbejde udbredte hun disse erfaringer til en komparativ undersøgelse af alle typer anstalter som ungdomshjem, ungdomsfængsler, fængsler og internering i Sverige. Konklusionen var helt klar: Fængsling havde først og fremmest negative effekter og førte til øget kriminalisering på samtlige 13 anstalter for begge køn.»da min bog om projektet udkom i 1974, fik det den daværende justitsminister og juraprofessor til at deklarere at forskningen har vist at fængslet har destruktive effekter, og han sendte besked ud til domstolene om inden for en fem års periode at mindske antallet af fanger fra cirka til maks farlige kriminelle. Året efter blev faktisk færre fængselsdomme afsagt. Det er ikke så ofte at kriminologisk forskning sætter aftryk i kriminalpolitikken. Senere kom der jo andre justitsministre til med et mere traditionelt syn, men det var jo opmuntrende at der dengang faktisk blev lyttet til kriminologisk forskning,«siger Ulla V. Bondeson på et smukt klingende svensk der ikke har tabt melodien i mødet med dansk. Internationalt udsyn Som ung forsker blev Ulla V. Bondeson først ansat på Sociologisk Institut ved Lunds Universitet. Derefter fulgte mange ophold ved flere fremtrædende europæiske og amerikanske universiteter. I 1979 fik hun professoratet i retssociologi ved Lunds Universitet. Året efter kom Ulla V. Bondeson til Københavns Universitet hvor hun blev udnævnt til professor i kriminologi. Dermed fik Det Juridiske Fakultet sin første kvindelige professor.»jeg har ikke blandet mig så meget i den offentlige debat i Danmark. Der har været andre blandt mine danske kolleger der har set det som deres mission at varetage den funktion. Det er vel en slags arbejdsdeling hvor jeg så har beskæftiget mig mere med den internationale forskningsformidling.«engagementet i kriminologien på internationalt niveau har også givet Ulla V. Bondeson plads i flere ekspertudvalg nedsat af ministerier i de forskellige europæiske lande. Ligeledes er der tid til hvervet som vicepræsident i The International Society of Criminology og et medlemskab af The Steering Committee for the Campbell Crime and Justice Group der koordinerer og analyserer primært eksperimentel, kriminologisk forskning med det formål at evaluere effekten af kriminalpolitiske foranstaltninger. På KU har Ulla V. Bondeson blandt andet fulgt op på den svenske doktorafhandling om fængsling. Hun har foretaget en ti år lang follow-up på tusind af de indsatte som hun tidligere havde interviewet i etaper og relateret den kriminelle anstaltssocialisering til de senere høje tilbagefald i bogen Prisoners in Prison Societies. Ulla V. Bondeson har også studeret forskellige former for alternativer til frihedsstraf i en retssociologisk og quasi-eksperimentel undersøgelse. Her fandt hun at en mere indgribende behandling giver mindre gode resultater hvilket rent faktisk førte til at betingede domme med kort anstaltsbehandling afskaffedes. Bogen er udkommet på flere sprog og senest revideret i Alternatives to Imprisonment Intentions and Reality. Trygge skandinaver Den tværvidenskabelige bog Nordic Moral Climates er Ulla V. Bondesons seneste udgivelse. Det er en slags encyklopædi over alle typer af sociale værdier ved sammenligninger i fire skandinaviske lande og\n9 Universitetsavisen Fodlænke til Danmark»Vi har jo høj belægning i fængslerne, og fængselspladser er kostbare. Så der er mange fordele ved den elektroniske fodlænke. Det er billigere, og tilbagefaldet til kriminalitet er mindre.«ulla V. Bondeson, professor i kriminologi, KU, Information den 29. juli FOTO: SØREN HARTVIG med kontrol af flere baggrundsvariabler. For nærværende studerer Ulla V. Bondeson kriminalitets- og strafniveauer i de skandinaviske lande komparativt med andre lande.»jeg har netop færdiggjort en artikel til en ny international antologi om tendenser til højere strafniveauer og en hårdere linje over for kriminalitet i de fleste lande, muligvis med Skandinavien som undtagelse. I mit bidrag ser jeg på om og hvordan de nordiske lande afviger og hvad det i givet fald kan bero på. I Skandinavien er fængselsbefolkningen generelt væsentligt mindre end i det øvrige Europa. I de sidste år har vi dog fået flere fængslede selv i Norden, men vi ligger fortsat meget lavere end det øvrige Europa. Interessant er det også at vi i de skandinaviske lande er mindre angst for kriminalitet end andre europæiske lande. Det er ret mærkeligt, for vi har lige så høj kriminalitet som disse lande, men angsten for kriminalitet er lavere. Skandinaver er lige så opmærksomme på risikoen for overfald og tyveri, men alligevel ikke så bange for fx at gå alene ud om aftenen som øvrige europæere til trods for at politistyrken er meget mindre i Skandinavien. Vi er mere rationelle, og jeg tror at det er en refleks af vores generelle velfærdspolitik.«forskning er mit liv Kriminologi handler også om eksport. Hvis det lykkes at forstå de processer der har ledt til en mere human og rationel kriminalforsorg i de nordiske lande, drejer det sig for Ulla V. Bondeson om at søge at sælge en lignende model til udlandet. Det kræver yderligere forskning, men videreformidling af de nordiske erfaringer er vigtig. Ulla V. Bondeson har for Det internationale kriminologiforbund påtaget at formidle kontakt og informationer til kolleger specifikt på det afrikanske kontinent. Denne opgave vil Ulla V. Bondeson blandt andet følge op på i de kommende år. For eksempel er kendskabet til alternativer til frihedsstraf ikke særlig udbredt i mange lande hvor fængsling næsten er det eneste modsvar overfor kriminalitet. Forskning har været Ulla V. Bondesons liv i 40 år. Lysten til at forske er stadig enorm, og energien er helt i top. Hun undgår i dag dog helst de helt store empiriske studier der er meget tunge og ofte kræver en organisation med store bevillinger og flere medarbejdere. Dem lader hun gerne de nye og unge forskere kaste sig over mens hun i stedet vil fordybe sig i den mere teoretiske forskning. Men livet som forsker fortryder Ulla V. Bondeson ikke selv om det er et individualistisk karriereforløb der til tider kan være ensomt.»som forsker finder man ofte ud af at virkeligheden ser anderledes ud end hvad forskellige teorier, ideologier og fiktioner siger. Jeg har fx lavet undersøgelser hvor jeg har konfronteret almindelige mennesker med 15 forskellige forbrydelser og bedt dem om at vælge de sanktioner de finder passende til pågældende kriminalitet. Her viser det sig at almindelige mennesker faktisk ønsker mindre strenge straffe end domstolene dømmer. Dommerne tror til gengæld at almenheden vil have strengere straffe. Det er et paradoks der viser at vi ofte lever i fiktioner som egentlig ikke passer på virkeligheden, men det viser også et konstant behov for forskning der kan stille nuancerede spørgsmål. At afbilde og fortolke virkeligheden er jo spændende. Det at forfatte er altid opløftende, for man tænker klarere og får nye ideer og inspiration når man skriver. Det fører altid til noget innovativt,«slutter Ulla V. Bondeson der lyser op når hun fortæller om at sidde udendørs og arbejde om sommeren og indimellem forfriske sig med en svømmetur i havet. FIGHTER Ulla V. Bondeson var den første kvindelige professor på det Juridiske Fakultet og er stadig Danmarks eneste professor i kriminologi. Biografi Ulla V. Bondeson, født 1937 i Malmø, fil.dr. i sociologi fra Lunds Universitet hvor hun blev professor i retssociologi i Siden 1980 professor i kriminologi ved Det Juridiske Fakultet på Københavns Universitet. Vicepræsident i The International Society of Criminology og medlem af The Steering Committee for the Campbell Crime and Justice Group. Hun har modtaget flere priser senest den prestigefyldte The Sellin & Glueck Award of the American Society of Criminology.\n10 10 Universitetsavisen Skriv til Videnskabet Videnskabet er stedet hvor både studerende, forskere og andre har mulighed for at komme ud af skabet med deres viden til gavn for Universitetsavisens læsere. Bidrag til Videnskabet har form af en kronik og fylder maks enheder med mellemrum. Manuskript sendes til VIDENSKABET FOLKESUNDHEDS- VIDENSKAB FOTO: SCANPIX Kampen om Om sproget, historien og den Af Lene Koch Da planerne om at kortlægge menneskets arvemasse, genomprojektet, blev lanceret i 1988 var forventningerne enorme. I den offentlige debat blev generne tilskrevet en større og større rolle når det drejede sig om at forstå vores biologi. Flere og flere sygdomme blev set i genetisk perspektiv, de skyldtes genetiske fejl, og kunne diagnosticeres ved hjælp af genetiske tests, og der var udbredt optimisme om at de også kunne helbredes med genetisk terapi. Selv folkesygdomme som cancer, diabetes og depression blev anset for genetisk bestemte. Fundet af generne for nogle sjældne arvelige former for brystcancer og tarmcancer blev anset som vigtige skridt på vejen til forebyggelse af cancer, og det blev hævdet at vi stod over for et paradigmeskift af historiske dimensioner. Retorikken i de officielle publikationer fra det amerikanske genomprojekt HGP var storladen og er det i øvrigt stadig. Resultaterne såvel som udfordringerne betegnes som enorme og hurtig, ambitiøs, dristig og storslået er blandt de ord der gentages igen og igen. Det er ord der rummer stor optimisme og selvsikkerhed, ord der hører til i festtalernes og jubilæumsstemningens verden. Også sundhedsvæsenets organisation og medicinens teori ville ændres dramatisk når først resultaterne begyndte at tikke ind. Den genetiske revolution ville omforme sygdomsbegreber, lægepatientrelationer, behandlingsmetoder og politiske prioriteringer. Håb eller designerbørn? I en årrække kunne man i den offentlige debat registrere to grundlæggende forskellige positioner: håb og frygt. De håbefulde fokuserede på de positive forbedringer af sygdomsbehandlingen, de frygtsomme på de risici der knyttede sig til teknologien. De håbefulde på mulighederne for at kunne undgå lidelse og fravælge syge børn, de frygtsomme på risikoen for racehygiejne og designerbørn. De håbefulde fokuserede på effektiv efterforskning af kriminalitet via dna-teknologien, de frygtsomme på risikoen for kontrol og diskrimination, fx ved skabelsen af en genetisk underklasse der kunne ekskluderes fra forsikringer eller andre goder via genetiske tests. Trods deres uenigheder var disse positioner fælles om overbevisningen om at den nye teknologi var realistisk, at den i løbet af ganske få år ville materialisere sig. Kun langsomt begyndte bevidstheden at brede sig om at løfterne ikke kunne holde eller at deres opfyldelse i hvert fald havde lange udsigter. Selv om genomforskningen allerede har haft stor betydning for klinik såvel som forskning så er den dog brolagt med fejlslagne teknologier: trods de store forventninger og løfter er teknologier som genterapi, xenotransplantation og muligheden for at lave prædiktiv genetisk testning for folkesygdomme som diabetes og maniodepressivitet endnu ikke blevet realiseret. Komplekse gener Ideen om at genetikken overhovedet vil kunne indfri de mange løfter, er blevet anfægtet fra en bred kreds af forskere der peger på at forestil- linger om en enkelt sammenhæng mellem gener og menneskelige egenskaber bør afløses af mere ydmyge teorier der tager højde for langt større kompleksitet. Faktisk er kompleksitet blevet et nyt slagord blandt de forskere der arbejder med den nye teknologi. De er ligesom samfundsforskeren Niklas Luhmann inspireret af nyere teorier om komplekse, biologiske systemer. Man ser i stigende grad i øjnene at man er konfronteret med data man ikke forstår, og at de data man har skabt ikke kan forklare de biologiske problemer som man er konfronteret med i klinik og laboratorium. Genetikere citeres ofte for at hævde at de leder efter genetiske årsager til sygdom eller hævder ligefrem at have fundet disse. Men i realiteten leder man ofte efter det der er blevet oversat til følsomhedsgener, susceptibility genes. Variation i disse gener kan øge eller mindske risikoen for at få en bestemt sygdom, men det er ikke ensbetydende med at en sådan genetisk variation er årsag til sygdom i den forstand at forekomst af den altid fører til sygdom. Det centrale dogme er faldet. Dna er ikke et blueprint, geno-fænotype relationer er langt mere komplekse end antaget, og genet tildeles ikke længere den fundamentale rolle som den hellige gral eller livets hemmelighed som Watson og Crick råbte da de i 1953 stormede ind på Cambridge pubben The Eagle efter at de havde udviklet deres banebrydende teori om dna-molekylets struktur. Nu er kortlægning af gener som var planen ved genkortlægningens start afløst af funktionel genomik og proteomics, det vil sige studiet af de proteiner som generne producerer, og den rolle disse proteiner spiller i kroppens biokemiske processer er kommet i fokus. Organismer»Debatten om de nye teknologier handler om hvilken fremtid og hvilke teknologier vi vil have.«betragtes som heterogene systemer der interagerer med miljøet. I dette komplekse felt er så stamcelleforskning, kloningsteknologi og nanomedicin kommet til atter med store løfter om helbredelse og angst for misbrug. Og med disse teknologier er den bioteknologiske dagsorden endnu en gang ændret. Køen af syge der aspirerer til xenotransplantation er forsvundet fra forsiderne og er erstattet med personer der venter på den regenerative medicins velsignelser. Hype to tolkninger Spørgsmålet er nu hvordan denne udvikling skal tolkes. I hvert fald to principielt forskellige betragtninger kan registreres. Nogen tager løfterne på ordet og bliver skuffede, vrede eller forargede fordi xenotransplantation, genterapi og gentestning for folkesygdomme stadig, trods enorme investeringer og medieomtale, ikke er blevet virkelighed. Disse løfter er ofte blevet betegnet som hype, det vil sige overdrivelse og derfor kritisable. Det er de naturligvis også i en forstand, og derfor kan promotorerne kritiseres for at skabe falske forventninger. Men der er også muligheder for en anden tolkning. Det der opfattes som hype, er måske et konstitutivt træk ved de nye teknologier som man ikke behøver forholde sig moraliserende, skuffet eller forarget til, men som kunne vække vores konstruktive og kreative nysgerrighed. Sprogets betydning Studiet af den offentlige debat er et studium af sprogbrug af de måder hvorpå begrebers betydningsindhold fastlægges og problemer formuleres. Sproget er dermed et afgørende instrument i den diskursive skabelse af forventninger, sådan som de formes i medier og sundhedsvæsen. Sproget er imidlertid ikke blot en mekanisk repræsentation af biologiske eller samfundsmæssige fænomener. Omdrejningspunktet er betydningstilskrivning den nye betydning der med bioteknologiens udvikling tilskrives generne, proteinerne, krop, sygdom, menneskelige relationer, forventninger til eget liv, til samfundets ydelser, til eksistensen, livet og døden. Derfor er analysen af diskurser og begrebsdannelse ikke primært optaget af den normative vurdering af om genteknologiens resultater er gode eller dårlige, men af at studere hvordan forskere og offentlighed anskuer og forstår de biologiske, politiske og økonomiske realiteter der former den nye teknologi. Begrebshistorie En af de teoretiske retninger der er anvendelig i denne forbindelse, er begrebshistorien som er historieteoretisk retning der voksede frem efter Her var især tyske historikere anført af Reinhardt Koselleck optaget af at finde ud af hvordan totalitære samfundsformer var blevet mulige. De studerede fremkomsten af det moderne samfund og vurderede at et af de væsentlige træk ved den moderne periode (som de de-\n11 Nejsigeri skaber ikke fremtiden»angst og evindelig nejsigeri skaber ingen fremtid. Vi er nødt til at tage livtag med virkeligheden og gå ind i de muligheder fremtiden også byder. Fremtidsoptimisme er imidlertid ikke det samme som en naiv læggen sig på maven for alt hvad der kaldes moderne og fremskridt. Vi står fx med kolossale teknologiske muligheder på det bioteknologiske område. Vi er i stand til at helbrede sygdomme som vi tidligere måtte give op over for, men konfronteres samtidig med så store dilemmaer at det er nødvendigt at tilføre den teknologiske diskussion en etisk dimension.«holger K. Nielsen, Formand for Socialistisk Folkeparti, Politiken, 8. maj Universitetsavisen fremtiden ny bioteknologi HÅB ELLER FRYGT Ny bioteknologi vækker håb om forbedringer af sygdomsbehandlingen, men skaber også frygt for racehygiejne og designerbørn. finerede som perioden efter den franske revolution) var dens fremtidsopfattelse. Hvor mennesker i førmoderne samfund som antikken og den kristne middelalder havde fremtidsforestillinger der var cykliske eller stationære, er det karakteristisk for moderne mennesker at de opfattede fremtiden som noget man kunne skabe og forme som man selv ønskede den. Tidsopfattelsen blev dermed en anden. Og specielt forestillingen om at fremtiden kunne skabes efter menneskers ønsker, og ikke kun som naturens eller Guds orden ville det, betød at fremtiden blev et omstridt begreb. Og forestillinger om fremtiden er netop helt centrale for forståelsen af den nye teknologis sociale liv. Fremtidsdrømme De store forventninger der cirkulerer i aviser, tv, faglige tidsskrifter og sundhedsinformation stort set overalt hvor de nye teknologier omtales kan anskues som en organiserende dyna- mik der skaber motivation hos forskere og investorer, som fremmer den forskningsmæssige indsats og den offentlige og private og forbrugermæssige støtte til teknologiudviklingen. Det gælder hvad enten der er tale om positive eller negative forventninger eller om håb eller frygt. Disse forventninger eksisterer selvfølgelig ikke bare på det retoriske eller diskursive niveau. De har en materiel og social realitet. Der bliver investeret ressourcer i stor stil, der bliver produceret information om mennesker gennem forsøg og behandlinger, fx risikoinformation ved gentest, der bliver oprettet etiske råd og komiteer, der bliver skrevet humanistiske og samfundsvidenskabelige ph.d.- og doktorafhandlinger, der bliver skabt nye regulative regimer, love, traktater og aftaler, og der bliver rokket ved folks forståelse af sig selv som mennesker. De nye teknologier fx gentest, genterapi og IVF fungerer blandt andet ved at de er bærere af nutidens håb og drømme om bedre og sundere liv og de forskellige tolkninger og forståelser som disse teknologier bliver bærere af, indgår som konkurrerende faktorer i kampen om fremtiden. Håbet er blevet varen eller i hvert fald en del af den. Den store usikkerhed og de store forventninger hænger tilsyneladende nært sammen inden for den nye teknologi og udgør måske simpelthen et væsentligt element i deres specifikke logik. Dermed er vi nået til et punkt hvor postulatet om uacceptabel hype må tages op til revision.»genet tildeles ikke længere den fundamentale rolle som den hellige gral eller livets hemmelighed «Virtuel fremtid Vi kan tage udgangspunkt i de særlige træk der karakteriserer det marked de nye teknologier udvikles og handles indenfor. Bioteknologiske produkter er varer, men som det er tilfældet for flere og flere af de produkter der forhandles på finansmarkederne i disse år, er de ikke varer i den gammeldags, håndterlige forstand. Forudsætningen for at teknologien kan udvikles, finde investorer, vinde social og etisk accept og i sidste ende omsættes som profitgivende produkter på et marked, er forbrugernes eller patienternes evne til at forestille sig de fremtidige tekniske muligheder. Det er nærliggende at hævde at markedet for bioteknologiens produkter er opstået i kraft af at mennesker i stigende grad er optaget af at begrebsliggøre fremtidige risici og muligheder og dermed bidrager til at gøre det uvirkelige virkeligt og fremtiden væsentlig her og nu. Kæder vi disse overvejelser sammen med begrebshistorikernes opfattelse af at fremtidsforståelsen er historisk specifik, har vi måske her at gøre med endnu et tredje fremtidsbegreb der knytter sig til nutidens postmoderne samfund. På overfladen indfrier de bioteknologiske løfter netop ønsket om at forme fremtiden som vi selv ønsker det. Men denne fremtidsopfattelse er ikke identisk med den moderne. Teknologiudviklingen skaber ikke én kollektiv fremtid for menneskeheden. Tværtimod er det en pointe at de nye teknologier er i harmoni med nutidens ideal om at de individuelle subjekter selv vælger og former hver sin private fremtid. De postmoderne produktgjorte drømme er genstande til privat individuelt forbrug, og hvor det offentlige ikke kan finansiere dem, står private firmaer parat. Det er stamcelleforskningen et glimrende eksempel på. Copygene, Stemcare og de øvrige firmaer der sælger opbevaring af nyfødtes navlesnorsblod, kan anskues som prøveballoner der tester forbrugernes parathed til at forestille sig en fremtid hvor den regenerative medicin er en realitet. Derfor er testen på deres succes ikke om de crasher eller boomer. Den kapital der står bag, er i bogstavelig forstand risikovillig. Den afsøger det virtuelle marked hvor der sker en produktgørelse af vores fremtidsdrømme. Affortryllelse eller genfortryllelse? Den tyske sociolog Max Weber hævdede at moderniteten repræsenterede en affortryllelse af tilværelsen fordi den introducerede fornuften og rationaliteten som grundprincip. Det er et synspunkt der utvivlsomt ligger til grund for mange kritikeres modvilje mod den nye genteknologi det var fornuftens princip der krænkede det hellige, skaberværket eller hvad man nu kaldte det der ikke burde røres. Men som vi har set, er det ikke spor oplagt at betegne denne teknologi som mere rationel eller fornuftig end tidligere tiders teknologier. Tværtimod er det nærliggende at den nye genteknologi repræsenterer en genfortryllelse af livet i kraft af de løfter og visioner om fremtiden som disse teknologier er blevet associeret med. Dette håb om fremtiden er et træk som genteknologien, stamcelleteknologien og for den sags skyld også den nyeste nanoteknologi har til fælles. Håb og forventning er en genfortryllelse som måske er bioteknologiens stærkeste drivkræfter, og den eksistentielle usikkerhed er dens dunkle baggrund. Fremtidens historie De nye teknologier udgør således et felt der ikke blot har en forhistorie, men også hører fremtidens historie til. Den skitserede udvikling kan problematiseres som fallit eller manglende løfteopfyldelse, men vi kan også se den som en diskursiv kamp om fremtiden og en kamp hvis udfald afgør teknologiernes skæbne og deres udforskeres fortsatte overlevelse. Debatten om de nye teknologier handler om hvilken fremtid og hvilke teknologier vi vil have. Fremtiden er et omstridt territorium. Der er ikke én uundgåelig fremtid, men dens udformning, indhold og muligheder bliver et resultat af de kampe der foregår netop nu, blandt andet om hvilke betydninger de nye teknologier skal tilskrives og hvilke associationer vi knytter til deres løfter og begrebsverden. Her duer det ikke hvis vi kun forholder os kritisk til forskere, politikere og medikoindustri. Samfundsforskere, etikere og historikere er vigtige medspillere og er ikke blot udenforstående kritikere. Vi er med til at udkæmpe kampen, vi er medansvarlige for dens udfald fordi vi med vores kritik bidrager til at konstruere de begreber og de betydninger der præger den hvad enten vi angriber hypen eller støtter håbet. Dermed mener jeg ikke at samfundsforskerne skal holde sig tilbage fra at fremføre relevant kritik, men blot se i øjnene at vi indgår i det betydningsproducerende kredsløb som den offentlige debat udgør om ikke på lige fod eller med samme ressourcer så med samme ansvar som de øvrige aktører der beskæftiger sig med den nye teknologi og fremtidens samfund. Lene Koch tiltrådte 1. april et forskningsrådsprofessorat i Genog forplantningsteknologiens nutidshistorie, finansieret af Det Humanistiske Forskningsråd. Kronikken er et uddrag af hendes tiltrædelsesforelæsning.\n12 12 Universitetsavisen INTERVIEW Værdier til hverdagsbrug Københavns Universitets første værdigrundlag ligger nu klar Af Lise K. Lauridsen Det er en glad rektor der efter et års strid om ord, nu står med Københavns Universitets første værdigrundlag nogensinde.»jeg synes det har været en god proces selvom det har taget tid, og jeg er rigtig glad for resultatet,«siger Linda Nielsen. Og hvad skal studerende og ansatte så bruge de 193 ord om engagement, sandhedssøgen, troværdighed og universitetets andre kerneværdier til?»værdigrundlaget skal være vores baggrund for hvordan vi gerne vil gøre tingene. Forhåbentlig er der også noget i værdigrundlaget, som den enkelte kan bruge i hverdagen. Selvfølgelig skal værdigrundlaget ikke ligge på skrivebordet altid, men jeg håber, at det vil finde sin plads et sted i bevidstheden og på den måde være med til at skabe retning,«siger Linda Nielsen og bruger et eksempel fra sin egen hverdag hvor der fx opstår en polemik i aviserne fordi en forsker har en bestemt mening om dette eller hint.»så ved vi faktisk at KU har valgt at være en engageret og kritisk deltager i samfundsdebatten for det står i vores værdigrundlag. Det kan godt være at nogle bliver sure, men det er bare ærgerligt, for sådan er det at være Københavns Universitet. Så jeg tror faktisk at værdigrundlaget kommer til at spille en større praktisk rolle end man umiddelbart skulle tro,«siger Linda Nielsen. Mangfoldighed For universitetets nye bestyrelse bliver værdigrundlaget et vigtigt udgangspunkt, men hvad gør vores værdigrundlag så meget anderledes end Forsvarets eller SAS s værdigrundlag? Linda Nielsen er ikke tvivl. Hele måden værdigrundlaget er kommet til verden på med skarpe intellektuelle diskussioner og en lang demokratisk proces er et udtryk for universitetets natur.»mangfoldigheden er et særkende for KU også i forhold til andre universiteter. Og sådan er universitetets værdigrundlag også blevet til. Alle har fået mulighed for at komme til orde. Processen har været besværlig fordi der er kommet alternativ på alternativ på alternativ, men det er universitetet. Jeg holder meget af den mangfoldighed, og den kommer til udtryk i fuldt flor når man laver sådan noget her. Hvert ord skal vendes og kritisk debatteres af mange mennesker, men det er netop udtryk for mange af de værdier som står i det færdige grundlag som fx kritisk sans, selvstændighed, kreativitet, engagement og medbestemmelse. Så selve processen, hvor besværlig den end har været, er et udtryk for at vi selv tager de værdier alvorligt,«siger Linda Nielsen. FÆRDIGT ARBEJDE Rektor Linda Nielsen glæder sig til at se KU s nye værdigrundlag i funktion.\n13 DEBAT De første 500 år og de næste fem»det er en vigtig opgave at være med til at lægge rammerne for det der kommer til at udspille sig på landets største universitet, og den første bestyrelse er med til at lægge en linje for hvordan man samarbejder ledelsesmæssigt. Men glæden er for mit vedkommende koblet sammen med en vis ydmyghed over for opgaven. At indføre bestyrelser er trods alt et brud på en praksis der har hersket i over 500 år og ført til ikke så få resultater. Men jeg ville gerne være med og har jo også en lang erfaring med hensyn til uddannelsesplanlægning.«jørn Lund i Universitetsavisen nr. 6, 2. april Universitetsavisen BESTYRELSESVALG REPLIK 1 Tillidsfolk er ikke kun fagforeningsrepræsentanter Finn Berg Rasmussen har ret i at vi ikke skal have tillidsfolk i KU s kommende bestyrelse (se læserbrev i UA nr. 13/04). Ligesom vi heller ikke skal have fx en Nationalbankdirektør eller Lundbeckdirektør i bestyrelsen. Når Bodil Nyboe Rasmussen og Claus Bræstrup alligevel er udpeget til at sidde i bestyrelsen, så er det»i kraft af deres personlige egenskaber«(som der står i universitetsloven) og kompetencer inden for ledelse samt henholdsvis økonomi og lægemiddelforskning, som udvælgelseskomiteen har fundet var vigtige at få repræsenteret i Københavns Universitets bestyrelse. På tilsvarende måde stiller Henrik Prebensen og jeg op til valget af VIP-medarbejdernes repræsentanter ikke som tillidsfolk, men som personer der ud over at være VIP-medarbejdere også har nogle personlige egenskaber som jeg mener mangler blandt de eksterne udpegede medlemmer af bestyrelsen. Det drejer sig om lang tids erfaring med universitetspolitisk arbejde og grundigt kendskab til hvordan universitetet fungerer på alle niveauer, samt et netværk der strækker sig ud til alle dele af universitetet. Det er særlige erfaringer og kompetencer vi har opnået gennem arbejdet som tillidsfolk. Det er faktisk utroligt så lille forståelse og viden erhvervsfolk har om hvordan et universitet fungerer, herunder om den nye universitetslov. Misforståelse om bestyrelsens arbejde At sådanne erfaringer, opnået gennem arbejde som tillidsrepræsentant, er velanskrevet i private virksomheders bestyrelser, viser de mange medarbejderrepræsentanter i aktieselskaber som også er tillidsfolk. Også på Syddansk Universitet er den valgte VIP-medarbejderrepræsentant ved siden af tillidsrepræsentant. De udpegede bestyrelsesmedlemmer har i øvrigt også mange kasketter som giver dem mange forskellige typer erfaringer og kompetencer (se selv efter i Den Blå Bog!). Finn Berg Rasmussen tager fejl når han tror at bestyrelsens arbejde ikke også drejer sig om VIP ernes arbejdsfor- BESTYRELSESVALG REPLIK 2 Tillidsfolk kan inddrage de ansattes synspunkter IUniversitetsavisen nummer 13 undrer Finn Berg Rasmussen sig over at tillidsrepræsentanter kan få den»mildest talt besynderlige«idé at stille op til bestyrelsesvalget. De er jo valgt til at tage sig af ansættelsesmæssige forhold. Hvorfor det skulle gøre tillidsrepræsentanter mindre egnede til at tage sig af»forskningspolitiske eller universitetspolitiske synspunkter«, er svært at forstå. Under en forespørgselsdebat i Folketinget i februar i år sagde forskningsministeren:»de studerende og ansatte der sidder i bestyrelsen, har et ansvar for at inddrage synspunkter fra studerende og ansatte på universitetet samt for at formidle grundlaget for bestyrelsens beslutninger. De valgte studerende og ansatte i hold. Den anden arbejdsopgave bestyrelsen får når den går i gang (den første opgave er at udpege en rektor), er at udarbejde Universitetets vedtægt. Husk i den sammenhæng at universitetsloven for eksempel ikke giver dig forskningsfrihed. Forskningsfrihed får den enkelte VIP kun hvis det står i vedtægten. Universitetsloven giver dig heller ingen medindflydelse på dit instituts forskningsplaner eller ledelse. bestyrelsen kan således være med til at understøtte åbenheden i bestyrelsens arbejde under forudsætning af at de respekterer de principper der er vedtaget for behandling af konkrete sager.«de opgaver mener vi tillidsrepræsentanter at have gode muligheder for at løse i praksis. Vi har et netværk med kontakter ud til alle lokale arbejdspladser på hele Universitetet. Vi er synlige, lette at få i tale. Vi kan høre de ansattes synspunkter, fremlægge dem i bestyrelsen, bringe informationer om bestyrelsens arbejde tilbage til de ansatte. Kan andre gøre det bedre? Så vælg dem! Men bed dem først fortælle hvordan de konkret vil sørge for at»inddrage synspunkter fra de ansatte og formidle grundlaget for bestyrelsens beslutninger«! Det får den enkelte VIP kun hvis det står i vedtægten. Så arbejdet med vedtægten påvirker dine arbejdsbetingelser direkte. Den tredje arbejdsopgave er den næste udviklingskontrakt som både drejer sig om Københavns Universitets fremtid og VIP ernes fremtidige arbejdsopgaver inden for forskning, undervisning, formidling og kontakt med det omgivende samfund. I disse Rigtig repræsentation Alle bestyrelsens medlemmer skal bidrage til at fremme universitetets strategiske virke med deres erfaring og indsigt i uddannelse, forskning, videnformidling og videnudveksling, og de skal have erfaring med ledelse. At være tillidsrepræsentant udelukker ikke at leve op til disse forventninger. En tillidsrepræsentant er en universitetsansat med samme mulighed for erfaring og indsigt i uddannelse, forskning og formidling som andre universitetsansatte. Personligt har jeg som tidligere institut- og centerleder gennem sammenlagt otte år erfaring med ledelse. Som tillidsrepræsentant er jeg involveret både i almene uddannelses- og forskningspolitiske og i universitetspolitiske aktiviteter. Som tillidsrepræsen- vigtige forhold er det vigtigt at bestyrelsens beslutninger har legitimitet blandt VIPerne som vil blive pålagt ansvaret for at føre udviklingsplanen ud i livet. Jeg mener at vi med vores erfaringer og netværk som tillidsfolk vil kunne bidrage til denne legitimitet. Lektor Leif Søndergaard, Molekylærbiologisk Institut, AC-fællestillidsrepræsentant. tant har jeg sidst, men ikke mindst, en viden om de ansattes arbejdsvilkår som det er betydningsfuldt at bestyrelsen kender. Når beslutningerne skal træffes. Der er en vis tradition for at når man bare én gang er valgt til et eller andet, så har man mandat til at repræsentere sine vælgere uden nødvendigvis at have nogen videre kontakt til dem. Rigtig repræsentation er efter min mening noget andet. Vi tillidsrepræsentanter har praktisk mulighed for at være i reel og kontinuerlig kontakt med dem vi kommer til at repræsentere hvis vi bliver valgt. Det er vores tilbud til vælgerne. Henrik Prebensen, fællestillidsrepræsentant, kandidat til KU s bestyrelsesvalg. Universitetsavisen Krystalgade 16, 1. sal 1172 København K Tlf Fax Telefontid: Alle dage kl Redaktion: Richard Bisgaard, ansvarshavende, DJ; Lise K. Lauridsen, journalist, DJ; Jeppe Dong Abrahamsen, journalistpraktikant, DJH; Gry Gaihede, informationsmedarbejder og Morten E. Wøldike Olsen, studentermedhjælp. Redaktionel uafhængighed Universitetsavisen er redaktionelt uafhængig af ledelsen hvis officielle standpunkt står at læse i KUmmentaren. Resten af avisen redigeres efter gængse journalistiske nyhedskriterier og kan således ikke tages som udtryk for ledelsens synspunkter og prioriteringer. Annoncer: ADVICE-Media og Marketing, Kong Hans Gade 17, 9100 Ålborg, tlf Layout: Rumfang Tryk: Dansk Avistryk Oplag: Medlem af Dansk Fagresse. Avisen udgives af Københavns Universitet 20 gange årligt og står i standere på alle institutter. Ansatte får avisen leveret med intern post. Udebliver avisen, så henvend dig til din lokale postmodtagelse. Ved længere tids udeblivelse, så send en mail til Abonnement: 150 kr. årligt. For udlandet 250 kr. årligt. Udebliver avisen rettes henvendelse direkte til det stedlige postkontor. Ved længere tids udeblivelse til: Studieadministrationen, Anne Grete Skrydstrup, tlf , Fiolstræde 22, 1171 København K. Debat- og læserindlæg modtages gerne per . Deadline (kl. 10) Nr. Udkommer Debat Meddelelser 15 14/10 6/10 4/ /10 20/10 18/ /11 3/11 1/11\n14 14 Universitetsavisen Deltag i debatten Skriv kort og præcist og oplys altid navn, adresse og stilling. Et læserbrev bør være på højst enheder med mellemrum eller 300 ord. Et synspunkt må ikke overskride enheder med mellemrum eller 600 ord. Redaktionen forbeholder sig ret til at redigere og forkorte indsendte læserbreve. Debatindlæg indsendes på e-post til Deadline: se kolofonen på side 12. FINANSLOV Mange milliarder kroner går til forskning Vind en cykel Få Universitetsavisen på måtten og en cykel lige i snotten Universitetsavisen burde lytte lidt mere til rektor Linda Nielsen der om finanslovsforslaget på KU s vegne siger:»vi er utrolig glade for den prioritering af forskning og uddannelse som forslaget er udtryk for«. Under overskriften Forskerflæsk begår Universitetsavisen nemlig en ordentlig redaktørbøf, så af hensyn til Universitetsavisens læsere, er her lidt oplysning: Der kommer flere penge til forskningen fordi regeringen har opfyldt et udbredt ønske i forskningsmiljøerne om stabilitet i bevillingerne. Det sikrer vi ved i de kommende år frem til 2008 at tilføre henholdsvis 22, 66, 96 og 600 millioner kroner ekstra, og vi fastholder dermed næste års finanslovsbevillinger på 9,7 milliarder kroner og faktisk 9,8 milliarder kroner årligt fra Den stabile ramme er således vort udgangspunkt. Opgaven bliver nu at vi politikere i finanslovsforhandlingene lægger os fast på hvordan tre milliarder kroner af denne ramme bedst bruges i de kommende år til at sikre Danmarks plads i det internationale videnssamfund. Regeringens bud Regeringens bud er at vi starter generationsskiftet i forskningsverdenen med 30 procent flere unge forskerstuderende fra 2005 og 50 procent hvert år herefter. Og mere end en milliard kroner skal gå til ambitiøse strategiske forskningsprojekter som vil være med til at gøre Danmark højteknologisk. Og vi styrker hele vidensoverførslen til virksomhederne. Forskningen skal ud og arbejde i virksomhederne så erhvervslivet tjener penge, skaber job, og vi alle sammen bliver rigere. Oven i alt dette opretter vi en højteknologisk fond. Næste år vil den uddele omkring 200 millioner kroner som kan lægges oveni finanslovsbevillingerne på 9,7 milliarder kroner og det beløb vil stige fremover. Når Folketinget åbner til oktober, fremsætter vi lovforslaget om fonden der skal investere i fremtidens forskning og dermed i nye job og eksportmuligheder i dansk erhvervsliv. Vi placerer i de kommende år 16 milliarder kroner heri, og afkastet skal ud og arbejde i særligt løfterige områder i projekter mellem dansk erhvervsliv og forskningsmiljøer. Jeg tror Universitetsavisen læsere vil forstå at man kan få meget forskning for de penge. Faktisk har regeringen allerede brugt mange milliarder på at sikre forskningsbevillingerne stabilitet i de kommende år, for her var SR-regeringen så venlig at efterlade et kæmpe hul i bevillingerne... Helge Sander (V), videnskabsminister. Savner du Universitetsavisen derhjemme? Du kan få avisen med posten i et år for 150 kr. Blandt vores nye abonnenter trækker vi lod om to Universitetsavisencykler fra Kronan. Kampagnen kører i to måneder, og vi afslører konkurrencens to vindere i avis 17 der udkommer den 11. november Du deltager ved at sende en mail med navn og adresse til eller ved at udfylde og indsende svarkuponen her. Cyklen har håndbremse og koster normalt uden ekstraudstyr i butikkerne eller via internettet ekskl. fragt. Du kan læse mere om den originale, svenske militærcykel med nummerpladen på Det er vigtigt at du udfylder alle punkter. Fax venligst kuponen på eller læg den i postkassen - portoen er betalt. Du kan også ringe til kundeservice på Cyklen leveres om 3-4 uger på din hjemmeadresse. Du betaler via 'Cash On Delivery'. Fragten koster 295 kr. pr. cykel. Der kan kun bestilles én cykel per kupon. Kopier kuponen eller ring til kundeservice hvis du vil bestille flere cykler. Navn: Adresse: Postnummer: By: Tlf. privat: Tlf. mobil: Navn: Adresse: Postnummer og by: Tlf.nr.: Sendes til: Universitetsavisen Krystalgade 16, 1.tv København K Køb en cykel Jeg bestiller Universitetsavisen-cyklen: Herrecykel (1.995 kr.) Kan sendes ufrankeret inden for Norden. Modtager betaler porto. Ja tak! Spar kr. når du bestiller din Kronan cykel her Jeg vil gerne tegne et års abonnement på Universitetsavisen og deltage i konkurrencen om at vinde en cykel fra Kronan. Damecykel (1.995 kr.) Sort Creme Sølv Rød Grøn Med 3 gear (795 kr.) Med lås (249 kr.) Med frontbagagebærer (395 kr.) Sendes ufrankeret Modtageren betaler portoen Kronan Danmark K\n15 Universitetsavisen Boliger Boligannoncer er begrænset til fremlejemarkedet med formidling af boliger til gæsteforskere og gæstestuderende for minimum tre måneder. Boligannoncer kan sendes på og bringes kun én gang. Deadline 4/10 for avis 15 der udkommer 14/10 og deadline 18/10 for avis 16 der udkommer 28/10. MEDDELELSER FRA KØBENHAVNS UNIVERSITET NAVNE BOLIGER STILLINGER Priser Bolig søges Bolig udlejes Brønshøj Udstyr: Umøbleret. Altan og ele- FAK-stillinger Professor, København Indre Vesterbro Periode: Fra 1/11-04 til 1/7-06. Størrelse: Lejlighed, 2 vær., vator. Beboer: Maks. 2 voksne. Sundhedsvidenskab dr. med. Erik A. Richter Center for Periode: Fra 1/12-04 for min. 1 år. Størrelse: Lejlighed, 2-3 vær., Periode: Snarest. Størrelse: Værelse, 10 kvm. Udstyr: Evt. møbleret. 56 kvm. Udstyr: Møbleret inkl. vaskemaskine. 2 altaner. Husleje: kr. pr. md. inkl. abonnement til billig tlf., tv og internetadgang, ekskl. el Professorship in Functional Genomics in Biomedicine Muskelforsk- min. 70 kvm. Beboer: Ikke-ryger. Beboer: Gæsteforsker el.lign., og varme. Place of employment: The Facul- ning på Institut Udstyr: Gerne umøbleret. Husleje: kr. pr. md. inkl. ikke-ryger. Kontakt: ty of Health Sciences. for Idræt, Kø- Beboere: Gæsteforsker fra Tysk- varme, el og vaskeri. Husleje: kr. pr. md. El/ el. Contents/qualifications: Biome- benhavns Universitet, er ble- land, 2 pers. Depositum: kr. varme ca. 300 kr. pr. md. tlf dical scientist to concentrate vet udvalgt til at modtage Husleje: Ca kr. pr. md alt Kontakt: Stine Kjær, Depositum: kr. on studies of gene expression forskerprisen Citation Award inkl. tlf Kontakt: København NV and function. The use of bio- fra The American College of Kontakt: Nicole Schmitt, Medi- Periode: Fra 1/10 til 31/ chemical, molecular, and gen- Sports Medicine i Prisen cinsk Fysiologisk Institut, tlf. Islands Brygge Indre Østerbro Størrelse: Hus, 3 vær., 85 kvm. etic approaches as well as cell tildeles professor Erik A. Rich el. Periode: Pr. 8/10-04 i 5 mdr. Periode: Fra 1/12-04 til 1/3-05. Have, carport. and mouse models of human ter som anerkendelse for hans Størrelse: Lejlighed, 2 vær., Størrelse: Lejlighed, 3 vær., Udstyr: Fuldt møbleret. diseases is encouraged. store forskningsindsats inden 58 kvm. 105 kvm. Husleje: kr. pr. md. inkl. Deadline for applications: for regulering af muskelstof- København/Universitetsparken Udstyr: Fuldt møbleret inkl. op- Husleje: kr. pr md. inkl. forbrug. 26 November, 2004 at noon. skiftet i forbindelse med fysisk Periode: Pr. 1/1 el. 1/2-05 for ca. og vaskemaskine, fjernsyn, varme. Kontakt: Full announcement: Applica- aktivitet og de sundhedsmæs- 6 mdr. bredbånd. Kontakt: Pia, tlf tions cannot be based on this sige konsekvenser heraf. Erik Størrelse: Lejlighed, 1-2 vær. Beboer: Ikke-ryger. extract. See A. Richter vil få overrakt pri- med køkken og bad. Husleje: kr. pr. md. inkl. Utterslev mose stillinger or contact the Facul- sen ved det årlige møde i Udstyr: Møbleret. forbrug. Ved Hillerød Periode: Ult. oktober 04 til ty, tel American College of Sports Beboer: Tysk ph.d.-studerende. Depositum: kr. Periode: Fra 17/1 til 3/4-05 el. primo juli 05. Additional information: The Medicine som i 2005 holdes i Husleje: Ca kr. pr. md. Kontakt: Tlf el. efter aftale. Størrelse: Hus, 150 kvm. Dean of the Faculty, professor Nashville, Tennessee. Depositum: kr Størrelse: Rækkehus, 110 kvm. Beboer: Gæsteforsker el.lign. Ralf Hemmingsen, Kontakt: Rikke Helge, Udstyr: Møbleret. Husleje: kr. tel Lektor, dr.med. Cathrine Ørskov Har netop modtaget en portion af Lektor Marie Løng- København Frederiksberg Periode: Snarest og indtil 1/7-06. Størrelse: Lejlighed, 3 vær., Husleje: kr. pr. md. inkl. varme/el. Depositum kr. Kontakt: Tlf (dag), tlf (aften). Professorship in Nanomedicine gaards Rejselegat på Periode: Pr. 1/11 el. 1/ kvm. Kontakt: Tomas R. Poulsen og Amager/Sundby Place of employment: The Facul- kr. Siden 1994 har Cathrine Størrelse: Lejlighed. Beboere: Gæsteforskere. Maria Bruselius-Jensen, Periode: Fra 1/10-04 til 31/1-05. ty of Health Sciences. Ørskov drevet et aktivt labo- Beboer: M ikke-ryger. Husleje: kr. pr. md. ekskl. Størrelse: Værelse, 15 kvm. Contents/qualifications: Biome- ratorium på Panum Instituttet Kontakt: Tlf , forbrug. tlf Udstyr: Møbleret. Adgang til dical scientist to concentrate med mange nationale og Depositum: kr. køkken, bad og vaskema- on studies of nanomedicine, internationale kontakter. Le- Kontakt: København V skine. structure biocompatible gatet gives til fortsat forsk- Copenhagen City Period: As soon as possible for Beboer: Gæsteforsker el. -stude- materials, biosensors, nano- ning i mavetarmkanalens hor- Period: From Oct. 04 until max 2 years. rende, ikke-ryger. imaging technology, thera- moner, de såkaldte glukagon- Feb. 05. Nørrebro Size: Apartment, 4 rooms, Husleje: kr. pr. md. peutic nanoparticles, and in- lignende peptider, og disse Size: Apartment. Periode: Fra 1/2-05 i 1 år med 96 sqm. Kontakt: telligent drugs. An innovative stoffers mulige anvendelse Tenants: 2 German students. mulighed for 1 års forlæn- Equipment: (Un)furnished. interdisciplinary approach til behandling af type-2 suk- Contact: gelse. Fridge and washing machine, Vanløse with active involvement of kersyge og tarmsygdomme. Størrelse: Lejlighed, 4 vær., courtyard. Periode: Fremleje i 6-9 mdr. biochemical, chemical and Cathrine Ørskovs laborato- tel kvm., Tenant: No pets. Størrelse: Lejlighed, 3 vær., physical as well as cellular rium anvender både klassiske Udstyr: Op- og vaskemaskine, Rent: kr. pr. month excl. 88 kvm. og 20 kvm. terrasse. models systems is encouraged. og nyudviklede forsknings- København tørretumbler. electricity, heating and cable Udstyr: Fuldt møbleret inkl. Deadline for applications: teknikker, og hun gør et stort Periode: Pr 1/ Beboere: Ikke-rygere, ingen hus- TV. op- og vaskemaskine. 26 November, 2004 at noon. arbejde med at rekruttere og Størrelse: Lejlighed. dyr. Deposit: kr. Husleje: kr. pr. md. inkl. Full announcement: Applica- uddanne unge forskere. Beboer: M teolog. Husleje: kr. pr. md. ekskl. Contact: Louise, tel , forbrug. tions cannot be based on this Husleje: Ca kr. pr. md. forbrug. louise.laub. Kontakt: Tlf , extract. See Kontakt: Henrik Frost, Depositum: kr. stillinger or contact the Facul- Kontakt: ty, tel tlf Nørrebro Brønshøj Additional information: The Period: As soon as possible until Periode: Fra 3/3-05 til 13/5-05 el. Dean of the Faculty, professor Copenhagen City 1/9-06. efter aftale. Ralf Hemmingsen, Period: From 15 January 2005 Periode: Fra 15/9-04 til 1/9-05. Size: Apartment, 2 rooms + Størrelse: Villa, 180 kvm. tel for 2 years. Size: Apartment, 2-3 rooms, bathroom, kitchen. Størrelse: Lejlighed, vær. Udstyr: Delvist møbleret. Vaskemaskine og tørretumbler. small office, 50 sqm. Equipment: Fully furnished, TV, washing machine. Udstyr: Alle moderne faciliteter. Husleje: kr. pr. md. inkl. vand og varme, ekskl. el. og Professorship in Translational Neurobiology Equipment: Fully furnished. Gårdhave. Tenant: Non-smoker, no pets. tlf. Place of employment: The Facul- Tenant: Italian couple, university Husleje: kr. pr. md. Rent: kr. per month. Kontakt: Karoline og Peter, ty of Health Sciences. researchers, non-smokers. Kontakt: Tlf Deposit: kr. tlf el Contents/qualifications: Biome- Rent: Max kr. per month Contact: dical scientist to concentrate all incl. København tel Lyngby on studies of molecular Contact: Antonella, Periode: 2-3 år. Periode: Fra 1/10-04 til 1/5-05, neurobiology and neuropa- Størrelse: Byggeforeningshus. Christianshavn evt. længere. thophysiology. The use of ani- tlf or Udstyr: Umøbleret. Periode: Pr. 1/11-04 i min 3 mdr. Størrelse: Værelse, 19 kvm. med mal models to develop insight Beboer: Gæsteforsker el.lign. og maks. 2 år. adgang til bad, køkken og into clinical neurological dis- Roskilde Husleje: kr. pr. md. Størrelse: Lejlighed, vær. vaskekælder. orders is encouraged. Periode: Pr. 1/1-05 el. tidligere, Kontakt: Udstyr: Fuldt møbleret. Udstyr: Møbleret. Deadline for applications: for 2 år. Husleje kr. pr. md. inkl. Husleje: kr. pr. md. 26 November, 2004 at noon. Størrelse: Lejlighed, 2 vær. med Berlin varme, ekskl. el og gas. Depositum: kr. Full announcement: Applica- bad og køkken. Periode: Fra september 04 til Depositum: kr.. Kontakt: tions cannot be based on this Udstyr: Umøbleret. marts 05. Kontakt: tiscali.dk, tlf extract. See Beboer: K ikke-ryger. Størrelse: Lejlighed, 40 kvm. tlf stillinger or contact the Facul- Husleje: Maks kr. pr. md. Udstyr: Møbleret. Opvarmes ty, tel alt inkl. med kulovn. Islands Brygge Additional information: The Kontakt: Annette B. Brandi, In- Husleje: kr. pr. md. samt Periode: Fra ca. 1/12-04 til Dean of the Faculty, professor stitut for Molekylær Patologi, depositum. 31/8-05. Ralf Hemmingsen, tlf , Kontakt: Florian, tlf Størrelse: Lejlighed, 3 vær., tel kvm.\n16 16 Universitetsavisen Studenterøkonomivejledningen Kontakt os hvis du fx har opbrugt din SU, er erklæret studieinaktiv, er blevet mor eller far, føler at din gæld vokser dig over hovedet eller hvis du har brug for at få overblik over din situation. SØ-vejlederen, tlf FORTSAT... Professorship in Transcriptional Regulation in Development and Cancer and one application has to be sent to H:S Rigshospitalet (the consultant dentist). ning inden for neurofarmakologi. Kvalifikationer: Ph.d. el. tilsva- Place of employment: The Facul- Deadline for applications: rende med medicinsk el. ty of Health Sciences. 19 November, 2004 at noon. humanbiologisk baggrund. Eksamenstilmelding Contents/qualifications: Biomedical scientist to concentrate on studies of development and/or cancer with emphasis Full announcement: Applications cannot be based on this extract. See or contact The Faculty of Health Ansøgningsfrist: 1/11-04, kl Fuldt opslag: Dette uddrag kan ikke danne grundlag for Det Samfundsvidenskabelige Fakultet on gene regulation and translation. The use of molecular, Sciences, tel ). Read the full text of the consultant ansøgning. Se stillinger. Psykologi cellular, and genetic approaches as well as animal models position on or ask for it at the Personnel TAP-stillinger Tilmelding til vintereksamen Periode: Uge 43 og 44. Eksamenstilmeldingen foregår på hverdage oktober på is encouraged. Deadline for applications: Office at Centre of head and Ortopaedics, Rigshospitalet, Studentermedhjælp Institut for Psykologi ved lokale , Njalsgade 88 kl Der er samtidig døgnet 26 November, 2004 at noon. tel Sted: Afdeling for Epidemiologi, rundt åbent for internettilmelding på som strækker sig til og med Full announcement: Applica- Additional information: Head Institut for Folkesundhedsvi- 31. oktober kl tions cannot be based on this of Institute, Nils-Erik Fiehn, denskab. Afmelding: Alle afmeldinger til eksamen skal ske skriftligt til extract. See tel , Indhold: Kontorarbejde mv. Birgitte Schmidt, Njalsgade 88. Eksamensbrev udsendes omkring uge 47. stillinger or contact the Facul- Omfang: 1-2 dage/uge. Yderligere oplysninger: Eksamensplan kan også fås i papirform på Institut for Psykologi ved lokale ty, tel Additional information: The Dean of the Faculty, professor Lektorat i Medicinsk Genetik Yderligere oplysninger: Fuldmægtig Sanne L. Hansen, tlf , Statskundskab Ralf Hemmingsen, Sted: Institut for Medicinsk Tilmelding til eksaminer på bachelor- og kandidatuddannelserne (undtagen Introducerende Metode og videnskabsteori samt Seminarer). Termin: Vintereksamen 2004/2005. Tilmelding: Via nettet i perioden fra 4. oktober til 25. oktober 2004 på selvbetjening/ samt ved Studievejledningen i uge 43 tel Professorship in Regenerative Medicine Place of employment: The Facul- Biokemi og Genetik. Indhold: Medicinsk Genetik med kursusledelse af undervisningen i genetik for læge- og tandlægestuderende. Stilling- Post doc-stipendier Post doc position Re-announcement mandag 18/10 kl ty of Health Sciences. en ønskes besat med en per- Place of employment: Evolutio- tirsdag 19/10 kl Contents/qualifications: Biome- son der kan styrke og udvikle nary Biology, Copenhagen onsdag 20/10 kl dical scientist to concentrate et el. flere af forskningsfelter- University. torsdag 21/10 kl on studies on molecular me- ne funktionel genomforsk- Contants: The project Molecular fredag 22/10 kl chanisms of growth, differen- ning, arvelige neurodegene- Diversity and Evolution has Dispensationsansøgningsfrist: 24. september tiation, and function of nor- rative sygdomme, cytogenetik two major components: Yderligere oplysninger: Studievejledningen, Institut for Statskundskab, Rosenborggade 15, mal and abnormal cells in the og genetik vedr. de alminde- 1. Evolution of processes re- tlf , context of regenerative medi- lige folkesygdomme. sponsible for gene product cine. The use of molecular, Til besættelse: 1/7-05. diversity. Focus will initially Økonomi cellular, and genetic approa- Ansøgningsfrist: 4/11-04, be upon alternative splicing Termin: januar ches as well as animal models kl in evolution and non-coding Tilmelding: For studerende ved Det Samfundsvidenskabelige Fakultet og for alle andre is encouraged to study me- Fuldt opslag: Dette uddrag kan RNA (ncrna) in splicing regu- studerende der er indskrevet til at læse fag på økonomi, er der tilmelding i uge chanisms leading to, treating, ikke danne grundlag for an- lation. 2. Evolution of reg på el. på blanket i uge 41 på Studie- og Eksamenskonto- or preventing diseases in the søgning. Se ulatory networks based on ret, St. Kannikestræde 13, 1. sal kl nervous system, diabetes or stillinger el. ncrna. The intention of this For ph.d.-studerende er der kun tilmelding i uge 41 på Studie- og Eksamenskontoret, cancer. el. kontakt Fakultetssekreta- research is to understand the St. Kannikestræde 13, 1. sal kl Deadline for applications: riatet, tlf relationship between pheno- Dispensationer: Kopi af dispensationer der er gældende ved vintereksamen, skal afleveres på Studie- og Eksamenskontoret i tilmeldingsperioden. 26 November, 2004 at noon. Full announcement: Applica- Eksternt lektorat typic evolutionary change and the evolution of basic molecu- Dispensationsansøgningsfrist: 15. oktober Dispensationsansøgninger skal afleveres/ tions cannot be based on this Sted: Folkesundhedsvidenskab. lar processes. The project will sendes til Studievejledningen, Studiestræde 6, 1455 Kbh. K. extract. See Indhold: Undervisningen omfat- focus upon molecular experi- Yderligere oplysninger: eller Det Samfundsvidenskabelige stillinger or contact the Facul- ter forelæsninger, holdunder- mentation in collaboration Fakultet, St. Kannikestræde 13. ty, tel visning og projektvejledning. with on-site bioinformati- Eksamensplanen: Evt. ændringer vil findes på Additional information: Head Kvalifikationer: Relevant kandi- cians. of Institute of Molecular dateksamen og undervis- Period of employment: 3 years Pathology Folmer Elling, ningserfaring i de nævnte epi- with a yearly renewal. Three- tel or the Vicehead demiologiske metoder for month probation. of Institute, Mogens Spang- studerende ved en tværviden- Applications should be sent to: Thomsen, tel skabelig uddannelse. Forsk- Professor Peter Arctander, Clinical Professorship in Maxillofacial Surgery ningserfaring inden for fagområdet. Omfang: 3 år. Min. 100 og maks. tel , Department of Evolutionary Biology, Univer- Place of employment: The Insti- 500 timer pr. undervisningsår. sitetsparken 15, 2100 Cph. Ø, tute of Odontology, The Ansøgning: Anfør antal ønskede Denmark. Faculty of Health Sciences. undervisningstimer. Vedlæg Deadline for applications: Contents/qualifications: Clinical publikationsliste. Ansøgning- 15 November, work research, undergraduate en stiles til Rektor. Additional information: See and postgraduate teaching, Sendes til: Afdelingsleder scientific presentation/publi- Elsebeth Lynge, Afdeling for ex_new.htm. See also cation, research management Epidemiologi Blegdamsvej 3, and administrative duties. The 2200 Kbh. N. professorship includes a posi- Ansøgningsfrist: 14/10-04, tion as Professor at The Uni- kl versity of Copenhagen, The Yderligere oplysninger: Afde- Faculty of Health Sciences, lingsleder Elsebeth Lynge, The Institute of Odontology, tlf Department of Oral and Maxillofacial Surgery and a Adjunktstilling consultant dentist position. Sted: Farmakologisk Institut, FOTO: POLFOTO One application has to be sent to The Faculty of Health Sciences (the professorship) The Molecular Neuropharmacology Group. Indhold: Forskning og undervis-\n17 Universitetsavisen MEDDELELSER FRA KØBENHAVNS UNIVERSITET DET SKER Biblioteket og den gode universitetsopgave Tilmelding til kurset på senest 3 dage før Tid: 7/10 kl Sted: KUA, lok a Arr.: Det Kgl. Bibliotek Fakultetsdag på Sundhedsvidenskab Temaet er undervisning. Der bliver foredrag og uddeling af priser Tid: 7/10 kl Sted: Lundsgaard, Dam og St. mødesal, Panum Instituttet Arr.: Fakultetssekretariatet, Fakultetsdagen.htm Etik og stamcellepatenter Lektor Mette Hartlev og prof. Jens Schovsbo vil fremlægge resultaterne af Etisk Råds internationale konference om stamcellepatenter og konsekvenserne af deres anbefalinger Tid: 7/10 kl Sted: Kvarterhusets forsamlingssal, Jemtelandsgade 3, 1. sal Arr.: Kvarterhuset, Luther han forandrede verden for altid Eric Tills film fra 2003 fortæller Luthers dramatiske historie der udspiller sig på baggrund af de revolutionære begivenheder da middelalderen blev til renæssance Tid: 8/10 kl Sted: Filmhuset, Gothersgade Arr.: Studentermenighedev ved Trinitatis. Nødvendig tilmelding til Carl Fuglsang, tlf Introduktion i brug af Det Kongelige Bibliotek Tilmelding til kurset på senest 3 dage før Tid: 18/10 kl Sted: KUA, lok a Arr.: Det Kgl. Bibliotek Personligheds- og pædagogisk psykologi Producing Knowledge Experience and Everyday Life v/ Professor Jean Lave, University of California at Berkeley and several guest teachers Tid: 18-22/10 Sted: Se hjemmeside Arr.: Dansk Forskerskole i Psykologi, kurser.html Filmen, medierne og 9/11 Lektor i filmvidenskab Peter Schepelern taler om hvordan 9/11 påvirkede film, medier og branchens mennesker Tid: 19/10 kl. 19 Sted: Kvarterhusets forsamlingssal, Jemtelandsgade 3, 1. sal Arr.: Kvarterhuset, Billetter reserveres på tlf el. Studentermenighedernes oktoberfest Stilen er tysk. Der er god mad og øl, konkurrencer og schägermusik. Det koster 75 kr. og der er tilmelding til senest 18/10 Tid: 22/10 kl Sted: Pilestræde 67 Arr.: Studentermenighederne ved Trinitatis og Natur og Sund Psykologiske forskningsmetoder og videnskabsteori Statistik for psykologer v/ Benny Karpatschof og Svend Kreiner Tid: 25-29/10 Sted: Se hjemmeside Arr.: Dansk Forskerskole i Psykologi, kurser.html Introduction to the didactics of chemistry: an approach focused on the scientific concepts, including the historical evolution of these concepts Semesterkursus for studerende Tid: 26/10 kl Sted: Auditoriet, Rockefeller-komplekset, Juliane Maries vej 30 Arr.: Center for Naturfagenes Didaktikwww.naturdidak.ku.dk Kulturhistorie i kulturforskningen Seminar i anledning af 50 års jubilæet for oprettelsen af det første lektorat i kulturhistorie på KU i 1954 Tid: 27/10 kl Sted: Vandkunsten 5, Aud. C Arr.: Etnologi. Yderligere oplysninger hos Lene Otto, el. Signe Mellemgaard, A Religious Point of View Ludwig Wittgenstein, religion og religiøs erfaring. Seminar Tid: 29-30/10 Sted: Mødelokale 1, Studenternes hus, Aarhus Universitet Arr.: Wittgenstein Netværket, Tilmeldingsfrist 22/10 Kulturnat på Jura Hver halve time er der foredrag. Bl.a. med Ulla Knudsen, Ole Espersen, Pernille Ulla Knudsen og Ole Krarup Tid: 8/10 kl Sted: Københavns Universitets Hovedbygning, Frue Plads Arr.: Det Juridiske Fakultet Hvorfor krig hvordan fred: Clash of Civilizations? Højskoleophold med fokus på Vestens forhold til Mellemøsten. Med deltagelse af bl.a. Birthe Hansen (DCISM & IFSK), Jørgen Poulsen (Dansk Røde Kors) samt Tyge Lehmann, (Udenrigsministeriet) Tid: 10-16/10 Sted: Grundtvigs Højskole Frederiksborg Arr.: Young Europeans for Security (YES) og Folk & Forsvar. Se Forskningsmetodologi og undersøgelsesdesign Ph.d.-kursus i forskningsmetodologi og undersøgelsesdesign Tid: 1-4/11 Sted: Psykologisk Institut, Aarhus Universitet Arr.: Psykologisk Institut, Aarhus Universitet. Tilmelding senest 1/10-04 via Forskningsnettets brugerkonference Forskningsnettet gør det lettere for studerende og ansatte at få netforbindelse når man er ude at rejse. Nye projekter skal komme alle studerende og ansatte ved universiteterne i Danmark til gode Tid: 10-11/11 Sted: Ledernes Uddannelsescenter, Rugårdsvej 590, Odense NV Arr.: Forskningsnettet, Apoptosis: Tricking Cancer Cells into Committing Suicide. Application for Targeting Chemo-refractory Disease of CLL Seminar held by PhD Irene Munk Pedersen, John C. Reed s Program of Apoptosis and Cell Death, The Burnham Institute, La Jolla, CA laboratory Tid: 13/10 kl Sted: Symbion, Fruebjergvej 3, Meeting room M2 Arr.: Biotech Research and Innovation Centre, Drømmen om det perfekte liv: Kloningsfantasier Tid: 26/10 kl Sted: Hans Tausens Kirke, Halfdansgade 6 Arr.: Studentermenigheden på Amager, FOTO: SCANPIX Hyldestseminar for Ole Due Københavns Universitet vil gerne sige professor, jur.dr. h c Ole Due tak for hans betydelige indsats med et hyldestseminar hvor fokus vil være på samspillet mellem EU-retten og national ret Tid: 12/11 kl Sted: Københavns Universitet, Hovedbygningen, Frue Plads Arr.: Det Juridiske Fakultet. Tilmelding på tlf el. Luther og Erasmus: Teologi og humanisme Forskningsstipendiat Anna Vind, afdeling for kirkehistorie holder foredrag. Luther og Erasmus er præget af en strid mellem teologi og humanisme hvor Luther repræsenterer teologien og Erasmus humanismen idet man da vel at mærke forstår de to ord på en bestemt måde Tid: 13/10 kl Sted: Trinitatis Kirke v. Rundetårn Arr.: Studentermenighedev ved Trinitatis Professor, dr.theol. og phil. Peter Kemp og Ebbe Kløvedahl Reich spørger hvad der fascinerer dem der er så begejstrede for kloning af dyr og mennesker. Er det ideen om at mennesket med bioteknologi kan nå til at beherske livet, så det kan omskabe det efter sit eget hoved? Og hvad skulle der være galt i det? Ebbe Kløvedal Reich prædiker ved den indledende temagudstjeneste. Det kvalitative forskningsinterview Forskerkursus ved Steinar Kvale Tid: 24-26/11 Sted: Center for Kvalitativ Metodeudvikling, Psykologisk Institut, Aarhus Universitet Arr.: Tilmelding senest 1/10 på\n18 18 Universitetsavisen Turbo på internationaliseringen af Humanbiologi Virologiuddannelsen på Humanbiologi får besøg af den førende virolog professor Bernard Roizman fra University of Chicago, USA. Hans symposium vil allerede på uddannelsens første semester gøre de studerende fortrolige med undervisningsprincipper fra udlandet og støtte den internationalisering af uddannelsen der er i gang, idet 3. semester udelukkende foregår på engelsk. Det vil givetvis også bidrage til at give de studerende appetit på at gennemføre deres specialer i udlandet, ligesom det forhåbentlig også vil tiltrække udenlandske studerende til Humanbiologi uddannelsen. Bernard Roizman forelæser i Dam Auditoriet den 15. oktober kl STØTTE FORSVAR Stipendier kes mission, praktiske mis- Prisopgaver Disputatsforsvar Smoking cessation and smoking Effects of climate change on soil Stipendier til ophold i Athen sionsformål, herunder afholdelse af missionsforedrag, samt til anskaffelse af mis- De ikke-materielle værdier i fremtidens Danmark Humaniora reduction in a general population Kandidat: Charlotta Pisinger. microarthropods and nutrient cycling in the sub-arctic Kandidat: Heidi Sjursen, Dan- Målgruppe: Forskere inden for sionsvidenskabelig litteratur. Indhold: JL-Fondet udskriver Common Woods. Property Tid: 5/10-04, kl marks Miljøundersøgelser. Grækenlands og middelhavs- Ansøgning: Vedlæg beskrivelse prisopgave. Sigtet er at ind- Rights and Woodland Manage- Sted: Festsalen, Glostrup Amts- Tid: 29/10-04, kl landenes arkæologi, historie, af hvorledes støtte fra legatet kredse, analysere og vægte ment in Denmark from the sygehus, Nord (tidl. Nord- Sted: Botanisk Auditorium, sprog, litteratur, billedkunst, tænkes anvendt. tendenser og muligheder for Middle Ages to c vang). Gothersgade 140. arkitektur og kulturtraditio- Sendes til: Det Teologiske at kombinere et dansk og et Doktorand: Ph.d. Bo Fritzbøger. Afhandlingen: Fås ved ner samt udøvende kunstne- Forskningsudvalg, Det nordeuropæisk kulturelt sær- Tid: 29/10-04, kl henvendelse til forfatteren, re. Teologiske Fakultetskontor, præg med et tiltagende inter- Sted: KUA, Aud Støtte: Stipendier til ophold i Købmagergade 44-46, nationaliseringsbehov for fæl- Officielle opponenter: Prof., kbhamt.dk. Se også www. perioden fra 1/2 til 31/ Kbh. K. les, ikke-materielle værdier. dr.phil. Bjørn Poulsen, Aarhus sund.ku.dk/ph.d.-forsvar/ Stipendierne er af to typer: a) Ansøgningsfrist: 15/10-04, Det vigtigste konkrete spørgs- Universitet og universitetslek- resumecharlottapisinger.htm. Frit ophold på Instituttet. b) kl mål, som prisopgaven lægger tor, mag.art. Claus Bjørn, Frit ophold på Instituttet samt et beløb til delvis dækning af leveomkostningerne. Ansøgning: Ansøgningsskema fås på el. Professor ved Københavns Universitet, dr.theol. J. Nørregaards rejselegat for teologiske kandidater op til er: Hvilke ikke-materielle værdier skal fortsat være grundlæggende i et fremtidigt Danmark og dermed afspejles i pligter og rettigheder Københavns Universitet. Opponenter ex auditorio: Kan melde sig til dekanen eller forsvarslederen. Afhandlingen: Udgives af Syd- Childhood Cataract in Denmark: Incidence and Risk Factors Kandidat: Birgitte Haargaard. Tid: 8/10-04, kl Sted: Statens Serum Institut. rekvireres fra instituttet. Støtte: Tilskud til studierejser samt i daglige og sociale dansk Universitetsforlag Afhandlingen: Fås ved henven- Sendes til: Det Danske Institut i for teologiske kandidater fra sammenhænge i fx erhvervs-, under titlen A Windfall for delse til forfatteren, Athen, Herefondos 14, GR-105 København Universitet. fritids- og familiesituationer? the Magnates. The Develop- Se også 58 Athen, Grækenland. Ansøgning: Vedlæg cv, herunder Målgruppe: Der indkaldes både ment of Woodland Owner- Ansøgningsfrist: 25/ cpr.nr. og publikationslister junior- og seniorbesvarelser ship in Denmark c forsvar/reseumebirgitte- Yderligere oplysninger: Tlf (hver- samt en kort beskrivelse af og budget for hvorledes støtte med hver deres præmiesummer. Naturvidenskab Haargaard.htm. dage 8-12 dansk tid), fax: fra legatet tænkes anvendt. Fuldt opslag: Urological complications , Sendes til: Det Teologiske Recovery and analysis years after a traumatic spinal Legater Forskningsudvalg, Det Teologiske Fakultetskontor, Købmagergade 44-46, Arbejderhistorieprisen 2004 of ancient DNA from ice, sediments, and fossil remains Doktorand: Eske Willerslev. cord injury. A follow-up study Kandidat: Rikke Bølling Hansen. Tid: 11/10-04, kl Læge Dorff Kjeldsen og Hustrus Fond 1150 Kbh. K. Ansøgningsfrist: 15/10-04, kl Arbejdermuseet og Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv, og Indhold: Selskabet til Tid: 26/10-04, kl Sted: HCØ, Universitetsparken 5, auditorium 2. Sted: Auditorium B, Teilum Bygningen, Righospitalet. Afhandlingen: Kan fås ved Målgruppe: Lægestuderende der er dimitteret fra Aalborg Katedralskole og som har bestået eksaminer svarende til Københavns Universitets fond for teologiske kandidater og studerende Forskning i Arbejderbevægelsens Historie (SFAH) uddeler i fællesskab Arbejderhistorieprisen for Prisen tildeles Officielle opponenter: Dr. Ross Macphee, prof. Franco Rollo og prof. Tom Fenchel. Opponenter ex auditorio: henvendelse til forfatteren, rikke.boelling. Se også 1. del af medicinstudiet på et Målgruppe: Teologiske kandida- bedste hovedfagsopgave, spe- Kan melde sig til forsvarslede- svar/reseumerikkebølling- af landets universiteter. ter til studierejser eller andre ciale eller ph.d.-afhandling ren, prof. Tom Fenchel, Hansen.htm. Ansøgning: Skema rekvireres fra Aalborg Katedralskole på videregående studier samt teologistuderende som har om et tema inden for dansk eller international arbejder- tlf # 325. Afhandlingen: Fås ved henven- Humaniora tlf el. udvist særlig flid eller særlige historie. Indleverede opgaver delse til Lone Jønsson, Biolo- Stiles til evner. skal være afleveret og be- gisk Institut, Universitetspar- Snakkesalighedens Politik. legatets bestyrelse Ansøgning: Vedlæg cv, herunder dømt inden for de seneste to ken 15, 2100 København Ø. Kritisk mimesis og øjeblikkets Sendes til: Aalborg Katedral- cpr.nr. og publikationslister år. Også opgaver med hoved- forvaltning hos Walter Benja- skole, Sct. Jørgens Gade 5, postboks 556, 9100 Aalborg. samt en kort beskrivelse af og budget for hvorledes støtte vægten lagt på formidling kan komme i betragtning. Ph.d.-forsvar min og Robert Walser Kandidat: Erik Granly Jensen. Ansøgningsfrist: 10/11-04 med morgenposten. fra legatet tænkes anvendt. Sendes til: Det Teologiske Prisen er på kr. Bidrag: Sendes i to eks. Samfundsvidenskab Tid: 8/10-04, kl Sted: Det ny KUA, lok Lektor cand.mag. Inga Svensbos Mindelegat Forskningsudvalg, Det Teologiske Fakultetskontor, Købmagergade 44-46, Sendes til: Mærkes AHP og att. AEH. Arbejdermuseet og Arbejderbevægelsens Bibliotek Paradiso Diaspora Reframing the Question of Religion in Afhandlingen: Ligger til gennemsyn og hjemlån i Det Kgl. Biblioteks information på Målgruppe: Studerende ved KU 1150 Kbh. K. og Arkiv, Rømersgade 22, Politics KUA og til gennemsyn på Det med fransk som hovedfag, Ansøgningsfrist: 15/10-04, 1362 Kbh. V. Kandidat: Cand.scient.pol. Kgl. Biblioteks læsesal Øst, fortrinsvis bachelorer. kl Indleveringsfrist: 1/ Anders Berg-Sørensen. Diamanten samt på Institut Støtte: Portioner a kr. Fortrinsvis til rejse- og studie- Rejselegat Uddeling: Januar Tid: 8/10-04, kl Sted: Nørregade 10, Udvalgs- for Kunst og Kulturvidenskab, KUA. ophold i udlandet. Ansøgning: Vedlæg oplysning Legat: Tidligere sognepræst i Aadum sogn, Pastor Emertus værelse 3 Afhandlingen: Fås ved henven- Naturvidenskab om påtænkt anvendelse samt Anders Michael Andersens og delse til Kvikskranken, karakterudskrift og dokumen- hustrus Agnes Dorthea, født Institut for Statskundskab, Characterisation of the tation for indskrivning på KU Højers rejselegat for teologi- tlf Pris 100 kr. denatured-state ensemble of og seneste årsopgørelse fra told- og skattemyndigheder- ske kandidater fra Københavns Universitet. Sundhedsvidenskab Acyl Coenzyme A binding protein using NMR experiments. ne. Støtte: Rejsestøtte til en teolo- The initiation of protein folding Sendes til: Advokat Bo Vadt gisk kandidat fra Københavns Regulation of Inducible Nitric Kandidat: Cand.scient. Sigridur Christensen, Valdal Advokat- Universitet. Oxide Synthase in Collagenous Kristjansdottir. firma, Øster Alle 33, Ansøgning: Vedlæg cv, herunder Colitis Tid: 15/10-04, kl Kbh. Ø. cpr.nr. og publikationslister Kandidat: Lars Andresen. Sted: Botanisk Auditorium, Ansøgningsfrist: 23/ samt en kort beskrivelse af og Tid: 5/10-04, kl Gothersgade 140. Yderligere oplysninger: Lektor budget for hvorledes støtte Sted: Lille Auditorium, Amts- Afhandlingen: Fås ved henven- Henrik Prebensen, Romansk fra legatet tænkes anvendt. sygehuset i Herlev. delse til sekretær Anne Gade Institut, Sendes til: Det Teologiske Afhandlingen: Fås ved Nielsen, Molekylærbiologisk ku.dk, tlf Forskningsudvalg, Det henvendelse til forfatteren, Institut, Øster Farimagsgade Enkegrevinde Ulla Ruuth, født V. Haffners Legat Teologiske Fakultetskontor, Købmagergade 44-46, 1150 Kbh. K. kbhamt.dk. Se også www. sund.ku.dk/ph.d.-forsvar/ 2A, tlf , Støtte: Tilskud til at fremme af Ansøgningsfrist: 15/10-04, resumelarsandresen.htm. den evangelisk-lutherske kir- kl\n19 Universitetsavisen MEDDELELSER FRA KØBENHAVNS UNIVERSITET GÆSTEFORELÆSNINGER The Development of the Codex from its Earliest Forms to the Late Medieval Period Christopher Clarkson, Conservator of Library and Archive Materials, Oxford, England Tid: 4/10 kl Sted: KUA, lok Arr.: Den Arnamagnæanske Samling Toxoplasmavaccine og -diagnostik Immunproteom-analyse af Toxoplasma antigener Henrik Vedel Nielsen, ABMP og Natasha Helena Beyer, Autoimmunafdelingen, SSI Tid: 5/10 kl Sted: SSI, Artillerivej 5, kantinen Arr.: Polymorfien Tiltrædelsesforelæsning: The search for the Quark Gluon Plasma Prof. Jens Jørgen Gaardhøje, NBIfAFG Tid: 6/10 kl Sted: H.C. Ørsted Instituttet, Aud. 3 Arr.: Niels Bohr Institute Colloquium Bio-Nanotechnology Prof. Thomas Bjørnholm, Nano-Science Center, KU Tid: 6/10 kl Sted: August Krogh Instituttet, Universitetsparken 13, Aud. 1. Arr.: Biologisk Selskab v. prof. Dan Klærke, tlf A new approach to Indo-European tripartition Honorary Fellow Dr. Emily Lyle, Celtic and Scottish Studies, University of Edinburgh, Skotland Tid: 6/10 kl Sted: Artillerivej 86, lok Arr.: Religionshistorisk Forening FOTO: SCANPIX From all of us to all of you: Disney, danskerne og den globale mediekultur Prof. Kirsten Drotner, Syddansk Universitet Tid: 8/10 kl Sted: KUA, lok Arr.: Fakultetets Forsknings Fredage, fff Kirsten Drotners forskning omfatter en bred vifte af emner inden for medievidenskaben, bl.a. mediehistorie, kvalitative metoder, medier og globalisering, mobile medier samt børns og unges mediebrug. Kirsten Drotner har medvirket i en række internationale forskningsprojekter, ligesom hun er (med-)forfatter til flere engelske publikationer. Blandt hendes seneste danske bogudgivelser er Medier for fremtiden: børn, unge og det nye medielandskab og Disney i Danmark: at vokse op med en global mediegigant. Kirsten Drotner er medlem af Statens humanistiske Forskningsråd og leder af Center for Børneog Ungdomsmedier samt det nystartede Dream: Danish Research Centre on Education and Advanced Media Materials. Engaging Buddhism: The Cambodian Perspective Dr. Trudy Jacobsen, Griffith University, Brisbane, Australia Tid: 7/10 kl Sted: NIAS, Leifsgade 33, 3. sal, lok. 305 Arr.: NIAS og Institut for Antropologi, Københavns Universitet Dansk Havforskning i og 1800-tallet: Fra Den Arabiske Reise til den første Galathea-ekspedition Docent emer., dr.phil. Torben Wolff Tid: 7/10 kl Sted: Zoologisk Institut, Aud. B Arr.: Dansk Naturhistorisk Forening Carl Schmitt, undtagelsen og det politiske Cand.scient.soc., ph.d. Jacob Als Thomsen Tid: 7/10 kl Sted: Vartov, Farvergade 27, opg. H Arr.: Studenterkredsen. 25 kr. for ikke-medlemmer Den logiske metafunktion om sproglige ressourcer til dannelse af forbindelse mellem sætninger Ph.d.-stipendiat Alexandra Holsting, Institut for Engelsk, Germansk og Romansk Tid: 8/10 kl Sted: Det Ny KUA, lok Arr.: Fredagsforelæsninger på Afdelingen for Tysk Communal heritage making among the Alutiiq on Kodiak Island, Alaska and its links to the local and global Dr. Arthur Mason, Department of Anthropology, University of California Berkeley, USA Tid: 8/10 kl Sted: Strandgade 100, bygning H, 2 sal Arr.: Afd. for Eskimologi og Arktiske studier Reflektioner over det sociale og kulturelle stadium af musikalske genrer Post doc Fabian Holt Tid: 8/10 kl Sted: Musikvidenskab, Aud. 1 Arr.: Musikvidenskabeligt Institut Fugleinfluenza Steffen Glismann, Epidemiologisk afdeling, SSI Tid: 12/10 kl Sted: SSI, Artillerivej 5, kantinen Arr.: Polymorfien Conflict, Dialogue and Contemplation: Religions in a World of Many Cultures Ingolf U. Dalferth, CFS & Institut für Hermeneutik und Religionsphilosophie, Universität Zürich; Tyskland Tid: 13/10 kl Sted: Købmagergade 44, Auditorium 1, stuen Arr.: Center for Subjektivitetsforskning Physiological Roles of the Ca2+ -activated K+ Channel of the BK-type (NeuroSearch Lecture) Prof. Peter Ruth, Pharmazeutisches Institut, Universität Tübingen, Tyskland Tid: 13/10 kl Sted: August Krogh Instituttet, Universitetsparken 13, Aud. 1. Arr.: Biologisk Selskab v. prof. Dan Klærke, tlf The Strategy of Conquest: Herpes simplex virus vs the host cell Professor Bernard Roizman, Joseph Regenstein Distinguished Service Professor of Virology, University of Chicago Tid: 15/10 kl Sted: Dam Auditorium, Panum, Blegdamsvej 3B, 2200 Copenhagen N Arr.: The Protein Laboratory, Bodil Norrild, Kemi og bioteknologi på nanoskala og enkeltmolekyleniveau Prof., dr.scient. Jens Ulstrup Tid: 18/10 kl Sted: H.C. Andersens Boulevard 35 Arr.. Det Kgl. Danske Videnskabernes Selskab The Gospel of John Through Jewish Eyes. An Exercise in the Ethics of Reading Prof. Adele Reinhartz, Wilfried Laurier University, Canada Tid: 19/10 kl Sted: Det Teologiske Fakultet, Købmagergade 46, Auditorium 11 Arr.: Filosofi ved Kristendommens Rødder i samarbejde med Afdeling for Bibelsk Eksegese\n20 Københavns Universitet Universitetsavisen Krystalgade København K ID Magasinpost A