legoglær.gyldendal.dk | Redaktionen anbefaler\nLad guldfeberen rase!\nDet kræver blot en guldspray at skabe dagevis af sjov og glæde hos børnene.\nAlt I skal gøre er at samle en masse småsten og spraye dem til flotte guldklumper, I i al hemmelighed kan begrave i sandkassen. Så kan børnene gå på jagt, og så snart den første guldklump er fundet, vil iveren helt sikkert sprede sig.\nMåske guldet senere kan bruges som betaling i en butiksleg, eller måske I afholder sommerfest og lader guldet agere betaling for forfriskninger? Mulighederne er mange.\nSådan laver I sukkerfri fastelavnsboller\nFastelavnsbollerne kan laves sammen med børnene i alle institutioner, uanset hvilken sukkerpolitik I har. Der er både gulerødder og abrikoser i den lækre opskrift, som er lavet af Jens Modéer.\n13 spsk. marmelade\n225 g gulerod, fintreven\n80 g smør/olie\n100 g tørrede abrikoser i småtern\n300 g solbær, frost\nStart med solbærmarmeladen ved at koge bær, dadler, vaniljekorn og den tomme stang i 20 minutter. Massen skal være tyk, og alt overskydende væske skal være fordampet. Marmeladen blendes og stilles på køl.\nBolledejen forberedes ved at udrøre gæren i mælken.\nTilsæt salt, gulerødder og abrikos.\nMel, smør og havregryn tilsættes væsken, og der æltes grundigt.\nLad dejen hvile i et kvarter under et klæde.\nDejen deles i 32 stykker, som formes til små boller. Lad bollerne hæve på bageplade til dobbelt størrelse i ca. 30 minutter.\nBollerne pensles med mælk og bages, til de er gyldne ved ca. 225° i ca. 10 minutter.\nLad bollerne køle helt af. Imens forberedes solbærskummet.\nPisk fløden, og vend forsigtigt marmeladen i.\nSkær toppen af bollerne, og tag en smule af bollefyldet ud. Det svarer til omkring en teskefuld. Fyld hullet i bollerne med solbærskum og server!\nTip: Udskift solbær med blåbær, og vælg gerne en blanding af eksempelvis tørrede dadler, abrikoser, figner og svesker. Marmeladen kan sagtens stå på køl et par dage før brug.\nOpskrift er venligst lånt fra kogebogen:\nModéer & Munkholm - sukkerfri kogebog af Jens Modéer og Anja Skjellerup-Munkholm\nHvis I vil lege med bogstaver, eksempelvis i storegruppen, så er det oplagt at lave jeres egne bingo-plader!\nDet tager kun et øjeblik at printe de gratis bingo-plader ud fra My Free Bingo Cards, og man vælger selv, hvor mange felter og hvad der skal stå på pladerne.\nSkal det være alle bogstaverne eller børnenes navne? Har I sat ord på alle tingene på stuen, kan I lege med de ord. Eller hvad med alfabetets vokaler, som I synger jer frem til med 'Tre små kinesere på Højbroplads'?\nHvis I hører til dem, der har en god, stor legeplads, så er der måske også plads til en ny og ganske gratis nytårs-tradition: Skriv ud til alle forældrene, at de kan aflevere det brugte juletræ på legepladsen efter nytår og dermed bidrage til mange pædagogiske aktiviteter i det nye år.\nMåske får I en hel juletræs-labyrint foræret og sidenhen kan I sammen med børnene save grangrenene af til hulebyggeri eller som 'dyne' til den sarte nytte- og blomsterhave.\nLad børnene være med på lidt nissesjov på jeres stue og lav jeres digitale indtjekning om med - nye og måske lidt frække - nisseportrætter af børnene!\nAlt, hvad man skal bruge, er en enkel nissehue, når I opdaterer portrætterne, og så er der ellers garanti for smil og kommentarer, når forældrene tjekker ind og ud resten af julemåneden!\nMåske trænger I alligevel til at lave nye aldersvarende billeder, som I så kan hygge jer med at opdatere igen i det nye år. Fortsat god december.\nSæt fantasien i spil med en sansende uhyggelig gyserfortælling - eksempelvis til halloweenfesten!\nSæt jer med børnene i en rundkreds. Alle børnene skal have lukkede øjne eller måske bind for øjnene - og så går det løs...\nVælg evt. en fortæller og en hjælper. Fortælleren må gerne have en livlig fantasi og evne til at digte undervejs. Start fx historien sådan her:\nGamle Jørgen er død på plejehjemmet, men inden han skal ned til ormene, får I lov at tage afsked med ham – eller med resterne af ham – en sidste gang. Jørgen var nemlig meget, meget gammel, så da han døde, faldt han helt fra hinanden. Derfor må I nu sige farvel til ham i små bidder. Her kommer allerførst Jørgens øjne …\nFortælleren eller hjælperen sender nu den første 'lig-del' rundt. I virkeligheden er der selvfølgelig tale om forskellige hverdagsingredienser fra køkkenet. ’Øjnene’ er derfor skrællede cherrytomater, og mens børnene mærker på dem efter tur, kan I tale om alle de mærkværdigheder (eller uhyggelige ting), Gamle Jørgen har set med de øjne i sit liv. Fortællingen fortsætter nu med de følgende ingredienser: De flækkede mandler er Jørgens negle (har han mon brugt dem til at kradse øjnene ud på nogen – eller bare til at klø sig selv på ryggen?), tørrede abrikoser er ører (hvad har Jørgen mon hørt med dem?), hjernen er blomkål, tørrede majs er tænder, og kogt spaghetti er tarmene. Med lidt fantasi kan I selv kigge ude i køkkenet efter flere makabre ingredienser til knogler, tunge, hud og hår?\nTil sidst kan I lave en lille huskeleg, hvor børnene gætter, hvad de i virkeligheden følte på.\nRigtig uhyggelig fornøjelse!\nPsst …! Find mange flere halloween-aktiviteter her.\nLav æblechips i tørreskabet!\nHar I nogensinde eksperimenteret med at lave lækkerier i tørreskabet? Skabet egner sig perfekt til at lave eksempelvis tørrede krydderurter eller æblechips - og børnene vil helt sikkert synes, det er et sjovt påfund.\nTil æblechips skal I bruge søde æbler, hvor I først har fjernet kernehuset med en kernehusfjerner. Skær æblerne i så tynde skiver som muligt og fordel dem på en bageplade med bagepapir. Drys eventuelt lidt kanel over.\nHerefter er det blot at tømme tørreskabet for våde sokker og flyverdragter, komme æblerne ind og skrue helt op. Følg med i tørre-processen, men regn med, at æblechipsene skal have mellem fire og seks timer. Chipsene er færdige, når de ser gyldne og lækre ud. Lad dem køle lidt af ude, inden de nydes som en lækker efterårs-snack.\nNyt på Leg og lær: Forløbet Tæt på hjorten\nMange børn kender til bondegårdsdyr og kæledyr. Men hvad med Danmarks mange vilde dyr? I forløbet Tæt på hjorten, skal I gennem en række aktiviteter lære et vildt dyr indgående at kende.\nByg en venskabsbænk med børnene - og få gang i vigtige samtaler\n’Hvem vil lege med mig?’, står der på den hjemmebyggede bænk. Inspireret af kampagnen ’Fri for mobberi’ er tanken, at børnene kan sætte sig på bænken, når de ønsker at lege med nogen. Børnehaven på Amager bruger den blandt flere tiltag til at opbygge en kultur om at være omsorgsfuld over for hinanden og danne nye legerelationer.\nLad børnene være med i hele processen med byggeriet og snak med dem om, hvad man kan gøre, når der sidder en kammerat på bænken.\nSørg for, at ingen børn kommer til at sidde alene i længere tid ad gangen ved at hjælpe dem med at komme med i en leg, hvis ingen af de andre børn 'bider på' af sig selv.\nBænken er også et godt udgangspunkt for en evaluerende snak med børnene efter et stykke tid. ’Virker bænken?’, ’Gode eksempler’ osv.\nTegnetip til legepladsen\nDet er dejligt at rykke udenfor med papir, farver og tusser, når vejret tillader det, men tegningerne blæser nemt væk, og de grove træborde og -bænke fungerer ikke særligt godt som tegne-underlag.\nElastik-mapper er løsningen på det hele! De koster næsten ingenting (er set til 5 kr. pr. stk.) og kan fås i en masse farver. Børnene kan have deres helt egen mappe og finder hurtigt ud af, hvor let man fæstner et stykke papir udenpå mappen ved at bruge elastikkerne.\nNår tegningen er færdig, lægges den ind i mappen, som (selvfølgelig) kan bruges igen og igen og opbevares i barnets skuffe eller taske. En anden fordel er, at tegningerne ikke bliver krøllede.\nHvis I har en gammel tavle eller en anden mørk flade/væg/mur på legepladsen, kan I med lidt pensler og en spand vand kreere ’hemmelige’ malerier. Lad børnene male med vandet og snart opleve, hvordan malerierne på magisk vis forsvinder igen, når vandet fordamper.\nPrøv med forskellige størrelser pensler, svampe og andre materialer, så børnene får prøvet forskellige muligheder af og samtidig bliver klogere på vanddamp gennem leg.\nDet kan være besværligt med brætspil ude på legepladsen, når brikkerne blæser rundt! Men dette lille og lærerige spil flyver ingen vegne og kræver blot lidt sten fra børnenes lommer, et par skåle og noget vand.\nLad børnene fylde lommerne med småsten fra legepladsen, stranden, skoven, eller hvor I ellers kan finde dem.\nFyld en stor skål med vand og sæt en lille skål ned i vandet, så den flyder ovenpå.\nNu skal børnene efter tur forsigtigt lægge en sten i den lille skål. Det gælder om ikke at sænke skålen med sten, og det kræver forsigtighed akkurat som i Klodsmajor!\nNyt på Leg og lær: Den styrkede pædagogiske læreplan\nPortalen er nu opdateret efter de nye bestemmelser. Her kan du se de 6 læreplanstemaer og tilhørende læringsmål og desuden læse om, hvordan Leg og lær taler sammen med den nye læreplan.\nLav rosenvand af hybenroser\nMon ikke børnenes mødre eller bedstemødre vil blive henrykte for en lille flaske ægte rosenvand helt uden kemi, som børnene selv har lavet?\nHybenroser er oplagte at bruge, og lige nu blomstrer og dufter de mange steder ved skove og kyster.\nMasser af hybenroser (man kan godt bruge andre roser, men det er vigtigt, at de dufter, og man skal væres sikker på, at de må plukkes)\nEn gryde, et sylteglas eller anden beholder med låg eller prop\nEvt. hvide labels til etiketter\nPluk forsigtigt kronbladene af blomsterne\nLæg forsigtigt bladene i beholderen\nOverhæld dem med kogende vand så de er helt dækket\nSæt låg eller prop på og stil beholderen et sted, hvor der ikke kommer sollys\nLad rosenvandet trække i 1-2 dage\nSi bladene fra - fx gennem et viskestykke eller et kaffefilter\nHæld rosenvandet på små flasker gennem en tragt, put evt. et enkelt kronblad i som pynt og forsyn flasken med barnets hjemmelavede etiket.\nRosenvandet duppes forsigtigt i ansigtet og/eller på halsen med en vatrondel.\nTip: Hvis man tilsætter sukker i rosenvandet, kan det bruges til desserter - og det holder længere.\nFars dag - eller fødselsdag\nDa Kronprinsesse Mary holdt sin meget omtalte og roste fødselsdagstale til Frederiks 50 års fødselsdag, var der en rørende passage, hvor hun gengav, hvad parrets fire børn havde sagt om deres far.\nI kan gøre det samme i anledning af Fars dag den 5. juni. For mon ikke alle børnenes fædre vil blive glade for at få en sød og sjov far-tegning med hjem? Lav jeres egen far-tegning eller hent en færdig tegning her, som kan printes (pdf).\nSkriv ned, hvad børnene siger om deres far: Hvad er han god til, hvad er det sjoveste at lave sammen med ham, og hvad mon han dufter af? Der kommer helt sikkert mange originale svar, og bagefter skal tegningen selvfølgelig farves, ansigtet skal tegnes færdigt og endelig skal den afleveres til far. Vi viderebringer straks den søde idé, som også sagtens kan bruges ved andre lejligheder - fx når et af børnenes forældre eller bedsteforældre har fødselsdag!\nMælkebøtter findes overalt og blomstrer det meste af sommeren. Mange laver kranse af de gule blomster eller fine buketter til bordpynt. Men man kan faktisk også spise blomsterne, og det skulle endda være godt for både hovedpine og maveonde. Pluk en skålfuld mælkebøtter med ungerne og sørg for at eventuelle smådyr bliver skyllet væk. Herefter er det blot at lave en god, tyk pandekage-dej, dyppe blomsterne i dejen og stege dem med hovedsiden nedad på en pande over bålet. Den lille mundrette snack serveres eventuelt med et dryp honning eller andet sødt til.\nByg et solur\nMed jeres eget simple solur kan børnene få en tidsfornemmelse - og tidsforståelse for dagens vante rytme. Se her, hvordan I gør:\nDet kræver en solrig plet og ellers blot en pind og eksempelvis nogle sten til at markere ’tiderne’.\nStart først på dagen med at sætte en forholdsvis høj pind i midten af ’skiven’. Der, hvor skyggen lander, placerer I en sten. I kan eksempelvis angive klokken eller tegne noget formiddags-frugt. Se nu, hvordan skyggen vandrer og vær klar med næste sten, der eksempelvis kan angive, hvornår I skal give børnene solcreme på!\nSådan kan I fortsætte urskiven rundt og fremover følge jeres eget solur, der sikkert også giver anledning til mange spændende snakke om skyggens vandring.\nSjove 'levende' krus\nSkab jeres egen lille tegnefilm, labyrint, påklædningsdukke eller noget helt fjerde. Det eneste, I skal bruge, er nogle gennemsigtige plastikkrus og en tush/speedmarker.\nPå et krus tegner I eksempelvis en simpel mand. Dernæst sætter I et krus udenpå og tegner først en hat på manden. Prøv at dreje det yderste krus - nu kan I give manden hat på - og tage den af igen. Tegn og drej yderligere og giv manden et par fjollede tænder, solbriller eller et overskæg.\nLad børnene dreje kruset og se, hvordan manden ændrer karakter. Med lidt fantasi kan idéen varieres i det uendelige: Tegn eksempelvis en masse fisk, der skal undgå en fiskekrog, en mand, der spiser mad, et par, der skal kysse - eller hvad med at lave en lille labyrint? Hvad sker der hvis man begynder at bruge farver, fotos og bogstaver - og kan man også bruge tre krus?\nInspirationen er hermed givet videre.\nI sommervarmen er det vigtigt, at børnene drikker masser af vand.\nDet er derfor en god idé at have en fast vandpost på legepladsen, hvor børnene altid kan få noget at drikke.\nGør det til en sjov aktivitet allerede fra starten af dagen at gøre vandposten klar. Hvis I fx spiser formiddagsfrugt med børnene, kan I bruge nogle af appelsinerne eller jordbærerne til at putte i kander eller drikkebeholdere og lade dem stå i køleskabet til senere. Citroner og agurker gør sig også godt i en kande vand - både hvad angår smag og udseende.\nI kan også putte frugtstykker i fryseren, så de fungerer som isterninger dagen efter - eller gå på opdagelse i køkkenhaven efter eksempelvis citronmelisse eller mynte, som ser smukt ud i vandet og har en frisk smag - gerne sammen med en masse isterninger.\nSylteglassene med hane på fås i isenkræmmerbutikker.\nInsekthoteller kan købes færdige, men er meget sjovere at lave selv og børnene får derved også mere ejerskab.\nI bestemmer selv størrelsen og udseendet - eventuelt ud fra en gammel kasse, stumper af brædder, eller hvad I ellers kan skrabe sammen – måske med hjælp fra forældrene.\nKassen behøver ikke være tæt, snarere tværtimod. Der skal gerne være mange små hulrum og opdelte (gerne skæve) hylder til de forskellige naturmaterialer.\n(Tip: en hurtig Google-billedesøgning på insekthotel kan give masser af inspiration)\nSammen med børnene indsamles alt fra grene og kviste til grankogler og mos. Det behøver ikke udelukkende at være naturmaterialer – også gamle byggematerialer, mursten med godt med huller i, papruller eller potteskår kan bruges.\nNu skal der leges og eksperimenteres med at fylde de forskellige små ’hotel-værelser’, og hvis I allerede har lidt insekter, kan I jo tjekke dem ind på hotellet.\nPlacér hotellet ude i det fri i børnehøjde, et sted hvor det også får lidt regn og fugt - akkurat som de steder, hvor I finder dyrene. Ud over at insekthotellet har en dekorativ funktion, har I nu et sted at snakke om insekterne og deres betydning for naturens cyklus, såsom at få bestøvet områdets blomster og frugttræer, nedbryde gamle planter og give ernæring til fuglene. Derudover har børnene også et sted de kan putte dagens fangst af kriblende og krablende insekter hen.\nMangler I ekstra plads til fx perler og pailletter? Det eneste, I behøver, er en skruetrækker, nogle skruer og en masse tomme glas med skruelåg. Lågene skrues fast på undersiden af en hylde og vupti! har I dobbelt så meget plads.\nSamtidig bliver materialerne mere synlige for børnene og måske endda sjovere at sætte på plads igen efter brug. God fornøjelse!\nBliv klogere på æg med ægge-quizzen, som I fx kan bruge enten til morgensamling, som en tale til påskefrokosten, eller når æggene er trillet ned ad bakken.\nUndervejs kan I kontrollere nogle af svarene med rigtige æg for at afgøre, om de nu også er korrekte! Hvem får flest rigtige svar og er et rigtigt ’æggehoved’?\nSandt eller falsk om æg:\n1. Brune høns lægger brune æg og hvide høns lægger hvide æg\nSvar: Falskt. Det kan godt være omvendt, selvom det ofte er rigtigt. Det er racen er er afgørende.\n2. Hurtige fugle lægger spidse æg og langsomme fugle lægger rundere æg.\nSvar: Sandt. Der skal spares på pladsen når man skal være en hurtig flyver.\n3. Et hårdkogt æg snurrer langsommere rundt end et råt æg.\nSvar: Falskt. Det er lige omvendt - prøv selv!\n4. Runde æg findes sjældent i fuglereder højt oppe, da de lettere triller ud og kan gå itu.\nSvar: Sandt. Jo længere nede mod jorden, jo mere afrundet.\n5. Gamle æg er nemmere at pille end friske æg.\n6. Er et æg friskt vil det flyde ovenpå i et glas vand.\nSvar: Falskt. Et for gammelt æg vil flyde ovenpå, da der er dannet luftbobler indeni.\n7. Danmark er det eneste land i verden, der putter æg i køleskabet i butikkerne.\n8. Jo ældre hønen er, jo større æg lægger den.\n9. Ét hønseæg kan bære op til 50 kg. uden at det går i stykker.\nSvar: Sandt. En fuldvoksen person kan godt stå på en bakke æg.\n10: Det tager præcis lige så lang tid at hårdkoge et strudseæg som et hønseæg.\nSvar: Falskt. Det kan tage op til 1,5 time for et strudseæg.\n11: I gamle dage var det almindeligt at vaske hår i æggeblomme.\nSvar: Sandt. Hvem tør prøve?\nÆgte vintervejr med sne og kulde er efterhånden en sjældenhed i Danmark, men når det endelig er her, er det bare om at komme i gang med vinteraktiviteterne.\nByd vinteren- og forældrene velkommen med snelygter foran jeres institution. Lav en ring af snebolde og hav nogle flere snebolde klar til at stable ovenpå. Sæt et eller flere fyrfadslys i midten og byg forsigtigt op omkring. Put eventuelt lysene i et glas, stil det et sikkert sted og helst hvor det ikke blæser ind. Alternativt brug batterilys.\n2: Børnenes olympiske vinter-lege\nNår det er koldt, skal der bevægelse til for at holde varmen! I kølvandet på det officielle Vinter OL er det oplagt at lave børnenes egne olympiske vinter-lege. I kan lave en ny aktivitet til hver dag i ugen, eksempelvis disse, der ikke kræver megen planlægning:\nSkyd til måls med snebolde – hvem kan ramme dåsen? Stafet med snemandens gulerodsnæse – hvilket hold kommer først igennem stafetten og får sat snemandens næse på til sidst? Glidebane: Hvem kan glide længst med tilløb? Snetårnet: Byg det højeste snetårn på to minutter med sandspandene. Kælke-slalom: Træk jeres hold gennem en forhindringsbane på tid. ...\nMen hvad nu, hvis sneen slet ikke kommer?\n3. Tyvstart foråret\nKalendermæssigt er marts måned en forårsmåned. Træernes grene er fulde af knopper og venter på varmen. Tag en grensaks med, næste gang I er på tur og pluk grene fra eksempelvis pil, hassel og hyld. Sæt dem i en vase med vand og se, hvor hurtigt de springer ud. Så kan foråret komme!\n4. Så mal den!\nHvis snevejret bliver helt væk, kan børnene lave snevejr på deres tegninger på en sjov og enkel måde: Tag en gammel tandbørste, dyp den i lidt tynd, hvid maling og sprøjt ’sneen’ ud over den færdige tegning – gerne på sort papir eller pap – og vupti! har I snevejrstegninger eller vejrudsigter lige til at hænge op på stuen.\nVask hænder i mudder\nDet kan sagtens være sjovt at vaske hænder! Der er god grund til at være opmærksom på hygiejnen – særligt i forkølelses- og influenzaperioderne – men det behøver jo ikke at være kedeligt! Lad børnene øve sig i håndvask ved at lade dem stikke hænderne i en skålfuld dejlig, hjemmelavet mudder! Pludselig bliver det meget mere synligt, hvor man får vasket sig, hvordan et håndtryk kan smitte af, når hænderne ikke er vaskede, og hvor grundig man skal være for til sidst at få hænderne rigtigt rene igen med vand og sæbe. Endelig en god grund til at få lov at lege med mudder – og nok noget, som børnene vil huske fremover!\nDe fleste børn kender det klassiske vendespil eller huskespil/memory. Derfor er legen ’Live-vendespil’ let at gå i gang med – både ude og inde.\nTo børn vælges til at spille om at få flest par, akkurat som i et klassisk vendespil. De to spillere venter et afsides sted, mens de øvrige børn sættes sammen to og to. Parrene aftaler en éns lyd og/eller bevægelse, som de skal fremføre, når de bliver valgt. Herefter hentes de to spillere, som skiftes til at gå rundt mellem børnene og udvælge to ’kort’ - ét ad gangen præcis som i et almindeligt vendespil. Når en spiller får et par, går parret til side, og vinderen er - selvfølgelig - det barn, der har fået flest par, når alle par er fundet. Legen kan varieres med alt lige fra bogstaver og tal, der vises og siges, til sjove dyr, gymnastik-bevægelser mm.\nPst ... Legen er også sjov for voksne.\nKaramelliserede mandler over bål!\nKaramelliserede mandler på bål! Mangler I en udendørsaktivitet, der både varmer i en kold tid og er sjov og hyggelig? Så prøv at lave karamelliserede mandler på legepladsens bålplads.\nAlle ingredienser hældes i en tykbundet gryde, der gerne må blive sodet, og sættes på et glødende bål. Der skal røres jævnligt med en grydeske, mens det meget varme sukker smelter. Når sukkeret er karamelliseret, hældes mandlerne ud på et stykke bagepapir og spredes, så de kan køle lidt af. Skil dem ad, mens de stadig er lune, og nyd dem ved bålet. Mums!\nLav et citruslys til solhverv\nDen 21. december er det årets korteste dag – også kaldet vintersolhverv – og det betyder, at dagene lige så stille bliver længere. Byd de lysere tider velkommen med dette sjove eksperiment, der kun kræver en citrusfrugt, fx en mandarin, og en sjat olivenolie:\nSkær frugten midt over og skær forsigtigt frugtkødet ud med en lille kniv - evt. en graprfrugtkniv - eller skrab det ud med en ske. Det er vigtigt, at den hvide midte bliver siddende, da den skal fungere som væge. Hæld olivenolie i og vupti! Så har I et smukt, velduftende lys, der kan brænde i flere timer. Skær evt. en stjerne, et hjerte eller et andet mønster i den anden halvdel af frugten og brug den som top. Husk at sætte lyset oven på et fad af en slags. Brug lyset ude foran institutionen eller som pynt til børnenes julefrokost!\nJulebanko med pebernødder\nDe sidste dage inden jul skal der selvfølgelig hygges lidt ekstra i børnehaven - og hvorfor ikke hygge og lære på samme tid? Julebanko med pebernødder er en sjov måde for børnene at blive klogere på tal - og samtidig træne en række evner. Dels øves deres finmorik, når de skal have styr på deres pebernødde-brikker på pladen. Tålmodigheden trænes, når børnene venter på numrene, og så skal de også koncentrere sig om at lytte. Kan man tåle, at de andre måske vinder en lille præmie? Og kan man mon lade være med at spise alle pebernødderne undervejs? I kan evt. printe jeres egne bankoplader her.\nDet er mørkt, når vi står op og mørkt, når vi går hjem. Selv om det kan virke trist, er det også tiden, hvor hyggen for alvor kan få lov at sprede sig. Efter indtoget af batterilys, lyskæder og andre ufarlige lyskilder er det blevet meget nemmere at invitere hyggen ind i institutionen. Put fx batteridrevne lyskæder eller batterilys i dukkehuset eller lege-ovnen og brug lyskæder til at skabe stemning i hulen eller læsekrogen. Prøv også at bygge et ‘indendørs-bål’ med batterilys til morgensamlingen eller se den magiske effekt, det giver, når der er lys under vattet i nisselandsbyen. Og så er der selvfølgelig Lucia-optoget, der snart skal øves, juledekorationerne og andre lyse ideer i den kommende juletid.\nByg et nissebo\nMon der er nisser i institutionen? Find ud af det ved at bygge et rigtig hyggeligt nissebo, som nissen måske kan få lyst til at flytte ind i. Her har vi indrettet et akvarium til nissen, men I kan også sagtens bruge en pap- eller trækasse, eller indvie et hjørne af legepladsen til nissehule. En skovnisse kræver eksempelvis at man er ude og besøge dens naturlige habitat og indsamler natur-materialer til boet. Opbyg fx en god skovbund med blade og mos og indret herefter nisseboet med en træstub, bark og grene - og gerne et sted, hvor nissen kan skjule sig. Pynt til sidst op til jul - måske med et lille juletræ, lidt hjerter og guirlander. Nu skal der holdes godt øje med spor efter nissen. Bliver grøden spist, kommer der små fodspor eller måske lys i nisseboet? Husk at nisser bliver tiltrukket af god julestemning, men kan også drille, hvis de bliver glemt..\nGratis julepynt i granskoven\nMan skal altid have et lager af gode grankogler klar, når vinteren kommer. Fyld poserne (sammen med andet godt natur-julepynt), når I er på tur, og læg koglerne frem hjemme i børnehaven. Her vil I snart se, hvordan koglerne åbner sig i det tørre indeklima. Brug dem som julepynt både inde og ude, spray dem med sne- eller glimmer-spray og hæng dem op i flot silkebånd. I kan også lave små juletræer af dem til nisselandskabet og juledekorationerne.\nSlim for alle pengene!\nSlim er mindst lige så sjovt som modellervoks - og I kan nemt lave jeres helt egne 'snotklatter' med få ingredienser! Børnene fascineres og stimuleres, når de ælter slimen mellem hænderne, og I kan eksperimentere med det - eksempelvis ved at putte en klump ned i et glas for at fremtrylle pruttelyde. Det er også muligt at give slimen farver og endda ændre på konsistensen, så den bliver mindre klistret og mere formbar - det er også sjovt med glimmer - hvis man vel at mærke ikke har noget imod at have glimmer på alting i ugevis! Sådan gør I:\n1 tube skolelim (100 ml) og 1 teskefuld bagepulver røres sammen i en skål. Kom omtrent lige så meget- eller gerne mere - barberskum i og rør godt rundt, så det opnår en flydende konsistens. Tilsæt kontaktlinse-væske lidt efter lidt mens I ælter godt, indtil I opnår den ønskede konsistens og slimen 'slipper' hænderne. Del eventuelt portionen op i flere dele og tilsæt forskellige frugtfarver. Opbevares i luftæt beholder.\nOBS: Egner sig ikke til vuggestue!\nNyt på Leg og lær: Forløbet Sans et værk\n9 metoder viser, hvordan børn kan involveres kropsligt i det, de ser. Se, hvordan barnets fantasiverden kan sættes i gang, når der kigges på kunst.\nBallade med blade\nDe smukke efterårsblade, der lige nu ligger overalt i bløde bunker, indeholder timevis af gratis aktiviteter. I kan bruge dem som de er til bordpynt, I kan presse dem og bruge dem til flotte collager eller endda prøve at gøre dem langtidsholdbare, så de kan bruges til fx navneskilte: Læg dem i blød et døgns tid i en blanding af tre dele vand og én del glycerin (fra Matas). Prøv også at pakke bladene ind mellem to lag køkkenfilm, som kan hænges op på vinduerne, så bladene 'drysser ned' hele tiden. Og så er der selvfølgelig den altid populære hoppe-i-blade-i-skoven-aktivitet, som alle børn elsker!\nBogreol i børnehøjde\nKniber det med pladsen til alle jeres bøger? Så lav en skæg og anderledes bogreol af en klassisk euro-palle. Det eneste, I skal gøre, er at tilføje tre vandrette brædder på den oprejste palle, som vist på billedet. Resultatet er en rustik reol, der gør både store og små bøger indbydende i børnehøjde. Hvis I er mere til farver, så vil børnene helt sikkert gerne male den ude på legepladsen - God fornøjelse!\nDer er ikke længere nogen tvivl - efteråret har meldt sin ankomst, og bladene er begyndt at skifte farve. Få opdateret jeres udstillingsvæg eller entréen med denne hyggelige aktivitet mens tørreskabene knokler: I skal bruge pap i efterårets farver, sakse, blyanter og lim. Lad børnene tegne omridset af deres hænder, som efterfølgende klippes ud. De mindst fingernemme kan evt. tegne deres arme på brunt pap, som bruges til træets grene. Skriv børnenes navne på 'efterårsbladene' og byd efteråret indenfor.\nLav roelygter til høstfesten\nSeptember måned er den store høstmåned, og høsten skal være i hus inden Sct. Mikkelsdag d. 29. september. I gamle dage sørgede børnene for belysningen til den efterfølgende høstfest - med roelygter, der minder lidt om græskar-lygter. Lav lygterne sammen med forældrene til høstfesten - og lad dem lyse op i den mørke tid, vi går i møde.\nI vuggestuerne er det populært at transportere børnene rundt med ladcykler. Men vidste I, at man blot med en presenning og lidt reb også kan bruge cyklerne til at lave et simpelt sovested i tørvejr til børnene, uanset hvor I parkerer? Billedet ovenfor illustrerer, hvordan to Christiania-cykler er parkeret med baghjulene mod hinanden på midten af presenningen. 'Taget' skabes ved, at I trækker resten af presenningen rundt om cyklen, over sadlerne, for til sidst af fastspænde hjørnerne på cyklernes forende! Med lidt øvelse tager det ingen tid, før I nemt har skabt en bivuak, der også kan bruges til skyggehygge med lidt medbragte tæpper og bøger.\nNyd det sidste, der er tilbage af sommeren med sæbeboble-sjov!\nLav jeres eget superstærke sæbeboblevand med denne simple opskrift:\nGlycerin fås eksempelvis hos Matas.\nVær opmærksom på, at ikke alt opvaskemiddel er lige velegnet til bobler. Jo mindre, det skummer, jo bedre er det sjovt nok. Man kan lave bobler med alt lige fra fingrene over ståltråd og piberensere til haveslanger og kraftig snor – eller måske endda med hulahop-ringe! Prøv jer frem. God boble-leg!\nKøl børnene ned med isleg\nHar I plads i kummefryseren, bør I straks gå i krig med at lave kæmpe-isklumper! At trække en kæmpeisklump frem på legepladsen en varm sommerdag er et kæmpestort hit for store som små. Hvordan skal man gå til den, hvor hurtigt smelter den, og hvad kan man bruge alle de små isstykker til, efterhånden som den bliver mindre? En elastisk murerspand går ikke så let i stykker i fryseren som en spand af hård plast, og hvis I har to, så sørg for at sætte en ny spand vand ind, hver gang I lige napper en isklump til at køle ungerne ned med.\nHvad gemmer sig i bolden?\nHvordan opfører en bold sig, når den er fyldt med sand? Eller med vat? Eller mel? Eller ris? Bolde er fantastiske i arbejdet med krop og bevægelse, og I kan nemt lave jeres egne med helt særlige egenskaber. I behøver bare en pose balloner og forskellige slags fyld. Til hver bold bruges der to balloner. Mundstykkerne klippes af, så det er lettere at krænge ballonen åben, mens I fylder den. Den anden ballon krænges over den første ballon for at dække det lille hul, og med lidt øvelse har I hurtigt en masse flotte, farverige og anderledes bolde, der måske hopper, falder tungt til jorden, rasler eller knaser!\nFindes der sunde is? Det gør der faktisk - og de er nemme at lave. Banan-is er simpelthen bare godt modne, halve bananer på ispinde, der har været en tur i fryseren. De tager ingen tid at lave, og børnene kan selv masseproducere dem til deres egen is-butik. Konsistensen bliver blød som rigtig is, men man slipper for små fedtede fingre, når isen smelter. Tip: Prøv også at rulle bananerne i kakao eller kokosmel - fortsat god sommer!\nFå tre hurtige tips til brug af fidget-spinners, der med garanti også har ramt din institution.\n'Timeglas': Den er genial som timeglas, da alle børnene kan forholde sig til hvornår den stopper (frem for et ur). Hvem kan stå eller være stille - hvem kan være vilde, hvem kan nå at tage overtøj på eller rydde op og være færdige inden spinneren?\n'Pil': Med et lille mærke på den ene 'vinge' kan spinneren oplagt fungere til lege som 'Den som flaskehalsen peger på', eller børnene kan være med til at tegne en skive med farver og opgaver alle skal løse. Sang-valg til morgensamling, motoriske udfordringer, spørgsmål om naturen, lege eller måske endda farvelære i sprogarbejdet? Alle læreplanstemaer kan implementeres.\n'Passer': Med en blyant, tush eller kridt gennem et af hullerne er det nemt at tegne cirkler. Det kræver kun en smule øvelse med fingeren på midten samtidig med, at der tegnes hele vejen rundt. Det motoriske arbejde fortsætter, når cirklerne skal farves, klippes eller tegnes videre på. Måske de skal limes på et ark fuld af alle jeres udfordringer? Hermed en opfordring til at få det bedste ud af dillen, inden den forsvinder igen. God udforskning!\nLav jeres egne sommer-blomster, og se, hvordan de på magisk vis bliver levende, når blot de får lidt vand. Glædelig sommer!\nNyt på Leg og lær: KOM GODT I GANG med små opgaver\nAfsnittet Kom godt i gang rummer nu også seks opgaveark med små opgaver om portalen til nye brugere. Lav opgaverne, og bliv hurtigt fortrolig med at bruge Leg og lær.\nNyt på Leg og lær: 180 siders legende skoleforberedelse\nForløbet Skoleparat med Max og Bella er vokset med endnu flere kreative opgaveark. Giv de store børnehavebørn mod på den kommende skolestart med hele 180 siders legende læring.\nBenny Bang Jensen er den kreative idemager bag "Ugens tip"


Belastning er ikke den primære faktor for muskelvækst – en diskussion om belastning, mekanisk spænding og hypertrofi - Christian Amdi\n17. februar 2019 15. august 2020 Christian Amdiamdipt, belastning, bodybuilding, hypertrofi, mekanisk spænding, muskelvækst, muskler, større, styrke, træningsprogram\nMekanisk spænding – den primære faktor for muskelvækst\nRisikoen ved for meget fokus på belastning\nSkal man så bare ignorere belastning?\nDet her startede egentlig som et opslag til instagram, men da jeg først kom i gang, begyndte det at tage om sig. Teksten begyndte at blive for lang, og jeg synes stadig ikke, jeg var kommet hele vejen omkring, så nu gør jeg det ordenligt.\nDer er en stor tendens til at betragte ekstern belastning som den vigtigste faktor for muskelvækst, da mere belastning tænkes at være lig mere mekanisk spænding. Et eksempel herpå: Bænkpres er den bedste øvelse til brystet, fordi det er den brystøvelse, der kan tages flest kilo med. Det samme kan siges om squat og forlårene for benmusklerne. Ligesom jeg har hørt nogen sige at holde en pause på brystet i bænk kan være dårligere for muskelvækst, fordi belastningen reduceres. Denne antagelse er dog mangelfuld og misforstået. Note – dette indlæg omhandler KUN muskelvækst, ikke performance.\nMekanisk spænding er den primære faktor for muskelvækst (1–5), men hvad er det egentlig? Mekanisk spænding er et udtryk for, hvor mange tværbrosdannelser mellem aktin og myosin der er ift., hvor mange det er muligt – det defineres altså fra 0-100%. Jeg vil ikke komme for meget ind på det, men aktin og myosin er to proteinstrenge inde i vores muskler, som hæfter sig sammen (danner en tværbro), hvorefter myosin trækker aktin-molekylet. Det er sådan, vores muskler trækker sig sammen gennem gentagende tværbrosdannelser, se figur 1. Hvor stærke kontraktioner, vi kan lave, afhænger af, hvor mange tværbrosdannelser vi laver. Det er i princippet tovtrækning, hvor aktin er tovet, og myosin er folk, der trækker i tovet, men her må tovtrækkerne ikke flytte deres fødder. De kan ikke flytte sig. Jo flere vi kan få til at trække i torvet, jo mere trækker vi, og jo mere kraft udvikler musklen.\nHvor mange tovtrækkere, vi har, afhænger af to forhold, der hedder længespændingskurven og krafthastighedskurven. Længespændingskurven fortæller om, hvor stor overlapning af aktin og myosin der er, eller med andre ord hvor meget plads er der til, at tovtrækkere kan hjælpe til, se linje B på figur 2. Jo mere strakte vores muskler er, jo færre tovtrækkere kan gribe fat i rebet. I takt med at musklen forkortes, begynder vi at få mere reb. Flere tovtrækkere kan hjælpe til, og vi bliver stærkere. Bliver musklen derimod forkortet tilstrækkeligt, begynder de forreste tovtrækkere at løbe tør for reb, og kraftudviklingen falder igen. Dette forhold er ikke så relevant for diskussion, da vi typisk bevæger os gennem hele spektret i de fleste øvelser, og den ikke er påvirket af belastningen.\nDet næste er krafthastighedskurven, se figur 3. Den fortæller egentlig blot, at hvis du prøver at flytte en belastning med maksimal hastighed, så vil det gå langsommere, jo tungere noget er – det giver god logisk mening, tænker jeg. I enkelte muskler har den et kurvet udseende, mens den i multiledsøvelser har et mere lineært udseende (6–9). Årsagen til dette forhold er, at hvis vi bevæger os for hurtigt, så kan lige så mange tovtrækkere ikke nå at gribe fat i rebet lige så ofte – vi danner altså ikke lige så mange tværbrosdannelser. Så for at så mange tværbrosdannelser som muligt skal vi altså bevæge os langsomt. Det er dog vigtigt at vide, at vi kan ikke bare bevæge os bevidst langsomt, da det vil mindske rekrutteringen af motoriske enheder – det kommer jeg ind på lige om lidt. Hastigheden, vi bevæger os med, skal altså være med intentionen om maksimal hastighed, men den skal foregå langsomt pga. en øget sværhedsgrad/relativ intensitet. Denne øgede sværhedsgrad og dermed lavere hastighed kan opnås både gennem høje belastninger og gennem lettere belastninger taget til eller tæt på muskulær udmattelse (8,9).\nTværbrosdannelserne sættes dog kun i gang efter besked fra nervesystemet, ligesom de to ovenstående faktorer kun omhandler, hvad der foregår inde i en enkelt muskelfiber. For at få optimal muskelvækst skal vi jo gerne ramme så meget af musklen som muligt. Med andre ord vil vi gerne have, at alle vores muskelfibre bruger alle dens tovtrækkere optimalt. Dette opnås kun gennem fuld aktivering af de motoriske enheder. En motorisk enhed består af en nerve og de muskelfibre, den innerverer. Hver motorisk enhed indeholder et forskelligt antal muskelfibre og for at få alle muskelfibre til at trække sig sammen, skal alle motoriske enheder rekrutteres. Det er ved denne faktor, at jeg tror, at mange har misforstået hele den her “mere belastning er lig med mere mekanisk spænding”-debat. Jeg tror, grunden hertil er, at man i EMG studier har vist, at ved én gentagelse på fx 90% af 1RM ses der større muskelaktivitet end ved én gentagelse med fx 70% af 1RM (10,11). Problemet er blot, at det er praktisk irrelevant for, der er ingen, der ved bare lidt om træning, der stopper et sæt efter én gentagelse med 70% af 1RM og tænker, at det vil resultere i muskelvækst. Grunden til, at vi ser større aktivering, er bare, at vi starter med en højere relativ intensitet. Forresten så er EMG et måleredskab, der bruges til at måle elektrisk aktivitet i musklen. Det er ikke et perfekt værktøj, og det kan ikke direkte bruges til at måle rekruttering af motorisk enheder, da der er mange andre faktorer, der påvirker EMG-aktivitet især jo længere varighed og træthed, der opstår (12,13). EMG-aktivitet ser dog stadig ud til at være relevant, når vi snakker om øvelsers potentiale for styrke og muskelvækst (14–16), og da de typisk er mere valide målemetoder, er invasive og kræver, at folk får stukket nåle i sig, er de mindre udbredte, og det begrænser vores data. EMG er derfor det mest praktiske værktøj ,vi har til at fortolke aktiveringen af motoriske enheder.\nNår det kommer til aktiveringen af motoriske enheder, ser belastningen ikke ud til at påvirke denne, når sættet tages til udmattelse med intensiteter mellem 50 og 100% af 1RM (17–19). Ved lavere belastninger end dette ses der typisk lavere aktivering, selv hvis sættet tages til failure (19,20), men som nævnt tidligere så kan dette skyldes fejlkilder i EMG-målinger, ligesom vi ved, at under opgaver med lave belastninger kan enkelte motoriske enheder tænde og slukke, så de motoriske enheder skifter til at producere kraft, også kaldt MU-cycling, for på den måde at udskyde failure (12). Eftersom at intensiteter helt ned til 40% af 1RM ser ud til at resultere i sammenlignelig vækst med tungere belastninger, kan det tænkes, at tilstrækkelig rekruttering af motoriske enheder finder sted alligevel (21,22). Under alle omstændigheder tyder det i hvert fald på, at relativ intensitet (ikke belastning) er den primære faktor for mekanisk spænding. Belastning er blot et værktøj til at påvirke relativ intensitet, men der findes mange andre værktøjer til det.\nDer er mange måder at øge en øvelses sværhedsgrad. Der er som sagt belastning. Den er meget simpel, og det er noget, folk forstår. Dog skal man være opmærksom på, at et overdrevet fokus på belastning kan være negativt. Med overdrevet fokus på belastning, også kaldt egoløft, øges risikoen for ændringer i teknik, udførelsestempo, samlet volumen osv.\nHvis din teknik ændrer sig som følge af mere belastning, er det ikke altid en negativ ting, men når målet er muskelvækst, vil ændret teknik også betyde ændret fordeling af spænding på tværs af kroppens muskler. Et eksempel: En pæn, flydende squat hvor knæ og hofte strækkes i samme grad igennem hele bevægelsen, vil have en rimelig lige fordeling af krafter på både knæets og hoftens muskler. Så smider du så meget belastning på, at du laver en squatmorning, hvor knæet altså strækkes før hoften uden at stangen rykker sig betragteligt. Det betyder nu, at hoftens muskler skal stå den primære del af arbejdet. Dine forlår laver muligvis ikke mindre arbejde, end de gjorde med lave belastninger, men alt den ekstra belastning, der er smidt på stangen, går nu primært i din hoftemuskulatur. Det er fx vist at den indsats forlåret producerer under et squat, relativ til dens maksimale kraftproduktion, ikke stiger med øget belastning (41). Er det så en god eller dårlig ting? Det kommer an på dit mål, men hvis det er større forlår, hjælper den ekstra belastning dig ikke. Er målet større hoftemuskulatur, så gør den måske, men der kan nok argumenteres for, at der er mere effektive måder at gøre tingene på. Det vigtigste er nemlig, hvor meget spænding udsættes den ønskede muskel for, og der er ekstern belastning irrelevant, hvis den alligevel fordeles udover flere muskler. Musklen ved ikke hvad du har på ryggen, den ved kun hvor meget den trækker sig sammen. Det forklarer også hvorfor, at isolationsøvelser er ligeså effektive til at inducere isoleret muskelvækst som flerledsøvelser (23,24), ligesom leg extension typisk involverer større grad af aktivering af forlårene end squat under samme relative intensitet (25). Sidenote: Jeg er ikke af den overbevisning at isolationsøvelser er bedre end flerledsøvelser, men til at ramme en isoleret muskel er de i teorien mindst ligeså effektive. Hvorfor flerledsøvelser, i praksis, nogle gange er mere fordelagtige kommer jeg ind på senere.\nDertil kan egoløft ændre dit løftetempo. Den koncentriske del kan blive langsommere, men som sagt tidligere er det egentlig det, vi prøver at opnå, så det er ikke et problem. Det kan dog også betyde, at det excentriske tempo bliver hurtigere. Om det er en god eller dårlig ting, afhænger igen af dit mål. For muskelvækst har vi ikke vildt meget data på det, men et studie tyder på, at en eksplosiv koncentrisk supplereret med en langsommere excentrisk er at foretrække for muskelvækst, fremfor en hurtig excentrisk (26). Det er kun et studie, men det er noget at overveje. Mit primære argument er dog ikke så meget, at du skal lave langsomme excentriske, men mere at hvis du den ene dag laver 5×5 med 80kg og et 4010 tempo, og den næste uge laver 5×5 med 85kg og et 2010 tempo, har du så reelt set forbedret dig, eller har du bare lavet et lettere tempo?\nSå mere belastning er en fin ting, når vi taler mekanisk spænding, men det skal ikke blive prioriteret over andre faktorer, der er ligeså vigtige. Dertil skal det også nævnes at et øget fokus på mind-muscle connection, et internt attentional focus, har vist at øge muskelaktiviteten når bevægelsen udføres kontrolleret tempo, intensiteter under 80% af 1RM og når du rent faktisk kan finde ud af at fokusere på musklen (27-35). Hvorfor øges aktiviteten kun under de omstændigheder? Fordi at eksplosive bevægelser og tunge belastninger allerede aktiverer størstedelen af de motoriske enheder, og hvis du ikke kan finde ud af at spænde, så hjælper det selvfølgelig heller ikke.\nMind-muscle connection har dog sine fordele. Ved at fokusere mere på en muskel kan man bedre selv bestemme, hvilken muskel der skal modtage den primære del af den mekaniske spænding. Fx i en øvelse som back extensions, hvor baglår, baller og lænd alle kan dele spændingen, kan det at fokusere på at spænde ballen og fokusere på ren hoftebevægelse hjælpe til, at det er ballen, der tages til udtrætning først. Det vil derfor være den, der opnår den største mekaniske spænding og den mest målrettede vækst. Netop at kunne dirigere med spænding og derved målrette din træning efter de ønskede resultater, er fordelen ved at lære at bruge mind-muscle connection. Dertil kan det bruges til at øge sværhedsgraden af en bevægelse, fordi den givne muskel tages til udtrætning tidligere, end hvad den ellers ville.\nNej, det skal man ikke. Belastning er vigtigt, men det er ikke belastningen i den enkelte session, der er vigtig. Det er progressionen i belastning, der er vigtig. For at blive større over tid skal der ske progressiv overload. Med andre ord: Du skal lave mere, end du plejer. Dette kan være flere reps, sæt, belastning, TUT osv. Problemet er blot, at næsten alle af disse faktorer, bortset fra belastning, har et loft for, hvor længe de forsætter med at være effektive.\nHvis du forsætter med at stige i TUT per gentagelse, begynder vi igen at lege med rekrutteringen af motoriske enheder, fordi gentagelserne bliver så lette, at reel udmattelse ikke forekommer. Det er fx vist, at gentagelsesvarigheder over 8,5 sekunder er suboptimale for vækst (35). Så vi kan kun lave progressiv overload i TUT per gentagelse til et vist punkt.\nMed gentagelser kommer vi ind i det samme problem, når gentagelser per sæt stiger, så falder den absolutte intensitet. Hvis den absolutte intensitet falder til under 30% af 1RM, oplever vi igen suboptimal vækst (22). Så kan man selvfølgelig tilføje BFR, men så bliver det et praktisk spørgsmål ift. tid til udmattelse.\nMed sæt har vi også en naturlig grænse, hvor den nuværende litteratur peger på, at den optimale vækst opstår mellem 10 og 20 sæt per muskel i ugen for trænede individer, hvor volumener højere end det resulterer i dårligere fremgang. Dette er selvfølgelig individspecifikt, og øges muligvis med erfaring. Der er desuden et nyere studie, som peger på, at ekstreme volumener som følge af stigninger i sæt bare resulterer i øget muskelhævelse (36). Der er altså tale om væske og ikke reel muskelvækst.\nGivet den samme TUT per gentagelse, de omtrentlige samme gentagelser per sæt og samme sæt er der dog ikke et loft på belastningen, da mere belastning er bedre, så længe teknikken selvfølgelig ikke ændres. Hvis belastningen stiger, og alle de andre faktorer forbliver ens, betyder det nemlig, at vi bliver stærkere. Som begyndere vil en stor del af denne fremgang være forbedringer i nervesystemet, og en lille andel vil være muskelvækst. I takt med erfaring vil mere af styrkefremgangen være fra muskelvækst. En mere grundig gennemgang af forholdet mellem masse og styrke kan læses her. Da forholdet mellem en muskels fysiologisk tværsnitareal og kraftproduktion er næsten en til en (37-40), vil en stærkere muskel for en trænet person næsten altid være en større muskel – især når vi taler moderate reps.\nAt bænkpres er den bedste øvelse til brystet pga af den større belastning, er ikke et videnskabeligt argument. Det er nærmere et praktisk. Fremgang i muskelmasse går langsomt, og det samme gør styrkefremgang til dels også. Lad os sige at det er muligt at stige 2,5% i styrke fra træning til træning, og vi ønsker selvfølgelig at presse musklen hver gang. Problemet kommer, når vi snakker om progressionsmuligheder i de fleste centre. Lad os tage et eksempel med bænkpres med stang versus håndvægte. Jeg kan personligt taget mellem 8 og 10 reps med 100kg bænkpres med stang – med håndvægte kan jeg nok tage de samme reps med 35kg i hver hånd.\nHvis jeg så vil stige med 2,5% fra gang til gang, så kan jeg i bænkpres med stang smide en 1,25kg vægtskive på hver side for derved at have steget 2,5% i belastning til 102,5kg. I bænkpres med håndvægte vil den næste stigning i håndvægte være 37,5kg, hvilket er en 7% stigning, og det er mere, end hvad min krop har tilpasset sig til, og derfor kan løfte. Så det er altså ofte praktisk sværere at tilpasse den progression, udstyret tillader med ens egen fremgang. Derfor giver store øvelser ofte mening, da de er lettere at lave en progression på. For mit håndvægtpres skulle jeg muligvis bruge 3-4 sessioner på samme vægt, før jeg var klar til at stige i belastning. Betyder det, at håndvægtpres er et dårligere valg? Nej, det tager bare flere sessioner, før man ser fremgangen på den eksterne belastning.\nMuskelvækst er primært bestemt af mekanisk spænding. Mekanisk spænding er lig med antallet af tværbrosdannelser lavet i en muskel. Det er igen afhængigt af længdespændingsforholdet, krafthastighedsforholdet og rekrutteringen af motoriske enheder. Længdespændingsforholdet er i denne kontekst en konstant, hvor både krafthastighedsforholdet og rekrutteringen af motoriske enheder er bestemt af den relative intensitet – altså opgavens sværhedsgrad.\nDen relative intensitet er lig med, hvor tæt på du er på din grænse eller muskulær udmattelse. At øge belastningen betyder, at du starter tættere på udmattelse, men det betyder blot, at belastning er et værktøj til at øge den relative intensitet. Andre værktøjer er bl.a. antallet af reps, løftetempo og mind-muscle connection.\nBelastning i sig selv er dog ikke det, der bestemmer en øvelses potentiale som en muskelopbygger. Den er dog den mest logiske og praktiske faktor at fokusere på ift. progressiv overload.\nWackerhage H, Schoenfeld BJ, Hamilton DL, Lehti M, Hulmi JJ. Stimuli and sensors that initiate skeletal muscle hypertrophy following resistance exercise. J Appl Physiol. 1. januar 2019;126(1):30–43.\nSchoenfeld BJ. The mechanisms of muscle hypertrophy and their application to resistance training. J Strength Cond Res. oktober 2010;24(10):2857–72.\nAdams GR, Bamman MM. Characterization and regulation of mechanical loading-induced compensatory muscle hypertrophy. Compr Physiol. oktober 2012;2(4):2829–70.\nHill AV. The heat of shortening and the dynamic constants of muscle. Proceedings of the Royal Society of London Series B – Biological Sciences. 10. oktober 1938;126(843):136–95.\nSchilling BK, Falvo MJ, Chiu LZF. Force-velocity, impulse-momentum relationships: implications for efficacy of purposefully slow resistance training. J Sports Sci Med. 2008;7(2):299–304.\nIzquierdo M, González-Badillo JJ, Häkkinen K, Ibáñez J, Kraemer WJ, Altadill A, m.fl. Effect of loading on unintentional lifting velocity declines during single sets of repetitions to failure during upper and lower extremity muscle actions. Int J Sports Med. september 2006;27(9):718–24.\nHelms ER, Storey A, Cross MR, Brown SR, Lenetsky S, Ramsay H, m.fl. RPE and Velocity Relationships for the Back Squat, Bench Press, and Deadlift in Powerlifters. J Strength Cond Res. februar 2017;31(2):292–7.\nPinto R, Cadore E, Correa C, Gonçalves Cordeiro da Silva B, Alberton C, Lima C, m.fl. Relationship between workload and neuromuscular activity in the bench press exercise. Bd. 17. 2013. 1 s.\nJoaquin Calatayud, Sebastien Borreani, Juan Carlos Colado, Fernando Martin, Victor Tella, Lars L. Andersen. Bench press and push-up at comparable levels of muscle activity results in similar strength gains. Journal of Strength and Conditioning Research. 2015;29(1):246–53.\nSundstrup E, Jakobsen MD, Andersen CH, Zebis MK, Mortensen OS, Andersen LL. Muscle activation strategies during strength training with heavy loading vs. repetitions to failure. J Strength Cond Res. juli 2012;26(7):1897–903.\nLooney DP, Kraemer WJ, Joseph MF, Comstock BA, Denegar CR, Flanagan SD, m.fl. Electromyographical and Perceptual Responses to Different Resistance Intensities in a Squat Protocol: Does Performing Sets to Failure With Light Loads Produce the Same Activity? J Strength Cond Res. marts 2016;30(3):792–9.\nGentil P, Soares S, Bottaro M. Single vs. Multi-Joint Resistance Exercises: Effects on Muscle Strength and Hypertrophy. Asian J Sports Med. juni 2015;6(2):e24057.\nMotoyama Y, Azevedo P. Resistance training with slow speed of movement is better for hypertrophy and muscle strength gains than fast speed of movement.\nAndersen LL, Calatayud J. Mind-muscle connection revisited: do 100 studies about beanbag tossing, stick balancing, and dart throwing have any relevance for strength training? Eur J Appl Physiol. april 2016;116(4):865–6.\nCalatayud J, Vinstrup J, Jakobsen MD, Sundstrup E, Brandt M, Jay K, m.fl. Importance of mind-muscle connection during progressive resistance training. Eur J Appl Physiol. marts 2016;116(3):527–33.\nCalatayud J, Vinstrup J, Jakobsen MD, Sundstrup E, Colado JC, Andersen LL. Mind-muscle connection training principle: influence of muscle strength and training experience during a pushing movement. Eur J Appl Physiol. juli 2017;117(7):1445–52.\nCalatayud J, Vinstrup J, Jakobsen MD, Sundstrup E, Colado JC, Andersen LL. Influence of different attentional focus on EMG amplitude and contraction duration during the bench press at different speeds. J Sports Sci. 10. august 2017;1–5.\nCalatayud J, Vinstrup J, Jakobsen MD, Sundstrup E, Carlos Colado J, Andersen LL. Attentional Focus and Grip Width Influences on Bench Press Resistance Training. Percept Mot Skills. 1. januar 2017;31512517747773.\nMarchant DC, Greig M, Scott C. Attentional focusing instructions influence force production and muscular activity during isokinetic elbow flexions. J Strength Cond Res. november 2009;23(8):2358–66.\nSchoenfeld BJ, Vigotsky A, Contreras B, Golden S, Alto A, Larson R, m.fl. Differential effects of attentional focus strategies during long-term resistance training. Eur J Sport Sci. 13. marts 2018;1–8.\nCounts BR, Buckner SL, Dankel SJ, Jessee MB, Mattocks KT, Mouser JG, m.fl. The acute and chronic effects of “NO LOAD” resistance training. Physiol Behav. 1. oktober 2016;164(Pt A):345–52.\nSchoenfeld BJ, Ogborn DI, Krieger JW. Effect of repetition duration during resistance training on muscle hypertrophy: a systematic review and meta-analysis. Sports Med. april 2015;45(4):577–85.\nCastro MJ, McCann DJ, Shaffrath JD, Adams WC. Peak torque per unit cross-sectional area differs between strength-trained and untrained young adults. Med Sci Sports Exerc. marts 1995;27(3):397–403.\nBryanton, MA, Kennedy, MD, Carey, JP, and Chiu, LZF. Effect of squat depth and barbell load on relative muscular effort in squatting. J Strength Cond Res 26(10): 2820–2828, 2012


Holbæk Fjordtårn - JUUL | FROST ARKITEKTER\nPROJEKT Disponering og projektering af højhus i 17 etager med 60 ejer- og lejelejligheder på Holbæk Havn\nKLIENT AP Ejendomme\nAREAL 7.300 kvadratmeter\nDirekte ud til havnefronten og i hjertet af Holbæk lyser Holbæk Fjordtårn op som byens nye vartegn. Holbæk Fjordtårn står nu færdigt og over julen er de første beboere flyttet ind i de 60 moderne leje- og ejerlejligheder fordelt på 57 meter og 17 etager med udsigt over fjord og by.\nJuul | Frost Arkitekter har udformet Holbæk fjordtårn som et slankt volumen suppleret af to kileformer og i skarpe, hvide betonelementer kombineret med glas, der i samspil får bygningen til at fremstå skarp, slank og enkel. Boligerne sikres naturligt lys fra store vinduespartier og byder på terrasser eller altaner placeret således, at hvert lejemål sikres den bedst mulige udsigt. På 14 af etagerne er tre af boligerne orienteret med udsigt over fjorden, mens den fjerde, sydvestvendte, tilbyder et kig til Holbæk by og ikke mindst sol fra morgen til aften.\nJuul | Frost Arkitekters landskabsarkitekter har været en del af designprocessen fra start for at udforme det frigivne areal ved tårnets fod; Plinten, der er placeret ovenpå bygningens parkeringsareal og udformet som en opholdsplads med beplantning og solstole. Den sydvendte opholdsplads er et sted, hvor beboere, naboer og turister er velkomne til at slå sig ned og nyde solen.


I går søndag ankom MSC Oscar, det første af MSC's i alt 19 skibe på hver 19.224 teu, til Wilhelmshafen og markerer således, at industrien har taget endnu større containerskibe i brug. MSC mener dog, grænsen går ved 20.000 teu, oplyser rederiet til ShippingWatch.\nOffentliggjort: 09.03.15 kl. 07:48\nMed en kapacitet på 19.224 teu har det første skib fra MSC's mega-serie, MSC Oscar, allerede lagt ekstra 1.000 containere oven i, hvad man troede var rekorden for et skib for blot et år siden. I går, søndag, ankom MSC Oscar til Wilhelmshaven i Tyskland på sin jomfrurejse og skubbede dermed det Geneve-baserede rederi et par gevaldige trin op ad stigen, som vil ende med at gøre det til verdens største i 2016.\nMSC Oscar bliver efterfulgt af yderigere 18 mega-skibe, som samlet set bidrager med 365.000 teu i 2015 og 2016, hvilket gør det italiensk-ejede rederi i stand til at beskære sine omkostninger betragteligt. Per teu bliver der tale om besparelser på omkring 25 procent.\nEvergreen bestiller elleve kæmpeskibe\nLloyd's Register: Skibe på 24.000 teu er på vej\nMaersk Line: Skarpe priser på nye skibe


Assens er i front: Kun seks kommuner har pårørende-rådgiver | Assens | fyens.dk\nAssens er i front: Kun seks kommuner har pårørende-rådgiver\nPubliceret 20. marts 2018 kl. 06:00\nMarie Lenstrup er formand for Foreningen Pårørende i Danmark, der har som mål, at alle danske kommuner skal have en pårørenderådgiver. Privatfoto\nAssens Kommune er en af blot seks danske kommuner, som har ansat en person til at rådgive pårørende. Men det skal mange flere kommuner gøre, mener Foreningen Pårørende i Danmark.\nSeks danske kommuner går sammen i front. En af dem er Assens Kommune.\nDe har nemlig ansat en pårørenderådgiver, der skal hjælpe pårørende til folk med langvarige eller kroniske sygdomme eller handicap.\nOg det sætter Foreningen Pårørende i Danmark stor pris på, siger formand Marie Lenstrup.\n- Assens er simpelthen en forgangskommune, og det er fantastisk, siger hun.\nHelsingør Kommune var den første, der ansatte en pårørenderådgiver, og siden er Assens, Aarhus, Hillerød, Lyngby Tårnbæk og Skanderborg Kommuner fulgt efter med målrettet hjælp til pårørende. Men seks kommuner er slet ikke nok for pårørendeforeningen, hvis mål er, at alle kommuner ansætter en pårørenderådgiver.\n- De store kommuner kunne nok bruge mere end en, men der skal i hvert fald være en i hver kommune. Det er vores mål. Det når vi ikke i morgen eller for den sags skyld til næste år, men jeg håber, at vi inden for fire-seks år kan komme frem til, at der er en i langt de fleste danske kommuner.\nForeningen Pårørende i Danmark blev dannet i 2014 og er en interesseorganisation for pårørende til langvarigt og kronisk syge og handicappede. Foreningen arbejder på tværs af diagnoser og for at sætte fokus på pårørende og deres udfordringer.\nForeningen samarbejder med det politiske plan og patientforeninger - som i dag tirsdag Skleroseforeningen - og internationale pårørendeorganisationer.\nForeningen står bag Pårørendedagen, som finder sted hvert år den 2.2-. Den dato er valgt, fordi man ikke kan være pårørende, uden at der er en anden.\nBliver selv syge\nForeningen blev dannet i 2014, fordi det er blevet sværere at være pårørende.\n- Folk skal hurtigst muligt hjem fra hospitalet, de skal blive længst muligt i egen bolig, og samtidig bliver der skåret ned på hjemmehjælpen i ganske betragteligt omfang, så der har været en bevægelse, som har lagt flere omsorgsopgaver ud i familien. Det gør, at man når et punkt, hvor de pårørende er så pressede, at de bliver syge af de belastninger, de møder. Det viser masser af undersøgelser, siger Marie Lenstrup og nævner stress, depression, forhøjet blodtryk, søvnproblemer og spiseforstyrrelser.\nMarie Lenstrup mener, at en pårørenderådgiver er den billigste måde at spare penge på for kommunerne.\n- Fordi man netop ved, at pårørende bliver syge og behandlingskrævende af deres belastninger. Så hvis man med en ganske enkel indsats fra en pårørenderådgiver kan undgå, at den pårørende bliver kørt helt derud, hvor de selv skal i behandling, så er det en forebyggelsesindsats, der giver mening, siger hun\nOpgaver bliver projekter\nPårørenderådgiver: Jeg gør en forskel\nGudskelov for Helle\nPårørende skal hjælpe hinanden


Få bløde hænder - Ib By Heart\nJeg har ledt efter sådan en. Jeg har ledt vidt og bredt og testet rigtig mange. Ingen af de andre testede er nået denne til sokkeholderne. Derfor har ingen af de andre testede været på bloggen. Jeg har følt de kildede for meget (kornene for store og kantede) eller de duftede ikke godt, eller de var for olierede eller de var for uhandy at benytte…\nEcooking’s bliver en vinder. Den tager kegler. Selv Jan the man er JYSK GLAD “den er s’gu da nem at bruge, dufter behageligt og hænderne bliver rart bløde” … Det er hans ord…\nDen skummer så rart og blødgør så flot\nHåndsæben med scrub er en mild, “behagelig rar” flydende håndsæbe, der rengør og fjerner døde hudceller samt efterlader hænderne rene, velduftende og bløde. Sæben har en virkelig skøn duft af frisk citrus og blomster. Det er en formidabel duft-blanding. En helt genial gaveidé, siger det bare…\nDen er baseret på naturlige og økologiske råvarer, som bl.a. Aloe Vera, der fugter, blødgør, beroliger og regenerere. Agurkeekstrakt, der er rig på aminosyrer og C-vitamin. De fine korn (der ikke kildrer eller irreterer) er Pumice (pimpsten) et fint granulat af naturlige lavasten, der blidt eksfolierer huden. Så er der vulkansk sand i produktet, og det er beriget med magnesium bla. Produktet er 100% vegansk.\nSæben på pumpe kan også bruges på kroppen og fødderne. Massér sæben ind på fugtig hud, skyl af og afslut med en fugtgivende creme. Lækkert at få det gjort, når huden er en kende misvedligeholdt på kroppen, da den altid er pakket ind i tøj (undtagen når Jan the man gider spille kryds og bolle hahaha)\nBrug dagligt til hænderne eller every once in a while:\nGnid sæben ind i fugtige hænder, massér den godt ind og skyl af med vand. Hvis I vil have en mere intens eksfoliering, brug bare sæben på tør hud.\nTIP: Tør hænderne og smør dem ind i din foretrukne håndcreme for optimal fugt efter en vask med håndskrub med lavasten. Jeg lover jer bløde hænder med lyneffekt. Selv supertørre hænder har glæde af produktet. Jeg har testet på en vens hænder – og givet en håndmassage efter. Det var vidst godkendt <3\nTIP2: Brug plastflasken bagefter til opvaskemiddel eller andet der er formidabelt i en plastflaske med pumpe.\nKan købes i butikkerne nu – i Matas, Magasin, Ecooking.dk og andre steder.\nPris kr 199 for 500 ml\nFiled Under: Antiinflammatorisk, Helse, hudpleje, Skønhed Tagged With: bløde hænder ibbyheart, Ecooking, få bløde hænder, økologisk, vegansk\n26. februar 2020 at 14:04\nDejlig sæbe og god duft, vi har selv sådan en i brug for tiden 🙂


Trodser sent indtog i sporten: Colombiansk t... | Feltet.dk\nTrodser sent indtog i sporten: Colombiansk talent skifter til EF\n05. december 2020 09:00Foto: Sirotti\nDet unge colombianske talent Diego Camargo skal fra den kommende sæson iklæde sig EF Pro Cycling-trøjen og dermed optræde på cykelsportens WorldTour.\nCykelkarrieren startede først for fem år siden for den nu 22-årige Camargo, som på kort tid er nået længere end de fleste med sit nye skifte.\nMed imponerende resultater fra de sydamerikanske løb i 2020 har han nemlig sikret sig en to-årig kontrakt med EF Pro Cycling, og han skifter dermed væk fra Colombia Tierra de Atletas, hvor han har kørt en enkel sæson i år.\nI denne sæson vandt han både de lokale colombianske løb Vuelta Colombia og Vuelta Juventud, hvilket har imponeret hans kommende chef.\n”Han er en af de meget få ryttere, som har vundet Vuelta Juventud og Vuelta Colombia i samme år, og en del af den meget lille gruppe, der har vundet Vuelta Colombia som U23. De to andre er Carapaz og Henao,” siger holdets manager Jonathan Vaughters.\nVaughters anerkender, at der kan gemme sig endnu mere talent under neglene på colombianeren, da han fortsat mangler en smule retning efter sit sene indtog i sporten.\n”Det taler til hans talent. Jeg synes, at hans relative sene start i sporten og hans ydmyge begyndelse vil arbejde for ham og til sidst afsløre en mester af højeste kaliber i sporten,” siger han.\nDen nye rytter håber, at han kan bidrage til holdets succes i det kommende år, som forhåbentlig byder på stor udvikling for colombianeren, der kommer fra den lille by Tuta i Boyaca-distriktet i Colombia.\nMichael Valgren skifter til EF Pro Cycling\nMovistar officielt klar til 2021 med ...


Færøsk repræsentation placeres i Tel Aviv - FOnyhedsbureau\nDen færøske repræsentation kommer til at ligge i Tel Aviv og ikke i Jerusalem, oplyser udenrigslandsstyremand Jenis av Rana fra det kristelige Miðflokkurin.\nDet sker efter hans møde onsdag med den israelske ambassadør Benny Dagan. Jenis av Rana mødte den israelske ambassadør lige efter mødet med USA´s udenrigsminister Mike Pompeo.\n– Både på Færøerne og i Danmark er der politisk modstand imod at lægge repræsentationen i Jerusalem, og jeg vil ikke miste muligheden for en oprette en repræsentation med at fastholde ønsket om Jerusalem. Derfor bliver det i Tel Aviv. Så kan det være, at vi senere kan flytte den til Jerusalem, siger Jenis av Rana til nyhedsportalen in.fo.\nUSA er blandt de få lande, som har flyttet sin ambassade fra Tel Aviv til Jerusalem. Danmarks ambassade ligger i Tel Aviv.\nLagmand Bárður Nielsen fastslog i november, at repræsentationen ikke skulle ligge i Jerusalem, som det lille koalitionsparti Miðflokkurin ønsker.\nI koalitionsaftalen mellem Folkeflokken, Sambandspartiet og Midterpartiet står, at repræsentationen skal ligge i Israel.\n– Den færøske regering ønsker at åbne en repræsentation i Israel. Det er ikke den færøske officielle linje, at en repræsentation skal ligge i Jerusalem, erklærede Bárður Nielsen i november et par måneder efter trepartiregeringens tiltræden.\nI forvejen har Færøerne repræsentationer i Moskva, Reykjavik, Bruxelles, London, København og Beijing. Færøerne forbereder også en repræsentation i Washington.\nJenis av Rana oplyser til in.fo, at planen er at åbne repræsentationen i november i år.\nTags: Jenis av Rana Miðflokkurin


Her finder du et stort udvalg af de varer Guitaristen tilbyder. Alle varer kan bestilles online, og ca. 70% af varerne kan også købes hos Guitaristen, Boulevarden 21 kld, 9000 Aalborg. Desuden er der også gode tilbud i butikken, tilbud som ikke er i webshop. Fysisk butik åben fra minimum 12.00-17.00 på hverdage og Lørdage fra 10.00-14.00. (tjek evt. op på mobil: 20933860 – Guitaristen v/Frank Frank) Desuden tilbydes undervisning i guitar, ukulele og klaver for begyndere/let øvede samt strengeskift på primær spanske og westernguitarer.\nBanjo & mandolin (3)\nEffekt Pedaler (9)\nEl Klaver/keyboard (40)\nGuitar - elektrisk (23)\nGuitar - Norfolk (19)\nGuitar - Sant Guitars - Spanske Guitarer (15)\nGuitar - Santana Spansk (23)\nGuitar -Santana Western (32)\nGuitar Western - Tyma (17)\nMidi - keyboards (7)\nPA - anlæg, højtalere, mixere (9)\nRemme til Guitar, Bas & Ukulele (15)\nSpansk - Cordoba (7)\nStativer & Stande (17)\nTasker til Guitar og ukulele (11)\nUnderholdning og events (1)


Skal, skal ikke? - Boligdebatten.dk\n23rd September 2012, 02:39 PM\nJeg har brug for jeres råd og erfaringer omkring dette ømtålelige emne. Det drejer sig om mit huslejeniveau og det indførte trappeleje i ejendommen.\nSagen er, at efter at have boet i min lejlighed (leje på ubegrænset tid) i godt og vel 1.5 år, har jeg opdaget, at en del af beboerne i ejendommen betaler differentieret husleje.\nDer er i alt 10 lejl. i ejendommen fordelt på 4 etager, og dem på venstre side er 3-værelses på ca. 80-90m2, dem på højre side er en 2'er 66m2. Mit lejemål er sidstnævnte.\nI sidste uge fik jeg tilfældigvis oplyst, at min nabo betaler sølle 4000kr. inkl. forbrug for at bo i hendes 3'er. Han har boet alene i ejendommen i over 20 år. En yngre stud. på 2. sal tv bor ligeledes i en 3'er til 4500 kr. inkl. forbrug.\nMin husleje er tilgengæld 5600 kr inkl. forbrug for en mindre 2'er. Ikke nok med det, er der også indgået trappeleje på 1800 kr. pr. år - dvs en huslejestigning på 150kr. pr md for hvert år.\nDamen som jeg overtog lejemålet fra, betalte selv 4000 kr. inkl forbrug. Hun havde boet i ejendommen i ca 10 år.\nDet drejer sig altså om en gammel ejendom i Aarhus C, som ikke har været moderniseret siden 90'erne - muligvis endda slut 80'erne. Min lejlighed er i pæn stand, ingen mug- og fugtskader, men jeg har også lagt en del arbejde i det selv - fx ved at spartle dør- og vindueskarme, skifte blandingsbatteri på badeværelset og andre små forbedringer.\nJeg er godt klar over, at 5600 kr inkl forbrug for 66m2 i Aarhus C er "billigt", men jeg er lidt uforstående over for den differentierede husleje i ejendommen. Jeg mener heller ikke, at huslejen er tilsvarende til lejemålets "værdi". Der er jo ikke moderniseret noget i lejemålet, eller generelt i ejendommen.\nMin udlejer er en rar ældre mand. En pensioneret ingeniør på omkring 65-67. Det er tydeligt, at han driver ejendommen som en slags "hyggetjans". Han er bl.a. UTROLIG svær at få fat på. Jeg havde en mindre vandskade på et tidspunkt, og kontaktede ham telefonisk omkring hændelsen flere gange. Han vendte aldrig tilbage. Det endte med, at jeg betalte for skadens omfang (et par tusinde kroner), og modregnede det efterfølgende i huslejen. Hørte aldrig fra ham. Det tog også en evighed at få lavet vores dørtelefon og selve hoveddøren til ejendommen. Han havde også en lang krig med postdanmark omkring opsættelse af postkasser.\nJeg har aldrig været i klammeri på nogen måder med min udlejer. Jeg har dog overvejet at kontakte LLO angående min husleje.\nVirker en pris på over 1000 kr. pr. m2 ikke en anelse høj? Hvad synes I? Er jeg unfair?\nBeklager hvis placeringen af tråden er forkert\n23rd September 2012, 06:09 PM\nHvad er din husleje uden forbrug?\n23rd September 2012, 06:19 PM\nDu må ALDRIG lade være med at betale husleje eller modregne i huslejen, det er en af de få opsigelsesgrunde.\nNår det er sagt skal først finde ud af hvornår den ejendom du bor i er bygget. Det gør du på www.ois.dk. Nu siger du at der ikke er moderniseret noget, og det ligger i København med en husleje på 600 til 900 kvm2 uden forbrug, men jeg ved ikke med Århus.\nDu behøver ikke nødvendigvis at melde dig ind i LLO for at skrive til huslejenævnet, du kan evt. gøre det hvis der opstår yderligere problemer. Det du skriver vil udlejer få en kopi af.\nDen for meget betalte husleje vil udlejer ikke skulle betale tilbage men kun være fra det tidspunkt du skriver til huslejenævnet, da du bringer sagen op efter 1 år efter påbegyndt beboelse.\n23rd September 2012, 06:38 PM\nEr ikke hjemme, så jeg har ikke kontrakten i nærheden. Jeg mener det er 3-400kr i aconto varme. Vand er inkl. i huslejen. Så ca. 5200-5300 ekskl. forbrug\n23rd September 2012, 06:53 PM\nOprindeligt indsendt af ilovesul\nOIS havde ikke data på ejendommen, men EDC har. Bygningen er fra 1925.\nJeg har aldrig udeladt at betale husleje. Det eneste jeg har gjort, er at modregne de uforudsete regninger, som jeg har modtaget. Min udlejer er af typen, som gerne vil betale - så længe man selv planlægger, eller udfører arbejdet - i en vis omfang naturligvis. Han har i hvert fald ikke kontaktet mig angående vandskaden eller den emhætte, som jeg selv betalte for (også modregnet i huslejen).\nMin udlejer er som sagt flink, og gammel. Han har ikke rigtig orden i sine ting. Vi har før i ejendommen oplevet at have modtaget et brev om manglende betaling af vand og varme fra Aarhus vand- og varmeforsyning med advarsel om lukning af forsyningen til følge. Regningen bliver dog altid betalt - bare ikke altid til tiden.\nJeg kan godt lide manden. Jeg synes bare ikke prisen på lejemålet passer til dets værdi. Jeg synes også, at det er lidt groft, at der er differentieret husleje i ejendommen.\nSidst redigeret af Tilde_FS : 23rd September 2012 kl. 07:20 PM.\n24th September 2012, 07:18 AM\nat andre betaler mindre i husleje end du gør.. bl.a. fordi de har boet i 20 år i ejendommen, kan du ikke rigtig bruge til noget....\nhvis du synes det er for dyrt.. ? du har jo lejet det frivilligt..så klag eller sig op og find anden bolig.\ner det ikke først da du hører at andre betaler lavere husleje at du synes din lejer er for dyr ?\ndu skriver også længere oppe i tråden:\nHvis det er billigt.. hvordan kan du så synes det er for dyrt ??\nSidst redigeret af Konsulenten : 24th September 2012 kl. 07:21 AM.\n24th September 2012, 07:39 AM\nLæs nu hele indlægget tak. Der er flere i ejendommen som får en favorabel husleje.\nBemærk i øvrigt at der står "billigt".\nLejemarkedet i Aarhus/KBH har jo længe været plaget af for dyre lejeboliger. 5600 + trappeleje er ikke i orden for en lejlighed i den stand. Havde der været nyt køkken + bad, kunne der være en grund, men det er der ikke.\n24th September 2012, 09:40 AM\nok.. så ville jeg flytte, eller klage via LLO.\nI januar i en anden tråd skrev du:\nLige et spørgsmål til de kyndige på området.\nMin kæreste og jeg flyttede ind i en dejlig og billig leje-lejlighed i Aarhus C i juli 2011. Det er en 2'er på 69m2. Udlejeren ejer en hel ejendom med 10 lejligheder.\nVi kan rigtig godt lide stedet og vores udlejer, som vi har et godt forhold til.\nPudsigt, som holdningen til lejen ændrer sig, når man erfarer hvad andre betaler.. ;-))\nSidst redigeret af Konsulenten : 24th September 2012 kl. 10:04 AM.\n24th September 2012, 10:30 AM\nIgen, læs hvad der står i indlæggene. Ja, jeg synes stadig min udlejer er flink, ja, jeg kan godt lide at bo i lejligheden. Jeg havde dog ikke lige forventet, at der var 7 forskellige underhåndsaftaler med udlejeren i de diverse lejemål. Husk nu på at det foregår i samme ejendom. Havde det været to vidt forskellige bygninger, var det jo ikke et problem.\nDu er også nødt til at skelne mellem produkterne her. Der er jo ikke tale om et engangsbeløb og køb af en vaskemaskine - det drejer sig om husleje, altså en fast månedlig udgift. Havde det været et TV hos en elektronikforhandler, var jeg da ligeglad med at Hr. X havde fået den billigere end mig - her handler det om forretnings- og forhandlingsevner. Der er klare regler for fastsættelse af husleje. Jeg synes ikke det er fair, at jeg skal betale 1600kr. mere pr md for en mindre lejlighed end min nabo og underbo.\nIgen, er du villig til at betale mere for mælk, fordi du har mørkt hår? Du synes sikkert også det er ok, at bankerne deler folk op i abc-kunder?\nHvilket lån skal vi omlægge til, eller skal vi slet ikke omlægge lån?? Capri Finansiering 2 16th January 2012 07:22 AM\nLyngby Søpark - skal, skal ikke? Tournesol Generelt lejeboliger 3 8th December 2011 06:36 AM\nAndelsbolig..skal/skal ikke? Bentz Generelt 14 28th March 2011 08:18 PM\nSkal vi ikke have os en FAQ? bolind Generelt 19 17th September 2008 09:08 AM


Grillet kylling pÃ¥ rotisserie ðŸ�— | opskrifter | GastroFun.dk\nGrillet kylling pÃ¥ rotisserie\nHel kylling grillet pÃ¥ rotisserie. ðŸ�— Kyllingen er pakket ind i smÃ¸r og krydderurter under skindet og tilberedt ved indirekte varme. âœ…\nHer fÃ¥r du opskriften pÃ¥ en hel kylling grillet pÃ¥ rotisserie.Â\nKylling kan meget - det kan steges, koges og sÃ¥ kan det grilles. En mÃ¥de at fÃ¥ sÃ¥ meget ud af kyllingen som overhovedet muligt er ved at tilberede den hel. NÃ¥r du beholder kyllingen pÃ¥ dens ben i tilberedningen, sÃ¥ holder du samtidig pÃ¥ alt den saft og kraft, kyllingekÃ¸det indeholder.\nNÃ¥r du griller en hel kylling pÃ¥ rotisserie, sÃ¥ kommer du i nÃ¦rheden af den perfekte grillkylling. Kyllingen pakkes i denne opskrift ind i smÃ¸r og krydderurter under skindet, som tilberedes ved indirekte varme. Rotisseriet gÃ¸r det muligt at grille kyllingen hele vejen rundt, hvilket giver et sprÃ¸dt ydre og saftigt indre.\n1200 g Hel Kylling\n75 g SmÃ¸r (BlÃ¸dt)\n1⁄4 tsk SÃ¸d sennep\n2 spsk Mayonnaise (Gerne hjemmerÃ¸rt)\n1 dl Creme Fraiche (Kan erstattes af tykmÃ¦lk/A38)\nKrydderier (Salt, peber, karry og citronsaft)\nBland en kryddersmÃ¸r af smÃ¸r, persille, salt, peber, timian og revet hvidlÃ¸g.\nLÃ¸snÂ kyllingeskindet med fingrene lige ved halsen, lav en lommeÂ og fordel smÃ¸rblandingen med fingrene ind under skindet.\nGnid kyllingen ind salt og peber bÃ¥de indvendigt og udvendigt.\nKom en 1/4 citron ind i kyllingen, inden kyllingen sÃ¦ttes pÃ¥ rotisseri og sÃ¦t den over pÃ¥ grillen.\nSÃ¦t grillen pÃ¥ cirka 175-200 grader i 45-60 minutter ved indirekte varme.\nTag kyllingen af grillen og del den i fire stykker.\nKog kartoflerne i vand med salt, til de er mÃ¸re.\nHÃ¦ldÂ vandet fra og lad kartoflerne kÃ¸le af.\nRÃ¸rÂ tykmÃ¦lk, mayonnaise og sennep sammen og smag til med salt, peber, karry og citronsaft.\nSkÃ¦r kartoflerne i mindre stykker og vend kartoflerne i dressingen.\nSÃ¦t kartoffelsalaten pÃ¥ kÃ¸l indtil servering og lad dem trÃ¦kke i minimum 15 minutter.\n30 minutter fÃ¸r kÃ¸det er fÃ¦rdig lÃ¦gges majskolberne pÃ¥ grillen. Behold bladene pÃ¥ dem og vend dem hver 5 minut sÃ¥ de fÃ¥r en god brÃ¦ndt grillskorpe pÃ¥ bladene.Â\nEfter cirka 25 minutter tages de af grillen og "skrÃ¦lles" fri fra bladene og fimrehÃ¥rene.Â\nSkÃ¦r dem i halve og lad dem stÃ¥ at kÃ¸le af i et par minutter fÃ¸r servering.\nKylling flyver godt pÃ¥ god chardonnay drue!\nVi anbefaler Gaucho Chardonnay fra Torrentes i Argentina. Gaucho Club har en flot lysegul farve med et grÃ¸nligt skÃ¦r. Druens karakteristiske fersken-og appelsinduft fornemmes tydeligt. Smagen er domineret af Chardonnay-druen; halvtÃ¸r, crispy og med medium fyldighed og noter af ananas, honning, melon og grapefrugt. Den let saltet og sprÃ¸de kylling passer fortrÃ¦ffeligt til den fede Gaucho Club med sin sÃ¸dme og modne frugter.\nKylling pÃ¥ grill\nSaftig porchetta med sprÃ¸de svÃ¦r\nFlanksteak pÃ¥ panden\nTriple cooked pommes frites\nKylling i rÃ¸mertopf


Privat strand: Danmarks fem billigste huse direkte til vandet | Berlingske Business\nTorsdag d. 07. juli 2016, kl. 09.40\nNordre Strandvej, Helsingør: Foto: Danbolig Espergærde.\nMed mere end 8.700 km kyststrækning i Danmark er der gode muligheder for at bosætte sig med privat strand - også til priser under 10 millioner kr.\nDu kan se solen gå ned over bølgen den blå.\nPjaske rundt i havet uden at være mere end din haves længde hjemmefra.\nDu kan også tage køkkenhaven til det næste niveau og være selvforsynende i tang til dine høj-gastronomiske udfoldelser.\nFornøjelserne er ikke bare for dem, der kan sætte et tocifret million-beløb eller endnu mere i fast ejendom med privat strand.\nMed over 8.700 km kyststrækning og metervis af strandbredder ind langs fjordene er der nemlig også gode muligheder for at købe de eksklusive strandbeliggenheder til lavere priser rundt om i landet.\nHer er fem villaer med privat strand til salg for under 10 millioner kr.\nTranekær Foto: Ejendomsmægler F. Volf Sørensen.\nStorebælt : 2.995.000 kr.\nPå Houvej 99 i Tranekær på Langeland ligger denne 341 kvadratmeter store stråtækte villa bare 170 meter fra sin egen private strand.\nBølgerne, der bruser ind her på Langelands spids, kommer fra Storebælt, og ifølge salgsannoncen er der panorama-udsigt over søtrafikken i farvandet fra husets første sal, skriver Boliga.\nMogenstrupvej: Foto: Danbolig Skive.\nLimfjorden : 3.250.000 kr.\nHuset på Mogenstrupvej 15 i Roslev ligger mellem fredskov og boligens egen private strandbred ud til Limfjorden på en grund, der er over 15.000 kvadratmeter.\nVillaen er 227 kvadratmeter stor, og til den hører der et udhus, hvor der ifølge salgsannoncen er plads til at holde hest.\nTil dem, der er mere til havdyr end hovdyr, kan middagsmaden med lidt snilde fiskes i fjorden lige ud for hjemmet.\nGåbense Strandvej: Foto: Danbolig Vordingborg.\nStorstrøm : 3.295.000 kr.\nGåbense Strandvej 61D i Gåbense er en del af en ganske nyopført ejendom, der ligger helt ned til havet i Storstrømmen mellem Falster og Sjælland.\nHuset er 245 kvadratmeter stort, og fra terrassen er der udsigt til Storstrømsbroen, som man kan bade i skyggen af fra stykket med privat strand.\nNordre Strandvej, Hjarnø: Foto: Nybolig Horsens Ejendomskontor.\nHorsens Fjord : 4.250.000 kr.\nPå Nordre Strandvej 1 på den lille ø Hjarnø i mundingen af Horsens Fjord ligger en rød murstensvilla på en grund helt ned til vandet i Hjarnø Sund.\nI alt hører der 80 meter strand med til huset, og hvis de nye ejere ønsker det, kan der etableres en bade- eller bådebro fra strandbredden.\nUdover den 149 kvadratmeter store villa er der ifølge Boliga også et lille badehus med solterrasse på grunden.\nLÆS MERE : Byboernes favoritter: Her drømmer de om at bo\nØresund : 8.995.000 kr.\nPå en anden Nordre Strandvej - den i Helsingør - ligger der i nr. 82B også en villa, der har privat strand i baghaven.\nVillaen er 340 kvadratmeter stor og har fra flere rum udsigt over Sverige og Øresund, som man kan smide sig i fra eget strandareal.\nForuden huset er der 48 kvadratmeter anneks med køkken, badeværelse og pejs.


Find det bedste forbrugslån online - Karriereveninder\nOn: maj 23, 2015\nDet er i dag muligt, at optage et lån på mange forskellige måder, og når alt kommer til alt, så skal du virkeligt sørge for, at holde tungen lige i munden, hvis du vælger at låne penge på nettet. Der er i hvert fald mange faldgrupper, og det eneste du sådan set skal være klar over, er at lån penge nu, mange gange medfører en masse renter. Der er oven i hatten, også en masse skjulte renter, hvis du ikke har sørget for, at betale disse renter til tiden. Derfor vil jeg også mene, at du skal bruge de mange forskellige beregnere der i dag er åbnet op online, der kan beregne din\nÅOP for dig. Det er altså optimalt, og det betyder ganske enkelt, at det er langt nemmere at låne disse penge online. Det er altså fedt, og det er også grunden til, at lån penge nu slet ikke er så farligt, som mange ellers får det til at lyde som. Det er faktisk lidt ærgeligt, for jeg er overbevidst om, at der er en masse unge mennesker, der kunne få en masse fede oplevelser, hvis de havde sørget for lån penge online i god tid. Så ville de jo have råd til det hele.\nRåd til det hele med et forbrugslån\nDerfor vil jeg også mene, at du så småt skal begynde at overveje, om det ikke også er en god ide for dig, med dit personlige kviklån. Det kan dog også være, at du skal overveje et sms lån, og uanset hvad du vælger, så er jeg overbevidst om, at der nok skal komme et tidspunkt, hvor det rent faktisk vil gå op for dig, hvad dine muligheder er. De er jo mange flere, når du først har indset, at du virkeligt kan låne penge på mange forskellige måder, og at de alle sammen er sikre, så længe du overholder hvad du lov er.\nPrevious Post: Få mere for pengene med billige farvepatroner\nNext Post: De største fordele med pluk og pak


Strik, strik, katte og andre ting...: Lidt gaver\nUnknown 31. maj 2017 kl. 13.12\nHej vil det være muligt at få opskriften på huen.\nVenlig hilsen Gitte Kallesøe


VEDTÆGT FOR STYRELSEN AF KØGE KOMMUNES UNGDOMSSKOLEVIRKSOMHED - PDF Free Download\nDownload "VEDTÆGT FOR STYRELSEN AF KØGE KOMMUNES UNGDOMSSKOLEVIRKSOMHED"\n1 VEDTÆGT FOR STYRELSEN AF KØGE KOMMUNES UNGDOMSSKOLEVIRKSOMHED 1\n2 Kapitel 1: Sammensætning og valg. 1 Der er oprettet én ungdomsskolebestyrelse for kommunens ungdomsskolevirksomhed som er: ungdomsskoleundervisning og ungdomskulturhuset TAPPERIET. 2 Stk.1. Ungdomsskolebestyrelsen består af 9 medlemmer: 2 repræsentanter fra Kultur- og Idrætsudvalget 1 repræsentant fra det Kultur- og Idrætsrådet 1 repræsentant fra DA med særlig interesse for ungdomsskolearbejdet 1 repræsentant fra LO med særlig interesse for ungdomsskolearbejdet 1 medarbejderrepræsentant fra fritidsundervisningen 1 medarbejderrepræsentant fra medarbejderne på Tapperiet 2 elever/ungerepræsentanter Elever/ungerepræsentanter har stemmeret, men må ikke deltage i afstemning om eller overvære den del af forhandlingerne, der angår sager vedrørende enkeltpersoner. For hver repræsentant for Kultur- og Idrætsudvalget vælges en stedfortræder. For øvrige medlemmer vælges 2 stedfortrædere i prioriteret rækkefølge. 3 Stk.1. Repræsentanterne fra Kultur- og Idrætsudvalget samt stedfortræderne vælges af byrådet. Repræsentanter fra DA, LO og foreningslivet samt deres stedfortrædere vælges af Kultur- og Idrætsudvalget efter forslag fra de stedlige organisationer samt Kultur- og Idrætsrådet. MED-udvalget ved ungdomsskolevirksomheden tilrettelægger en valghandling, der sikrer, at alle medarbejdere kan stemme på kandidater, som er opstillet. En medarbejderrepræsentant udtræder og stedfortræderen indkaldes, hvis ansættelsen ophører for medarbejdsrepræsentanten. Elev/ungerepræsentanterne vælges på et til formålet indkaldt stormøde i Tapperiet. Ungdomsskolelederen skal sikre valg til ungdomsskolebestyrelsen blandt unge, der deltager i Tapperiet samt fritidsundervisningen. Der vælges 2 elever/ungerepræsentanter som medlemmer af bestyrelsen samt 2 stedfortrædere i prioriteret rækkefølge. Ungdomsskolelederen sørger for, at de unge gennemfører en valghandling på demokratisk vis. Stk.4. De i stk. 1 nævnte Kultur- og Idrætsudvalgsrepræsentanter og organisationsrepræsentanter samt medarbejdere og elev/ungerepræsentanter vælges snarest muligt efter hvert kommunalvalg. Stk.5. Valg af elev/ungerepræsentanter finder desuden sted hvert år jf. Tapperiets vedtægter. Stk.6. Ungdomsskolebestyrelsen fungerer indtil udgangen af den måned, hvor nyt valg har fundet sted, jf. stk. 4. 2\n3 4 Ungdomsskolelederen fungerer som sekretær og deltager i ungdomsskolebestyrelsens møder uden stemmeret. 5 På ungdomsskolebestyrelsens første møde vælger de stemmeberettigede medlemmer i 2 stk. 1 nævnte medlemmer en formand ved flertalsvalg. Sekretæren leder mødet indtil valg af formand har fundet sted. Kapital 2: MØDEVIKRSOMHED OG FORRETNINGSORDEN 6 Ungdomsskolebestyrelsens møder afholdes for lukkede døre. Ungdomsskolebestyrelsen kan indbyde andre til at deltage i møderne, når der behandles spørgsmål af særlig interesse for dem. 7 Er en mødedeltager forhindret i at deltage i et ungdomsskolebestyrelsesmøde, deltager så vidt muligt stedfortræderen. Mødedeltagerne sørger selv for at stedfortræderen indkaldes. Hvis et medlem udtræder af ungdomsskolebestyrelsen, indtræder stedfortræderen for resten af valgperioden. Er der ved et medlems udtræden af bestyrelsen ingen stedfortræder, foretages suppleringsvalg for resten af perioden. 8 Ungdomsskolebestyrelsen afholder møde så ofte formanden eller 3 af medlemmerne med angivelse af punkter til dagsordenen finder det fornødent. Formanden bestemmer tid og sted for møderne og indkalder medlemmerne. 9 Formanden indkalder til møde med mindst 14 dages varsel. Formanden fastsætter dagsorden for møderne og sender senest 4 hverdage inden mødet til medlemmer en dagsorden med eventuelle bilag. Såfremt et medlem ønsker et punkt optaget på dagsordenen, skal det meddeles formanden senest 8 dage før mødet afholdes. I særlige tilfælde kan formanden indkalde til møde med kortere varsel. Når mødet indkaldes, skal formanden så vidt muligt forinden underrette medlemmerne om de sager, der skal behandles på mødet. Stk.4. Ungdomsskolebestyrelsen fastlægger i øvrigt selv sin forretningsorden. 10 Ungdomsskolebestyrelsen er beslutningsdygtig når mindst halvdelen af de stemmeberettigede medlemmer er tilstede. 3\n4 Formanden og ved dennes frafald næstformanden leder ungdomsskolebestyrelsens møder. 11 Medlemmer kan kun deltage i bestyrelsens afstemninger, når de er personligt tilstede ved afstemningen. 12 Alle beslutningerne træffes ved simpelt stemmeflertal. Ved stemmelighed bortfalder forslaget. 13 Der føres referat over bestyrelsens beslutninger. I beslutningsprotokollen anføres for hvert møde, hvilke personer, der har været til stede. Ethvert medlem kan forlange afvigende opfattelser tilført referatet og medsendt bestyrelsens udtalelser og beslutninger. Ungdomsskolelederen er bestyrelsens sekretær og sørger for at der tages referat under møderne. Stk.4. Formanden drager omsorg for udførelsen af de trufne beslutninger. 14 Der ydes diæter efter den kommunale styrelseslovs regler til de medlemmer af ungdomsskolebestyrelsen, der er udpeget af byrådet. Kapitel 3: UNGDMSSKOLEBETYRELSENS BEFØJELSER 15 Ungdomsskolebestyrelsen udøver sin virksomhed inden for de mål og rammer, der er fastsat af byrådet og som fremgår af bilaget til vedtægten. 16 Ungdomsskolebestyrelsen udarbejder, indenfor de af byrådet fastsatte beløbsrammer budget fir ungdomsskolevirksomheden og fastlægger på baggrund heraf Køge kommunes ungdomsskoleplan. Ungdomsskolebestyrelsen træffer beslutning om undervisning og Tapperiets økonomi i overensstemmelse med Rammebevillinger i Køge kommune og i henhold til de indgåede aftaler om rammestyring. Ungdomsskolebestyrelsen træffer på grundlag af indstilling fra ungdomsskolelederen beslutning om principper for ungdomsskolevirksomheden. 4\n5 Stk.4. Ungdomsskolebestyrelsen træffer, på grund af indstilling fra ungdomsskolelederen, beslutning om den årlige virksomhedsplan. Stk.5. Ungdomsskolebestyrelsen sørger for udsendelse af tilbud om deltagelse i ungdomsskolevirksomhed. Stk.6. Ungdomsskolebestyrelsen kan stille forslag til byrådet om tilvejebringelse og forbedring af lokaler og lokalerne forsyning med materiel og inventar, der anvendes af ungdomsskolevirksomheden. Stk.7. Ungdomsskolebestyrelsen afgiver indstilling til byrådet om ansættelse og afskedigelse af ungdomsskolelederen. Stk.8. Ungdomsskolebestyrelsen ansætter og afskediger timelønnede lærere og andre timelønnede medarbejdere. Stk.9. Ungdomsskolebestyrelsen træffer beslutning om optagelse af unge fra andre kommuner og om henvisning til undervisning i andre kommuner. Den træffer aftale med andre kommuner om betaling herfor. Stk.10. Ungdomsskolebestyrelsen træffer beslutning om optagelse af unge fra andre kommuner og om henvisning af unge til undervisning i andre kommuner. Den træffer aftale med andre kommuner om betaling herfor. Stk.11. Ungdomsskolebestyrelsen kan træffe beslutning om udvidelse af ungdomsskolens aldersgrænse udover det i bilaget anførte. Det skal i så fald vedtages af byrådet. Stk.12. Ungdomsskolebestyrelsen kan afgive udtalelse og stille forslag til byrådet om alle spørgsmål, der vedrører ungdomsskolevirksomheden. Den skal afgive udtalelser om alle spørgsmål som byrådet forelægger den. LEDELSEN 17 Ungdomsskolelederen har den faglige, personalemæssige og administrative ledelse af ungdomsskolevirksomheden og har reference til Kultur- og idrætschefen og er ansvarlig for virksomheden overfor ungdomsskolebestyrelsen. Ungdomsskolelederen leder og fordeler arbejdet mellem virksomhedens ansatte og træffer konkrete beslutninger vedrørende de unge der deltager i ungdomsskolevirksomheden. Ungdomsskolelederen udøver sin virksomhed i samarbejde med de ansatte jf. godkendte regler om samarbejde og samarbejdsudvalg. 5\n6 Kapitel 4 MEDARBEJDERRÅD OG ELEVRÅD 18 Medarbejderne ved ungdomsskolens undervisning og Tapperiet kan danne medarbejderråd. Rådet kan udtale sig overfor ungdomsskolebestyrelsen om alle forhold vedrørende ungdomsskolens undervisning og Tapperiet. 19 De unge ved ungdomsskolevirksomheden har ret til at danne et elevråd til varetagelse af deres interesser over for ungdomsskolen og Tapperiet og overfor de kommunale myndigheder. Kapitel 5 20 Denne vedtægt træder i kraft ved byrådets godkendelse. Ændringer i vedtægten kan kun finde sted efter indhentet udtalelse fra ungdomsskolens bestyrelse og Kultur- og Idrætsudvalget. Til denne vedtægt er udformet: Bilag til vedtægt for styrelsen af Køge kommunens ungdomsskolevirksomhed. Godkendt af Køge Byråd den. Bilag til vedtægt for styrelsen af Køge kommunes ungdomsskolevirksomhed: 1. Formål 1.1 Ungdomsskolen skal give de unge mulighed for at fæstne og uddybe deres kundskaber, give dem forståelse af og dygtiggøre den til samfundslivet og bidrage til at give deres tilstedeværelse forøget indhold samt udvikle deres interesse for og evne til aktiv medvirken i et demokratisk samfund. 1.2 Ungdomsskolen skal udover undervisning give de unge mulighed for at deltage i Tapperiet 1.3 Ungdomsskolevirksomheden skal endvidere støtte de unges kompetenceudvikling gennem selvorganiserede kulturelle aktiviteter med støtte fra medarbejdere i Tapperiet. 2. Struktur Der er én samlet ungdomsskolevirksomhed i kommunen. 2.1 Undervisningen dækker samtlige folkeskoledistrikter i kommunen og de unge kan frit vælge mellem at tilmelde sig undervisningen i ungdomsskolen uanset bopæl i kommunen. 2.2 Tapperiet er et ungdomskulturhus, der dækker samtlige distrikter i kommunen. 3. Stillingsoversigt Der er oprettet følgende lederstillinger: Antal Ungdomsskoleleder 1 Viceungdomsskoleleder 1 6\n7 4. Undervisningen 4.1 Ungdomsskolebestyrelsen sørger ved sin koordinering af virksomhedsplanen for, at tilbuddet om undervisning omfatter: a. almen undervisning b. prøveforberedende undervisning c. specialundervisning d. særlig tilrettelagt undervisning for unge indvandrer e. obligatorisk knallertundervisning (jf. Færdselslovens 63) 4.2 Ungdomsskolebestyrelsen kan indstille, at der kan gives tilbud om andre aktiviteter, jf. ungdomsskolelovens 3, stk.2,3, som i overensstemmelse med ungdomsskolens formål kan indgå i kommunens samlede ungdomspolitik. 5. Ungdomsskoleundervisning 5.1 Ungdomsskolens tilbud er åbent for unge mellem 13 og 18 år inkl. 12årige i 7. klasser, der er tilmeldt kommunens folkeregister. 5.2 Der optages desuden unge mellem 18 og 20 år, som enten er umodne efter deres alder, er arbejdsløse, befinder sig i konkrete rådgivnings-, vejlednings-, eller uddannelsesmæssige brobygningsforløb, hvor ungdomsskolen er del af indsatsen eller har begyndt undervisning i tidligere sæson. Dette godkendes ligeledes i bestyrelsen. 6. Tapperiet 6.1 Tapperiets formål mm er beskrevet i Tapperiets vedtægter 6.2 Ungdomsskolelederen kan træffe beslutning om afvigelser fra Tapperiets vedtægter 7. Lokaler 7.1 Ungdomsskolen anvender fortrinsvis folkeskolens lokaler til virksomhed. Ved den årlige fordeling af lokaler ligestilles ungdomsskolens behov for lokaler med behovet for aktiviteter for børn og unge. 7.2 Lokaler og udendørsanlæg stilles vederlagsfrit til rådighed for ungdomsskolevirksomheden med lys, varme, rengøring og fornødent udstyr. 7.3 Ungdomsskolevirksomheden har oprettet et sekretariat, der har kontorlokaler på: Tapperiet, Sdr. Badevej 1, 4600 Køge. 8. Delegation Ungdomsskolebestyrelsen kan beslutte at uddelegere enkelte kompetenceområder til ungdomsskolelederen. 7


gewol.jordenssalt.com Sund krop Små røde mærker på huden\nPetekkier/røde udslæt. Hvad er årsagen. | gewol.jordenssalt.com - Viden om sundhed, medicin og sygdomme Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Har sådan nogle bitte små røde prikker mærker huden på røde og mave nogle enkelte steder. De er ikke meget større end en knappenåls hovedet, så man skal virkelig kigge efter. Er der nogen af jer andre der har sådan huden og ved hvad de skyldes? aug Du kan udvikle små røde pletter på huden af mange forskellige årsager. Nogle af disse underliggende årsager kan være ganske alvorlige. Røde pletter er alment udbredt hos mange mennesker og de er ofte bekymret Røde pletter på huden er dilatation af kapillærerne på grund af små bristninger i . Har du kløende hud eller plages du af bumser eller røde udslet? En rødmen med små pletter udvikler sig til smertefulde blærer, som bliver på huden i omkring . jul Petekkier er blødninger under huden, som giver små røde udslæt, Nogle får helt små røde pletter, mens andre får store pletter/mærker på op.\nSMÅ RØDE MÆRKER PÅ HUDEN Petekkier/røde udslæt. Hvad er årsagen.\nRøde knopper Små røde mærker på huden Sökformulär\nVi er sikre på, at du mere end én gang har været overrasket over at finde et rødt mærke på din hud. Det er almindeligt for os at lægge mærke til dem, og være bekymret, når de fremkommer og forsvinder fra den ene dag til den anden. jul Petekkier er blødninger under huden, som giver små røde udslæt, Nogle får helt små røde pletter, mens andre får store pletter/mærker på op. aug Du kan udvikle små røde pletter på huden af mange forskellige årsager. mar Basisoplysninger1,2 Definition Se også hud og generel sygdom Hyperpigmentering Fregner er små, almindeligvis mindre end 3 mm, røde eller lyse til Café au lait pletter behandles kun ved kosmetisk behov - kirurgi eller. Det er vigtigt at små, hvornår huden skal gå til læge for røde søge hjælp. Læs videre for at lære mere. Kirsebærknopper er ret almindelige og kan forekomme mærker ethvert område af din krop.\naug Du kan udvikle små røde pletter på huden af mange forskellige årsager. mar Basisoplysninger1,2 Definition Se også hud og generel sygdom Hyperpigmentering Fregner er små, almindeligvis mindre end 3 mm, røde eller lyse til Café au lait pletter behandles kun ved kosmetisk behov - kirurgi eller. 6. sep Små mængder blod vil da lække ud under huden. blodet sig som små røde prikker; Efter nogle dage ændrer farven sig og bliver mere gullig. Han undrede sig, hvad små røde pletter på huden er uskadelige og har brug for lægehjælp? Er du spekulerer på, om det hudlidelse du har, er du seriøs? De første tegn på helvedesild er en brændende, stikkende følelse eller at huden er særligt følsom. En rødmen med små pletter udvikler sig til smertefulde blærer, som bliver på huden . Røde prikker på huden? Det er vigtigt at vide, hvornår du skal gå til læge for at søge hjælp. Læs videre for at lære mere. Hvad er de mulige årsager til små røde prikker på huden?\nRøde prikker små røde mærker på huden Hva er egentlig røde flekker på huden? Røde flekker på huden er en utvidelse av kapillærene på grunn av små brudd i karsystemet. De forekommer ofte på armer og bryst. Huden forandres tydeligt med alderen, men hvad er årsagen og kan man gøre noget ved det? Den menneskelige krop er fysisk i topform i omkring års alderen.\nRøde prikker opstår som regel på penis, glans, hænderne eller i ansigtet. Røde prikker manifesterer sig på huden og skyldes som regel irritation (som gewol.jordenssalt.com Blæner eller vabler; Spider nævi (fra engelsk: små karsprængninger i huden, der . Røde knopper opstår på huden og kan forekomme hvor som helst på kroppen. nævi (små karsprængninger i huden, der kan minde om et edderkoppespind).\nDer er nogle forhold, der viser små røde prikker, der går ved dig selv, ligesom myggestik, og nogle alvorlige tilstande, som kræver øjeblikkelig medicinsk intervention, som mæslinger. Her bør der træffes de symptomer og foranstaltninger til behandling af disse hudsygdomme:. Acne Acne opstår primært i løbet af ungdomsårene og begynder at forsvinde i 25 år. I acne, et flertal af hvidt læder eller røde prikker. l?s let boger\nRøde pletter er alment udbredt hos mange mennesker og de er ofte bekymret Røde pletter på huden er dilatation af kapillærerne på grund af små bristninger i . Har du kløende hud eller plages du af bumser eller røde udslet? En rødmen med små pletter udvikler sig til smertefulde blærer, som bliver på huden i omkring .\nSmå røde mærker på huden Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Har sådan nogle bitte små røde prikker i huden på arme og mave nogle enkelte steder. Hvad er petekkier og hvordan opstår de?\nRøde pletter på huden: Skal du være bekymret? Sökformulär\nBasisoplysninger1,2 Definition Se også hud og generel sygdom Hyperpigmentering Kan være et tegn på en benign eller undtagelsesvis en malign tilstand FysiologiMelanocytter og pigmentering Melanocytter findes i basallaget i epidermis I huden pr. Røde pletter under huden på benene Rød, plettet hud på benene kan være et tegn på en underliggende sygdom.\nFølge: Må jeg spise min sæd » »\nTidligere: « « Cuba vodka procent\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Små røde mærker på huden gewol.jordenssalt.com