1 Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Undervisningsministeriets temahæfteserie nr\n2 Indhold 3 Del 1 Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning 15 Del 2 Evaluering af sundhedsundervisningen 31 Del 3 Sundhedspolitik på en skole 40 Kolofon\n3 Del 1 Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Lærerne i folkeskolen skal inspireres til at undervise på en sådan måde, at eleverne bliver i stand til at skabe sundhedsmæssige forandringer for sig selv og andre. I denne del af publikationen forklares sundhedsundervisningens grundbegreber for at vise, hvordan lærerne kan give eleverne forståelse for sundhedsudvikling, gøre dem i stand til at handle og give dem mulighed for at gøre deres egne erfaringer. Der gives eksempler på konkrete projekter og undervisningsforløb for at illustrere, hvordan eleverne kan involveres i sundhedsundervisningen. Det er målet, at sundhedsundervisning og sundhedsfremme blandt børn og unge skal skabe forandring inden for det sundhedsmæssige område. Forandringsforsøgene kan være rettet mod konkrete levevilkår, men de kan også være rettet mod den enkeltes livsstil, valg af sundhedsadfærd og kompetenceudvikling inden for det sundhedsmæssige område. Skolens væsentligste opgave inden for det sundhedsmæssige område er dermed at udvikle og kvalificere elevernes sundhedsmæssige handlekompetence. Tre centrale grundbegreber Undervisningsministeriets Fælles Mål-faghæfte for sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab præsenteres tre centrale kundskabs- og færdighedsom - råder inden for sundhedsundervisning: sundhedsbegrebet, handlebegrebet og deltagelsesbegrebet. Dette inspirationsmateriale vil også tage udgangspunkt i disse grundbegreber. Sundhedsbegrebet I Undervisningsministeriets vejledning og læseplan bredes sundhedsbegrebet ud i henholdsvis et bredt og et positivt sundhedsbegreb. Målet med begge begreber er at give eleverne en forståelse for, hvordan og hvorfor sundhed udvikler sig i vores kultur. Dermed får eleverne mulighed for at vælge sundhedsfremmende handlinger. Det positive sundhedsbegreb bunder i, at der bliver lagt vægt på at opfatte sundhed som noget, der omfatter livskvalitetsmæssige og sygdomsmæssige elementer. Det brede sundhedsbegreb omfatter, at levevilkår og livsstil inddrages, når årsager og faktorer bag sundhed i en bredere sammenhæng anskues. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 3 af 40\n4 Figur 1: Det brede og positive sundhedsbegreb Nagativt (fravær af sygdom) Positivt (livskvalitet og fravær af sygdom) Snævert (livsstil) 1 2 Bredt (livsstil og 3 4 levevilkår) (Kilde: Fælles Mål Faghæfte 21 Sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab) Det brede og positive sundhedsbegreb kan som analyseredskab kombineres på fire forskellige måder og på den måde give fire forskellige sundhedsbegreber (figur 1). Figuren kan med sine forskellige sundhedsbegreber anvendes til at analysere og planlægge sundhedsprojekter, undervisningsforløb, undervisningsmaterialer m.m. Handlebegrebet Målet med sundhedsundervisningen er at opbygge elevernes handlekompetence. Begrebet handlekompetence rummer en række delelementer: Indsigt: En handlingsrettet forståelse af sundhed, herunder indsigt i forandringsstrategier. Engagement: Lyst til at involvere sig i forandringsprocesser i et dynamisk samfund. Visioner: Evne til at kunne "gå bagom", tænke analytisk, kritisk, kreativt og visionært. Handleerfaring: Konkrete erfaringer med at indgå individuelt og kollektivt i demokratiske forandringsprocesser og evne til at overveje, hvordan potentielle barrierer kan overvindes. Kritisk sans: Evnen til at gå bag om sundhedsbudskaber og forholde sig kritisk til disse, uanset om det drejer sig om for eksempel reklamer og officielle kampagner. En række færdigheder af mere almen karakter kan desuden føjes til rækken af handlekompetencens delkomponenter, blandt andet selvtillid, selvværd, samarbejdsevne og formuleringsevne. Det er vigtigt, at elever opnår en viden om sundhedsmæssige forhold, der rummer årsager, effekter og påvirkningsmuligheder. Denne viden skal suppleres med engagement og gåpåmod, da den ellers næppe vil føre til handling og forbedring af sundhedsmæssige forhold. Undervisningen skal derfor gennem - føres, så eleverne undervejs udvikler deres engagement. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 4 af 40\n5 Deltagelsesbegrebet Eleverne skal ikke blot diskutere, hvad de kunne gøre for at fremme sundheden, hvis "det nu var virkelighed". Som en integreret del af undervisningen skal de gøre deres egne erfaringer med at handle i forhold til både livsstil og levevilkår. Begrebet handling står som noget centralt og har store konsekvenser for udformning af undervisningen. For at en aktivitet kan betegnes som en handling, skal følgende to kriterier være opfyldt: 1. Eleverne skal selv have været med til at beslutte at sætte aktiviteten i værk. 2. Aktiviteten skal rette sig mod at forbedre faktorer, som har betydning for sundhed. Handlinger kan både være individuelle og kollektive, og de kan desuden rette sig direkte mod en forbedring af sundheden, for eksempel gennem ændring af spise - vaner, eller de kan påvirke sundheden ad mere indirekte vej ved for eksempel at ændre kantineforholdene på skolen. Disse forskellige handleformer kan illustreres af nedenstående figur: Figur 2 Direkte Indirekte Individuelle 1 2 Kollektive 3 4 Modellen kan bruges til at brainstorme og kortlægge mulige handlinger i forhold til et givet sundhedsforhold. Dette kan ske, ved at lærere og elever arbejder sammen om at udfylde de fire felter med mulige handlinger som udgangspunkt for herefter at vælge og prioritere de handlinger, der skal sættes i gang. Det at have ideer til handlinger i alle fire felter vil bidrage med et nuanceret og spændende udgangspunkt for elevernes læring og for sundhedsfremmende forandring på skolen. Arbejder man for eksempel med et område, som er knyttet til problematikken om krop og sundhed, kan figuren anvendes til at udvikle et bredt spektrum af forskellige handlinger, der kan supplere hinanden. Eksempelvis vil det at ændre i sine spise- og motionsvaner være eksempler på handlinger, som hører hjemme i figurens felt 1. At slutte sig sammen med andre elever, som har samme intentioner om at inspirere og holde hinanden fast, er en kollektiv handling rettet direkte mod ens egen sundhed (felt nr. 3). Hvis elevrepræsentanten involverer sig i madboden på skolen for at påvirke udbuddet af varer i sundere retning, er det et eksempel på en individuel handling, som indirekte sigter mod at forbedre ens egen sundhed. Endelig vil det at gå sammen med andre elever om at etablere bedre legemuligheder i skolegården være et eksempel på en fælles handling, som sigter mod at forbedre rammerne for ens sundhed (felt 4). Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 5 af 40\n6 Eleverne skal selv bidrage til forandringen Med handlekompetence som dannelsesmål bliver sundhedsundervisningens hovedopgave at bidrage til sundhedsfremmende forandring. Det er vigtigt, at forandringen skabes på baggrund af målgruppens egne handlinger. Handlingerne skal indebære, at målgruppen selv er involveret i at beslutte, hvad og hvordan det skal ske. Endelig bør beslutningerne træffes på et kvalificeret grundlag, som den sundhedspædagogiske professionelle bidrager til at tilvejebringe i dialog med målgruppen. Elevernes medbestemmelse og handling hænger på den måde tæt sammen. Læreren kan ikke handle på elevernes vegne, men er nødt til at bygge undervisningen på dialog. Målet er, at eleverne opbygger deres evne til at handle, deres handlekompetence. Undervisningens succes skal ikke vurderes på, om eleverne handler og reelt forandrer virkeligheden, men på, om eleverne har erhvervet kompetencer til at forandre. Undervisningen giver ekstra gode muligheder for at opbygge elevernes handlekompetence, hvis eleverne får reel mulighed for at prøve kræfter med at forandre virkeligheden. Det vigtige er, at elevmedbestemmelse ikke skal forstås som elevbestemmelse. I stedet er det dialogen mellem elever og lærer, der er det centrale. Denne dialog skal fungere som platform for, at læreren med sin viden og indsigt kan sikre et højt fagligt niveau i undervisningen. Ideen om elevmedbestemmelse udelukker ikke, at læreren tager initiativer, stiller forslag, støtter og udfordrer eleverne. Ideen om medbestemmelse og dialog står ikke i modsætning til faglighed i undervisningen, snarere tværtimod. Dialogen er vigtig, fordi den medvirker til, at eleverne udvikler ejerskab til det tema, der arbejdes med. Dette ejerskab er samtidig forudsætning for, at undervisningen sætter sig varige spor i elevernes kompetencer, handlinger og praksis inden for sundhedsområdet. Eksempler på sundhedsundervisning På baggrund af ovenstående præcisering af udvalgte centrale begreber inden for sundhedsundervisning vil en række konkrete eksempler fra praksis illustrere, hvordan nogle skoler har valgt at arbejde med begreberne i praksis. Case 1: Spørgeskemaundersøgelse fastsætter kriterier for elevmedbestemmelse WHO gennemfører hvert tredje år en spørgeskemaundersøgelse blandt folkeskole - elever på 5., 7. og 9. klassetrin i en række europæiske grund-/folkeskoler, heriblandt også danske elever. Undersøgelsen kaldes også HBSC-undersøgelsen (Health Behaviour in School-Aged Children/Sundhed og trivsel blandt skoleelever). På xxx skole blev man tilbudt at deltage i en HBSC-undersøgelse. Efter drøftelse i skolebestyrelsen og pædagogisk råd blev det besluttet at tage imod dette tilbud. HBSC-undersøgelsen har siden fungeret som udgangspunkt for fastsættelse af kriterier for elevmedbestemmelse. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 6 af 40\n7 Resultaterne af HBSC-undersøgelsen for skolen viste, at en stor del af skolens elever ikke følte, at skolens lærere gav plads til elevmedbestemmelse i skolens hverdag og undervisning. Skolens sundhedsråd besluttede derfor, i samråd med skolens ledelse, at undersøge HBSC-undersøgelsens kritikpunkter nærmere. Med udgangspunkt i spørgsmålene fra HBSC-undersøgelsen udarbejdede skolen sit eget spørgeskema, som specielt satte fokus på elevmedbestemmelse. Spørgeskemaundersøgelsen blev efterfølgende gennemført på skolens ældste klassetrin, og resultaterne af undersøgelsen viste, at problemerne ikke var helt så alvorlige, som HBSC-undersøgelsen havde vist. Resultaterne af den lokale spø rgeskemaundersøgelse blev præsenteret for skolens pædagogiske råd og de elever, som deltog i undersøgelsen. Værdifuld undersøgelse Både lærere og elever gav bud på, hvordan problemet med manglende elevmed bestemmelse i skolens hverdag kunne løses. Der blev vedtaget en række kriterier for medinddragelse af eleverne i den daglige undervisning. Hele processen strakte sig over et halvt skoleår. HBSC-undersøgelsen på skolen kom således til at danne grundlag for Den pædagogiske dagsorden på skolen. Der var oplæg af kontaktlærer/skoleleder om, hvad undersøgelsen kunne bruges til og hvordan. Oplæggene blev fremlagt i pædagogisk råd og i klasserne, og efterfølgende blev undersøgelsen drøftet. Valg af temaer i undervisningen. Skolen igangsatte en række forskellige drøftelser inden for temaet elevmedbestemmelse, herunder drøftelse af kriterier for elevmedbestemmelse fremover på skolen. Valg af udviklingsområde for skolen. Skolen besluttede sig for at sætte fokus på elevmedbestemmelse, herunder ændring af praksis i forhold til de fastlagte kriterier. Konklusionen på skolen efter forløbet var, at HBSC-undersøgelsen var yderst værdifuld, blandt andet i relation til arbejdet med de sundhedsfaglige temaer på den enkelte skole. Samtidig var der i pædagogisk råd på skolen enighed om, at undersøgelsen kvalificerede de områder, der kan eller skal med i en skoles sundhedspolitik. Spørgsmål til overvejelse og diskussion: Hvilke sundheds- og trivselsmæssige problemer, finder I, er de vigtigste på jeres skole? Hvem har defineret disse problemer og med hvilke begrundelser? Hvordan kan I undersøge, hvilke problemer eleverne finder vigtigst? Hvordan kan henholdsvis de voksnes og elevernes prioriteringer spille konstruktivt sammen? Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 7 af 40\n8 Case 2: Uden mad og drikke elevmedbestemmelse ved etablering af café I forbindelse med et længere tværfagligt undervisningsforløb valgte en gruppe lærere på en skole at arbejde med fokus på elevhandlinger og elevmedbestemmelse. Dette fokus på undervisningen blev valgt efter en række debatmøder med skolens ældste elever eleverne på 8. til 10. klassetrin. På debatmøderne gav eleverne blandt andet udtryk for, at der på skolen var behov for at få etableret en café, hvor eleverne kunne købe mad og opholde sig i frikvartererne. Dette ønske resulterede i et møde mellem elevgruppe, lærere og skolens service - leder, hvor ideerne og ønskerne blev drøftet. Det viste sig, at der var mulighed for at få etableret en café i skolens kælder. Skolens ledelse betingede sig dog, at cafeen blev etableret på en sådan måde, at den eksisterende lovgivning på området blev efterlevet, hvorefter eleverne måtte i gang med at undersøge lovgivningen på området og efterfølgende forhandle med fødevareregionens repræsentanter om at få lovliggjort den nye café. Skolen støttede etableringen økonomisk. Dette var muligt, da etableringen kunne foretages i forbindelse med et tidligere køkken. Derefter blev cafeen etableret af og for skolens ældste klasser. Elevernes visioner blev til resultater I etableringsfasen udarbejdede eleverne en vagtplan for bemandingen i cafeen, der indebar, at de på skift var bag skranken. I forlængelse af etableringen af cafeen besluttede skolens sundhedsgruppe sig for at udarbejde en undersøgelse om mad og madvaner blandt skolens elever. Det skete via en spørgeskemaundersøgelse. Undersøgelsens resultat blev grundlag for en generel drøftelse af skolens mad- og spisepolitik, herunder pausernes placering på dagen og længden af pauserne. Denne generelle drøftelse resulterede i en visionsfase for hele skolen, hvor klasserne kunne komme med ideer til det gode spisefrikvarter. Elevrådet modtog forslagene og behandlede dem sammen med elevrådets kontaktlærere. Senere blev det samlede materiale præsenteret for skolebestyrelsen og pædagogisk råd. Skolebestyrelsen diskuterede, hvordan skolen bedst muligt kunne tilpasse pauserne ud fra undersøgelsens resultater. Resultatet blev, at skolen fik udformet en ny madog måltidspolitik, hvor der er taget højde for, at spisepauserne skal give mulighed for, at eleverne kan nå at nyde deres mad, samtidig med at der også er mulighed for fysisk aktivitet. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 8 af 40\n9 Punkter til overvejelse og diskussion: Hvordan vil I karakterisere den eksisterende madkultur på jeres skole? Det vil sige: Hvad spiser eleverne? Hvornår spiser eleverne? Hvorhenne spiser eleverne? Hvem spiser eleverne sammen med? Hvilken betydning tillægges maden og måltidet? Kan en karakteristik af eksisterende madkultur foretages, uden at eleverne inddrages? Hvorfor/hvorfor ikke? Hvad er værdifuldt at bygge videre på i den eksisterende madkultur? Hvorfor? Hvad er betydningsfuldt at forandre i den eksisterende madkultur? Hvorfor? Case 3: Hvad gør dig glad? Emnedag om livsglæde Hvad gør dig glad? var spørgsmålet for en emnedag for alle elever og lærere på en skole. Begrundelsen for dette emnevalg var, at livsglæde er værdifuld i sig selv, og at der er en positiv sammenhæng mellem livsglæde, trivsel og personlig udvikling. Emnedagen var tilrettelagt af skolens sundhedsråd, som bestod af fire lærere. Ud fra emnedagens spørgsmål producerede eleverne forskellige svar. Elevernes svar blev formidlet via forskellige praktiske/musiske produkter som for eksempel digte, plancher, skuespil, musik og sang. Som afslutning på emnedagen blev alle produkterne udstillet i skolens aula. Hvad kan forbedres? Lærerne i 2. og 3. klasse fulgte emnedagen op ved at gennemføre en emneuge i de to klasser med udgangspunkt i Fælles Mål-faghæftet for sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab. Her var emnet: Hvad kan gøre dig gladere her på skolen? Begrundelsen for dette emnevalg var, at der er en positiv sammenhæng mellem lysten til at gå i skole og de læringsmæssige resultater, som eleverne opnår. Med denne titel for emneugen ville lærerne signalere, at forløbet i 2. og 3. klasse kunne resultere i, at forholdene på skolen kunne forandres med udgangspunkt i elevernes visioner. Emneugen blev indledt med en fælles drøftelse af produkterne fra emnedagen Hvad gør dig glad?. Lærerne orienterede eleverne om emneugens forløb, herunder om de tre faglige synsvinkler, og gjorde det klart, at klasserne gennem sundhedsundervisningen skulle se, hvad de sammen kunne få forbedret på skolen. Klasserne formulerede i fællesskab fem forslag til forbedringer. Det blev følgende Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 9 af 40\n10 forslag: flere hjemkundskabstimer, flere musiktimer, flere idrætstimer, lave om på skolens udendørs arealer samt flere ture ud i naturen. Klasserne blev derefter inddelt i grupper, som hver fik til opgave at finde argumenter både for og imod de fem forslag. Der var enighed om, at man ville finde frem til to forslag. Lærerne gjorde det klart for eleverne, at meningen ikke var, at eleverne skulle finde frem til to forslag gennem en afstemning, men gennem fælles drøftelser. I denne del af processen fungerede lærerne som kritiske facilitatorer for grupperne og bestræbte sig på at udfordre eleverne på deres argumenter. Lærernes udgangspunkt var det brede og positive sundhedsbegreb, og de var opmærksomme på, om deres spørgsmål til eleverne kunne skærpe elevernes opmærksomhed på, at både livsstilsforhold og levevilkår har betydning for, hvordan man har det, og at levevilkårene også kan bestemme livsstilen. Lærerne rejste derfor løbende spørgsmål som: Hvem har dette forslag betydning for? På hvilken måde betyder forslaget noget for sundheden? Hvad betyder ellers noget for og har indflydelse på sundheden? I forløbet blev der vekslet mellem gruppedrøftelser og drøftelser i plenum, hvor de foreløbige overvejelser blev fremlagt og diskuteret. Flere hjemkundskabs- og idrætstimer Midt i emneugen blev der holdt et plenum, hvor alle argumenter for og imod blev præsenteret og begrundet. Gennem den fælles drøftelse viste det sig, at alle var enige om forslaget om flere hjemkundskabstimer. Gennem endnu en gruppedrøftelse og efterfølgende i plenum blev det klart, at der næst efter hjemkundskab var mest stemning for flere idrætstimer. I et andet sundhedsfremmende undervisningsforløb fik 2. og 3. klasse gennem en ansøgning til den kommunale forvaltning gennemført, at de fik to ekstra ugentlige lektioner i 3. og 4. klasse. Disse timer skulle bruges til henholdsvis idræt og hjemkundskab. Senere har de to klasser udvidet deres aktionsfelt til ikke kun at handle om skolens rammer, men også om forholdene i lokalsamfundet. Punkter til overvejelse og diskussion: Er der en sammenhæng mellem glæde ved livet, trivsel og læring, og hvori består denne sammenhæng? Hvordan argumenteres for eventuelle sammenhænge mellem livsglæde, trivsel og læring? Kan disse sammenhænge dokumenteres, og i givet fald hvordan? Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 10 af 40\n11 Case 4: Hvorfor ryger man? Tobaksemne i 3. klasse I en 3.-klasse valgte en lærer at gennemføre et undervisningsforløb om rygning. Baggrunden for valget af dette emne var nogle oplevelser, hvor læreren og eleverne i en 3.-klasse diskuterede og drøftede rygning. Begrundelsen for at tage dette tema op i 3. klasse var, at næsten alle elever havde prøvet at ryge, enten sammen med forældrene eller sammen med ældre elever på skolen. En pige fortalte i klassen om det at være blevet presset til at ryge af nogle store drenge. Læreren drøftede med eleverne, hvilke spørgsmål klassen gerne ville have belyst. Det resulterede i følgende spørgsmål: Hvorfor ryger man? Hvorfor ryger voksne? Hvorfor ryger børn? Læreren tilrettelagde et forløb, hvor der blev taget udgangspunkt i Fælles Mål-faghæftets tre faglige synspunkter (Fælles Mål Faghæfte 21 Sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab). Det resulterede i en undersøgelse af temaerne: tobakkens historie, tobaksplanten, tobaksindustri og tobakkens fysiologiske virkning m.m. Små forsøg indgik i denne fase af undervisningsforløbet. Efter dette undervisningsforløb formulerede klassen hypoteser om, hvorfor nogle voksne ryger, og andre ikke ryger. Hypoteserne blev skrevet op på vægaviser, efterfulgt af interview med en voksen ryger, en voksen ikke-ryger og en voksen, som prøvede at holde op med at ryge. Resultaterne af interviewene blev fremlagt i klassen og sammenholdt med de oprindelige hypoteser. Klassen arbejdede desuden med rollespil om gruppepres med det formål at give eleverne indsigt i, hvilke mekanismer der er på spil i forhold til gruppepres, og at give eleverne en øvelse i at sige til og fra. I den afsluttende evaluering, som var en klassesamtale, satte læreren fokus på spørgsmålene: Hvad er I blevet klogere på? Hvad er I blevet bedre til? Hvis vi skal arbejde med emnet senere, hvad vil I så gerne blive klogere på/bedre til? Ud fra evalueringen udspandt der sig et elevønske om at få undersøgt, om det kunne lade sig gøre at få rygning forbudt i idrætshallen, hvor mange af skolens elever opholdt sig i forbindelse med deres deltagelse i fritidsidræt. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 11 af 40\n12 Spørgsmål til overvejelse og diskussion: Er der en sammenhæng mellem levevilkår og rygning, og hvori består denne eventuelle sammenhæng? Hvad betyder denne eventuelle sammenhæng for undervisning i temaet rygning? Hvad skal elever lære i forbindelse med et tema som rygning, og hvordan hænger disse læringsmål sammen med komponenterne i handlekompetencebegrebet? Kan læringsresultater måles i adfærd? Hvorfor/hvorfor ikke? Case 5: Unge og alkohol projekt om alkohol i 7. klasse En ekstern undersøgelse om unges alkoholforbrug førte til en dialog med elever og forældre i en 7.-klasse. Deltagerne i projektet på denne skole var eleverne i en 7.-klasse (13-14 år), deres forældre, lærerne samt en alkoholkonsulent. Eleverne havde vist interesse for at arbejde med emnet alkohol, da de var i en alder, hvor fester og alkohol var blevet interessant. Forældrene var interesserede af de samme grunde, men de havde derudover i samarbejde med læreren diskuteret de nyeste resultater fra WHO s HBSC-undersøgelse (WHO, 2000). Undersøgelsen var blevet udført på skolen som et led i amtets/regionens projekt om Sundhedsfremmende Skoler. Skolen fik adgang til at sammenligne deres egne tal med tallene fra HBSC-undersøgelsen. Det var især tallene for, hvor meget unge drikker ugentligt, der vakte opmærksomhed. Tallene viste blandt andet, at flere drenge end piger i deres landsdel drikker alkohol hver uge. I amtets egen under - søgelse viste det sig, at den landsdel, hvor skolen ligger, var på linje med landsgennemsnittet, hvad angår unges øl- og vinforbrug, men at de lå højere med hensyn til spiritus. Dette kunne formentlig skyldes, at skolen ligger tæt ved grænsen til Tyskland. Resultaterne fra undersøgelsen vakte en del bekymring i forældregruppen og medvirkede til, at forældrene valgte at gå aktivt ind i samarbejdet. HBSC-undersøgelsen var på den måde en vigtig inspirationskilde for forældrenes aktive involvering i klassens arbejde med alkoholemnet. Holdninger til situationer med alkohol Som led i undervisningen skulle eleverne løse en opgave, hvor de tilkendegav deres holdning til en række konkrete situationer med alkohol. Målet var at starte overvejelser blandt eleverne, som senere kunne føre til konkrete forslag til, hvordan eleverne selv kan handle i forhold til situationer med alkohol. Eleverne skulle i skriftlig form besvare spørgsmålene i skemaet. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 12 af 40\n13 Du skal tage stilling til nedenstående synspunkter og fortælle, hvad du mener og hvorfor. Det er vigtigt, at du argumenterer godt for dine synspunkter. Du kan sagtens henvise til eksempler, du kender. A. Forestil dig, at du bor i et samfund uden alkohol og rusmidler. Hvad ville være anderledes? B. Mange mener, at alkohol og fester hører sammen. Hvorfor? Hvad synes du? C. Marianne fortæller dig, at hun bliver drillet, fordi hun ikke må drikke alkohol for sin far. Hvad vil du svare hende? D. Du er til fest og har ikke lyst til at drikke alkohol. Hvordan vil du sige nej? E. Bliver piger og drenge lige berusede, hvis de drikker samme mængde alkohol? Hvorfor? Hvad synes du? F. Mange forældre bliver nervøse, når deres børn begynder at drikke alkohol. Hvad tror du, forældrene er bange for? G. Der er fest hos Henrik. Hans og Jacob begynder at drikke om kap. Hvorfor gør de det? Hvad mener du om det? H. Peter står sammen med nogle klassekammerater og praler med, hvor meget han drak i fredags. Du var sammen med Peter og ved, at han overdriver meget. Hvad gør du? I. Hæmningerne falder, når man drikker alkohol. Er det godt eller dårligt? Ud fra elevernes besvarelser blev diskussionen taget op i grupper og i hele klassen. Det førte frem til en række spørgsmål, man ville arbejde videre med. Kulminationen på projektet var et etdøgnsinternat, hvor elever og forældre deltog sammen med lærere og en regional konsulent. Internat med både elever og forældre Internatet var opbygget, så elever og forældre kom til at diskutere alkohol ud fra forskellige synsvinkler. Blandt andet fik en række af forældrene i starten af internatet hver til opgave at fortælle tre historier om alkohol, hvor en var sand, mens de to andre var opdigtede. Eleverne skulle gætte, hvilken der var sand, og dermed fik hele gruppen straks en række oplevelser og historier som fælles reference, som man kunne anvende som eksempler i diskussionerne. Det medvirkede desuden til, at forældrene i elevernes øjne kom til at stå som troværdige personer, der åbent fortalte om nogle af de problemer, de selv havde haft med alkohol. I flere grene af gruppearbejdet blev forældre og elever sat sammen, så eleverne ikke var sammen med deres egne forældre. Gruppearbejdet blev brugt til at identificere og diskutere situationer og problemstillinger, som indgår. Trafikuheld, skænderier, vold, skilsmisser og seksuel adfærd blev brugt som eksempler på uønskede virkninger af alkoholforbrug. Sociale sammenkomster, familiehøjtider og fester blev diskuteret som situationer, hvor alkohol ofte bidrager positivt til det sociale samvær. Festerne blev i øvrigt senere et vigtigt fokuspunkt for diskussionerne. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 13 af 40\n14 Som afslutning på internatet blev elever og forældre sat i grupper hver for sig, hvor de skulle diskutere sig frem til hovedindholdet i en aftale om, hvordan eleverne skulle opføre sig, når de holdt fester alene. Elevgrupperne stillede blandt andet forslag om, at hver elev skulle have lov til at medbringe tre til fire øl, at de skulle have lov til at holde fest til klokken to om natten, og at de ville øge ansvarligheden for hinanden. Forældrene stillede blandt andet forslag om, at eleverne kun måtte medbringe en øl hver, og at de skulle være hjemme inden midnat. Efter gruppefremlæggelserne blev forslagene diskuteret i grupperne med henblik på at nærme sig hinanden. I det afsluttende plenum blev forældre og elever blandt andet enige om, at hver elev måtte medbringe to øl til en fest, festerne skulle stoppe klokken 00.30, og at man aldrig må efterlade en kammerat, der har det dårligt. Temaet handlede i høj grad om socialt ansvar, og om at eleverne skulle passe på hinanden. Aftalen blev efterfølgende skrevet ned, og forældre og elever skrev under på aftalen. Samtidig blev det besluttet, at man ville tage aftalen op på det forældremøde, som skulle afholdes seks måneder senere, for at diskutere indhold eller behov for justeringer. Punkter til overvejelse og diskussion: Hvilke fordele og ulemper er der forbundet med at gøre elevernes sundhed og trivsel til en fælles sag for undervisningen, skole-hjem-samarbejdet og relationerne mellem forældre og børn? Hvilke fordele og ulemper er der forbundet med fælles aftaler? Hvem kontrollerer, om aftaler overholdes, og hvordan håndteres brud på aftaler? Er der etiske forhold, som gør sig gældende i forhold til aftaler? Hvilke? Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 1 side 14 af 40\n15 Del 2 Evaluering af sundhedsundervisningen Det er formålet at gøre skolerne i stand til at evaluere sundhedsundervisningen for dermed at skabe mulighed for udvikling af et sundhedsfremmende miljø. Denne del af publikationen beskriver, hvordan lærerkompetencer, undervisning og elevernes læring kan evalueres, og hvordan der i evalueringsprocessen kan arbejdes med allerede indhentede erfaringer med evaluering. Det diskuteres, hvilke evalueringsværktøjer der bør anvendes for at opnå de ønskede resultater. Beskrivelsen tager udgangspunkt i de opstillede krav til udvikling af lærerkompetencer og til kvalificering af undervisning og læring. Det er vigtigt at understøtte og inspirere folkeskolen til at udvikle en praksis, hvor selv - evaluering står i centrum. Det er derfor også vigtigt at kvalificere den didaktiske tænkning, den pædagogiske praksis og dialogen i skolen om evaluering af skolens sundhedsundervisning. Det gælder også en kvalificering af elevernes læring, samspillet mellem undervisning og læring samt udvikling af de lærerkompetencer, som er nødvendige for at kunne løse denne opgave kvalitativt. I en evaluering skal følgende spørgsmål vurderes: Hvad skal evalueres? Hvordan skal der evalueres? Hvem skal evaluere? Hvornår skal der evalueres? Hvad er formålet med evalueringen? Hvad skal evalueringen anvendes til? Det, der skal evalueres, kan være præstationer, indsatser, udfald, resultater, effekter og konsekvenser. I forhold til evaluering i skolen kan det for eksempel være skolens opgave og virksomhed, lederes, læreres og pædagogers indsats, skolens undervisning, elevernes indsats og elevernes udbytte af undervisningen. Lærerkompetencer, undervisning og læring Dette inspirationshæfte beskæftiger sig med en flerstrenget tilgang til evaluering, som tager udgangspunkt i, at skolernes kerneydelse er at levere en undervisning, som skaber læring hos eleverne. Det betyder, at evalueringen som minimum skal omhandle skolens undervisning og elevernes læring. Dertil kommer, at lærerkompetencer er afgørende for kvaliteten af den undervisning, som skolen leverer, og for Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 2 side 15 af 40\n16 elevernes læringsudbytte. Derfor er der i publikationen fokus på tre centrale genstandsfelter for evaluering: Lærerkompetencer Undervisning Læring Evaluering handler om at vurdere, og på den måde er det er ikke tilstrækkeligt at definere genstandsfelter. En vurdering bliver altid foretaget i forhold til noget, og derfor er man nødsaget til at undersøge, hvad der konkret skal vurderes inden for de enkelte genstandsfelter. Det rejser følgende spørgsmål: Hvilke kompetencer skal læreren kunne mestre? Hvad er kravene til god sundhedsundervisning? Hvad skal eleverne lære? For at kunne vurdere, om man bevæger sig i retning af de ønskede målsætninger, er man nødt til at forholde sig til spørgsmålet om, hvordan kan man se, høre eller fornemme, at man bevæger sig frem mod de ønskede målsætninger. Evaluering af skolens sundhedsundervisning handler derfor om at definere og afklare, hvilke mål der skal fremmes, samt at definere og afklare, hvad der indikerer, at man bevæger sig i den ønskede retning. Hvilket evalueringsværktøj der er relevant at anvende i evalueringen, afhænger blandt andet af undervisningsforløb og projekter. Summativ, formativ og vidensopsamlende evaluering En evaluering tager udgangspunkt i henholdsvis et bagudrettet og et fremadrettet perspektiv. Det bagudrettede perspektiv handler om at vurdere eksisterende kompetencer, en given undervisning og resultaterne heraf. Det fremadrettede perspektiv handler om, at man skal lære af de erfaringer, man høster, og bruge erfaringerne til at øge kompetencer og kvaliteten af sundhedsundervisningen og elevernes læring. En evaluering har tre forskellige formål, hvor resultater og effekter både kan være utilsigtede og tilsigtede. Betingelsen for at kunne undersøge de tilsigtede resultater er, at der er formuleret begrundelser og mål for en indsats. Den summative evaluering. Den summative evaluering har til formål at undersøge og dokumentere resultater og effekter. Den summative evaluering har derfor blikket rettet mod graden af målopfyldelse samt øvrige effekter og foretages typisk ved afslutning af et forløb. Den formative evaluering. Den formative evaluering har til formål at tilgodese en fortløbende kvalitetsudvikling af praksis. Her er der fokus på at lære af de erfaringer, der indhøstes i en proces, med henblik på fortløbende kvalitetsforbedringer. Den formative evaluering har således blikket rettet mod justering og korrektion af de på forhånd definerede målsætninger og planlagte aktiviteter for at nå målene, efterhånden som indhøstede praksiserfaringer tilsiger det. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 2 side 16 af 40\n17 Den vidensopsamlende evaluering. Noget undervisning skaber læring, og noget undervisning skaber ikke læring, samtidig med at elever også lærer i andre arenaer end skolen. Elever har desuden forskellige læringsstile og læringspræferencer, og derfor skaber bestemte undervisningspraksisser forskellige læringsresultater hos eleverne. Social og kulturel kontekst kan ligeledes være henholdsvis fremmende og hæmmende for læring. Det er derfor nødvendigt, at den enkelte lærer, det enkelte team og den enkelte skole anvender evaluering til at blive klogere på forholdet mellem kontekst, undervisning og læring. En fagligt kvalificeret evaluering skal dokumentere resultater, sikre en fortløbende kvalitetsudvikling, udvikle viden om, hvad god undervisning er, hvordan elever lærer bedst muligt, og hvordan man skaber en kontekst, som fremmer såvel god undervisning som elevernes læreprocesser. I den forbindelse er der fire essentielle spørgsmål, der skal besvares: Hvilken indsats er der foretaget, det vil sige, hvordan er der konkret blevet undervist? Hvad er elevernes læringsudbytte? Kan det sandsynliggøres, at der er en sammenhæng mellem den indsats, som er ydet, og de læringsresultater, som er udbyttet? Hvilken betydning spiller konteksten for undervisning og læring? Lærerkompetencer Betingelsen, for at skolen kan levere en sundhedsundervisning, som bidrager til, at eleverne udvikler handlekompetence, er, at skolen, teamet og den enkelte lærer selv er kompetent. Kriteriet for kvalitet i undervisningen er, at læreren, teamet og skolen mestrer faglige, didaktiske og pædagogiske kompetencer. Faglige kompetencer De faglige kompetencer handler om overblik og indsigt. Det er for eksempel: Viden om konsekvenser af risikofaktorer. Indsigt i årsagssammenhænge, der relaterer til levevilkårs- og livsstilsfaktorer. Kundskab om strategier til sundhedsfremme og forebyggelse. Viden om løsningsmuligheder i forhold til forskellige sundhedsmæssige problemstillinger. Didaktiske kompetencer De didaktiske kompetencer handler om, at læreren skal kunne arbejde med sundheds- og trivselsmæssige spørgsmål i flere forskellige undervisningssammenhænge. Det handler om at kunne vælge og begrunde indhold og mål for sundhedsundervisning i følgende didaktiske sammenhænge: Sundhed og trivsel som et obligatorisk emne. Sundhed og trivsel integreret i arbejdet med tværgående emner og problem - stillinger. Sundhed og trivsel integreret i projektarbejder og projektopgaver. Sundhed og trivsel som særligt perspektiv for arbejdet i andre fag. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 2 side 17 af 40\n18 Pædagogiske kompetencer De pædagogiske kompetencer handler for det første om at kunne anvende forskellige metoder i undervisningen. Læreren kan tilrettelægge og gennemføre en undervisning, så: Eleverne bliver aktive og medbestemmende i forhold til at undersøge fænomener og spørgsmål. Eleverne bidrager til at udvikle visioner og alternativer vedrørende sundhedsmæssige problemstillinger. Eleverne tager initiativ til handlinger, som tilgodeser, at sundheds- og trivselsmæssige spørgsmål bliver sat på dagsordenen i den enkelte klasse, på den enkelte skole og i lokalsamfundet. Eleverne tager initiativ til handlinger, som påvirker såvel livsstils- som leve - vilkårsfaktorer. Pædagogisk kompetence handler også om, at lærerne skal kunne gå i dialog med børnene om sundhed og trivsel og kvalificere denne dialog. Hvad der er væsentlige sundhedsmæssige spørgsmål og problemstillinger, kan være forskelligt, afhængigt af om der anvendes et børneperspektiv eller et voksenperspektiv. I den forbindelse skal læreren kunne følgende: Redegøre og argumentere for sundhed og trivsel i et voksenperspektiv. Understøtte og kvalificere elevernes evne til at redegøre og argumentere for sundhed i et børneperspektiv. Lede samtaler, således at de to perspektiver på sundhed gensidigt befrugter og udfordrer hinanden. Evaluering af lærerkompetencer Der er fire værktøjer, som kan anvendes i forhold til at evaluere lærerkompetencer: individuel refleksion, kollegial feedback, observation samt teamdialog. Evaluering af lærerkompetencer kan sammenfattes i nedenstående model. Modellen illustrerer kriterier for evaluering af lærerkompetencer, hvilke tegn  der kan ses, høres og fornemmes, samt hvilke værktøjer der er relevante at anvende. Kriterier Tegn Værktøjer Læreren Faglige kompetencer Refleksion Didaktiske kompetencer Pædagogiske kompetencer Feedback Observation Dialog  Begrebet tegn anvendes i evalueringsværktøjet SMTTE-modellen. Læs mere på Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 2 side 18 af 40\n19 Refleksion Læreren kan reflektere over sin egen individuelle kompetenceprofil. Læreren tager udgangspunkt i de faglige, didaktiske og pædagogiske tegn og reflekterer over egne styrkesider og svage sider i forhold hertil. Dette gøres mest systematisk skriftligt. Eksempel på individuel refleksion: Man tager for hvert tegn to stykker papir. Det ene stykke papir forbeholdes styrkesiderne, det andet de svage sider. Refleksionen tager udgangspunkt i følgende spørgsmål: Hvilke tegn er jeg god til at håndtere i praksis? Hvilke tegn er jeg mindre god til at håndtere i praksis? Hvorfor mon det forholder sig sådan? Hvordan udvikler jeg mine kompetencer? Kollegial feedback Hovedbegrundelsen for dette værktøj er at få kvalificeret og nuanceret den indivi - duelle selvforståelse og at få anlagt andre perspektiver på sine kompetencer og selvforståelse. Forberedelsen til en professionel samtale er, at hver af deltagerne har foretaget en individuel refleksion over egne kompetencer og har reflekteret over sin kollegas kompetencer. Eksempel på kollegial feedback baseret på samtale mellem to kolleger: Kollega A redegør for sin egen refleksion. Kollega B giver feedback. Samtale om forskelle og ligheder i vurderinger samt om, hvorfor der er forskelle og ligheder. Kollega B redegør for sin egen refleksion. Kollega A giver feedback. Fælles samtale om, hvordan lærerne kan udvikle deres kompetencer. Observation Observation kan bruges til at basere den professionelle dialog på lærerkompetencer i praksis. En observation består af en observatør og en observant. Observatøren kan være en kollega eller en leder. Observationen skal foregå i en undervisningssituation og skal være rent beskrivende. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 2 side 19 af 40\n20 Eksempel på observation: Observant og observatør aftaler på forhånd, hvilke tegn observationen skal fokusere på. Fokus kan for eksempel være at kunne understøtte og kvalificere elevernes evne til at redegøre og argumentere for sundhed i et børneperspektiv. Observationen beskæftiger sig med det, læreren siger og gør for at fremme det at kunne understøtte og kvalificere elevernes evne til at redegøre og argumentere for sundhed i et børneperspektiv samt elevernes reaktioner herpå. Observatøren noterer sine iagttagelser. Efterfølgende mødes observant og observatør. Samtalen forløber på følgende måde: Observatøren redegør for sine iagttagelser vedrørende lærerens understøttende og kvalificerende tiltag og effekten på elevernes evne til at redegøre og argumentere for sundhed. Observanten stiller afklarende spørgsmål. Observant og observatør vurderer i fællesskab, om lærerens tiltag var en fremmende faktor for elevernes evne til at redegøre og argumentere for sundhed. Observant og observatør diskuterer, hvordan observanten kan udvikle sin praksis med henblik på at understøtte og kvalificere elevernes evne til at redegøre og argumentere for sundhed. Teamdialog I en teamdialog sættes der fokus på teamets kompetencer. Formålet er at vurdere teamets eksisterende kompetenceprofil, at analysere, hvorfor profilen er, som den er, samt at skabe beslutnings- og handlegrundlag for kompetenceudvikling. Eksempler på spørgsmål, som bør indgå i teamdialogen: Hvilke tegn er vi gode til at håndtere i praksis? Hvilke tegn er vi mindre gode til at håndtere i praksis? Hvorfor mon det forholder sig sådan? Hvilke kompetencer skal vi udvikle og hvorfor? Hvordan udvikler vi vores kompetencer? Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 2 side 20 af 40\n21 Sundhedsundervisningen Kriterierne for sundhedsundervisningen er, at skolens sundhedsundervisning skal indeholde en række forskelligartede temaer, at sundhedsundervisning skal være baseret på et positivt og bredt sundhedsbegreb, og at undervisningen skal tilrettelægges ud fra de tre faglige synsvinkler. Temaer og mål I Fælles Mål, faghæfte 21, er der formuleret tre centrale kundskabs- og færdighedsområder. Undersøgelse af årsager og betydning. Udvikling af visioner og alternativer. Handling og forandring. Formålet med skolens sundhedsundervisning er, at undervisningen skal bidrage til, at eleverne udvikler handlekompetence. For at fremme dette mål skal undervisningen tilrettelægges på den måde, at emner og problemstillinger bliver belyst ud fra de tre centrale kundskabs- og færdighedsområder. De temaer, som undervisningen for 1. til 9. klasse skal behandle, er ligeledes opstillet. De er som følger: 1. til 3. klasse Undervisningen skal udvikle elevernes bevidsthed om sund mad, bevægelse samt fysisk og psykisk velvære. Elevernes nære omgivelser og dagligdag skal være det centrale i undervisningen. Kvalitet skal vurderes på, om undervisningen indeholder følgende temaer: Personlig udvikling gennem natur- og kulturoplevelser. Madkultur og bevægelse. Krop, kropsbevidsthed og kropssprog. Tolerance i forhold til forskellige kulturer. Boligen som ramme for indretning, familieformer og øvrige netværk. 4. til 6. klasse Undervisningen skal stadig tage udgangspunkt i de nære forhold, men inddrage større fællesskaber og netværk. Kvalitet skal vurderes på, om undervisningen indeholder følgende temategn: Sundhed, vaner og livsstil. Fysisk og psykisk arbejdsmiljø. Seksualitet, lyst og sansning. Familie, bolig og sundhed. Sociale netværk. 7. til 9. klasse Undervisningen skal beskæftige sig med komplekse sammenhænge, for eksempel at se sundhedsbegreber i et globalt perspektiv. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 2 side 21 af 40\n22 Kvaliteten skal vurderes på, om undervisningen indeholder følgende temategn: Fred og sundhed. Miljø og sundhed. Samliv. Sex, sundhed og sygdom. Det positive og brede sundhedsbegreb For at nå målene i Fælles Mål, faghæfte 21, skal undervisningen være baseret på et positivt og bredt sundhedsbegreb. I den forbindelse skal sundhedsundervisningen både beskæftige sig med fremme af psykisk, fysisk og socialt velvære samt forebygge sygdom, hvor der også skal undervises i livsstils- og levevilkårsfaktorers betydning for sundhed. Erfaringerne fra de sundhedsfremmende skoler viser, at det er en udfordring at arbejde med forebyggelse af sygdom samtidig med det velværefremmende. Det er vigtigt i planlægnings- og evalueringsfaserne at have fokus på begge aspekter. Eksempel: En undervisning i temaet mad kan ikke reduceres til at undervise i madens ernæringsmæssige værdi og usund mad som sygdomsrisiko. Undervisningen skal også beskæftige sig med, at det, som man spiser, også handler om smagspræferencer, appetit, gener og døgnrytmer og mad som identitetsmarkør. Erfaringerne fra de sundhedsfremmende skoler viser desuden, at det er en udfordring at arbejde med både livsstils- og levevilkårsfaktorer og deres betydning for sundhed. Det er vigtigt i planlægnings- og evalueringsfaserne at have fokus på begge aspekter. Eksempel: En undervisning i temaet mad skal også beskæftige sig med levevilkår og levevilkårenes betydning for, hvad, hvordan, hvornår og sammen med hvem man spiser. Undervisningen skal derfor beskæftige sig med mål - tidet som ramme om et socialt fællesskab, med kulturforskelle i madpræferencer og samvær og med den betydning, socialøkonomiske forhold har for, hvad der spises. Evaluering af det enkelte sundhedsundervisningsforløb skal derfor tage udgangspunkt i følgende spørgsmål, der er grundlag for såvel den formative som den summative evaluering af, om undervisningen bygger på det positive og brede sundhedsbegreb: Har læreren undervist i temaets sygdomsforebyggende aspekter? Har læreren undervist i temaets velværefremmende aspekter? Har læreren undervist i livsstilens betydning i forhold til temaet? Har læreren undervist i levevilkårenes betydning i forhold til temaet? Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 2 side 22 af 40\n23 De tre faglige synsvinkler Formålet med skolens sundhedsundervisning er, at den skal bidrage til, at eleverne udvikler handlekompetence. For at fremme dette mål skal undervisningen tilrettelægges på den måde, at emner og problemstillinger i undervisningen bliver belyst ud fra de tre centrale kundskabs- og færdighedsområder: sundhedsbegrebet, handlebegrebet og deltagelsesbegrebet. For at vurdere om sundhedsundervisningen beskæftiger sig med undersøgelse af årsager og betydning, skal følgende emner berøres: Diskussion af, hvorfor dette emne er vigtigt. Diskussion af, hvilken betydning emnet har for en selv og andre. Diskussion af, hvilken betydning emnet har i dag og i fremtiden. Undersøgelse og diskussion af, hvordan livsstil og levevilkår spiller ind. Undersøgelse og diskussion af, hvilke påvirkninger man udsættes for og hvorfor. Undersøgelse og diskussion af, hvilke personlige og institutionelle interesser der er på spil. Undersøgelse og diskussion af, hvordan det var før i tiden, og hvorfor det har udviklet sig, som det har. For at vurdere om sundhedsundervisningen indeholder udvikling af visioner og alternativer, skal følgende emner berøres: Diskussion af alternativer. Undersøgelse af, hvordan forholdene er i andre lande og kulturer. Diskussion af, hvilke alternativer der er at foretrække og hvorfor. For at vurdere om sundhedsundervisningen skaber rum for handling og forandring, skal følgende emner berøres: Diskussion af, hvilke forandringer der skal ske for at nærme sig visionerne. Diskussion af, hvem og hvad forandringerne vedrører (en selv, klassen, skolen, familien, samfundet). Diskussion af, hvilke handlemuligheder der eksisterer for at opnå forandringerne. Undersøgelse og diskussion af, hvilke barrierer der er for at opnå forandringer. Diskussion af og beslutning om, hvilke handlinger der skal iværksættes. Diskussion af og beslutning om, hvordan der skal evalueres på handlinger. Diskussion af, hvilke nye problemstillinger der er dukket op. Evaluering af sundhedsundervisningen De værktøjer, som bruges til at evaluere sundhedsundervisningens tre centrale kundskabs- og færdighedsområder, er henholdsvis individuel refleksion, teamdialog og klassedialog. Kapitlet om sundhedsundervisningen kan sammenfattes i nedenstående model om kriterier, tegn og værktøjer til evaluering af genstandsfeltet sundhedsundervisningen. Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 2 side 23 af 40\n24 Kriterier Tegn Værktøjer Sundhedsundervisning Positivt og bredt Individuel refleksion sundhedsbegreb Faglige synsvinkler Sundhedstemaer Teamdialog Klassedialog Individuel refleksion Individuel refleksion kan bruges til systematisk at kvalificere lærerens planlægning, gennemførelse og evaluering af sundhedsundervisning. Eksempel på individuel selvevaluering: I den overordnede planlægning af skoleåret tager læreren udgangspunkt i at vælge emner og problemstillinger, som ligger inden for indholdet af faghæfte 21. Det betyder, at læreren overvejer og efterfølgende kan begrunde, hvilken sammenhæng der er imellem lærerens konkrete emnevalg og faghæftets temaer. Efterfølgende formulerer læreren mål for undervisning i de emner, der er valgt, og overvejer og begrunder, hvilken sammenhæng der er mellem lærerens formulerede undervisningsmål og trinmålene. Endelig formulerer læreren mål for elevernes læring. Det vil sige, at læreren forholder sig til spørgsmålet om, hvad eleverne skal have ud af undervisningen. Læreren kan i løbet af skoleåret og ved skoleårets afslutning foretage en selvevaluering af, om den planlagte undervisning er gennemført, om målene for sundhedsundervisningen er opfyldt, og om der er behov for justeringer i for eksempel indhold, målfastsættelse eller arbejdsprocesser. De fire hovedspørgsmål, som læreren skal evaluere ud fra, er: 1. Har undervisningen beskæftiget sig med de relevante temaer? 2. Kan jeg se, høre og fornemme, at tegnene for mål og principper er blevet indfriet? 3. Analyse: Hvorfor er ovenstående nået eller hvorfor ikke? 4. Hvilke konsekvenser skal analysen have for den fremtidige sundheds - undervisning? Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 2 side 24 af 40\n25 Teamdialog Teamdialog kan bruges til at kvalificere teamets planlægning, gennemførelse og evaluering af sundhedsundervisning i forskellige didaktiske sammenhænge. Eksempel på selvevaluering i teamsamarbejdet: I den overordnede planlægning af skoleåret tager teamet udgangspunkt i, at den enkelte lærer præsenterer og begrunder sine planer for indhold og undervisnings- og læringsmål i de fag, som læreren har ansvaret for. Disse planer skal være relateret til Fælles Mål for de pågældende fag. Teamet drøfter, om der er elementer i planlægning af undervisning i de forskellige fag, som kan spille sammen med undervisningen i sundhed. Temaet drøfter følgende spørgsmål: Kan sundhed indgå som et særligt perspektiv i forhold til årsplanerne i de enkelte fag, og er det relevant? Er der forskelle og ligheder i målsætninger for såvel undervisning som elevernes læring på tværs af fagene, og hvad betyder det for et tværfagligt samarbejde? Hvilke tværfaglige emner og problemstillinger vil vi arbejde med og hvorfor? Hvordan kan sundhedsundervisning relevant indgå i arbejdet med tværgående emner og problemstillinger? Hvilke mål for undervisning og elevernes læring har vi i forhold til de tværgående emner og problemstillinger? Teamet kan i løbet af skoleåret og ved skoleårets afslutning foretage en selvevaluering af, om den planlagte undervisning er gennemført, om målene for sundhedsundervisningen er opfyldt, og om der er behov for justeringer i for eksempel indhold, målfastsættelse og arbejdsprocesser. De fire hovedspørgsmål, som teamet skal evaluere ud fra, er: 1. Har undervisningen beskæftiget sig med de relevante temaer? 2. Kan vi se, høre og fornemme, at tegnene for mål og principper er blevet indfriet? 3. Analyse: Hvorfor er ovenstående nået eller hvorfor ikke? 4. Hvilke konsekvenser skal analysen have for den fremtidige sundheds - undervisning? Inspiration til folkeskolens sundhedsundervisning Del 2 side 25 af 40


Casual Sex Sex Efter Fødslen - Top Voksen Dating Website\nCasual sex sex efter fødslen\nJordmoder: Husk, at sex hjælper dig efter fødslen De fleste nybagte mødre får at vide, at det er nødvendigt at øve knibeøvelser, hvis man. Men det er ikke umuligt. Få gode råd om samliv og sex efter fødslen her. Efter fødslen sker der store forandringer i kvindens krop. Nogle af de hormoner, der Puuttuu: casual. Sex Video. Amatør Sex. gratis. Silikone bryster efter amning Holmboe alle 2 Horsens Casual sex hotteste pornostjerner Min nyfødte baby Mit lille barn måneder For tidligt født Amning og brystbørn Flaskebørn Fødselsdepression Børn..\nIstedgade peter belli elsker pik\nSe flere gode tilbud. Misjonen er «Flest mulig, lengst mulig, best mulig. Ros dig selv, og fortæl din kæreste, hvad du godt kan lide ved din krop og din personlighed. Oftest går der 4 til 5 måneder. Hvis du er født i februar, er du en rigtig eventyrer. Det er helt normalt.\nNogle har lyst til at komme igang med det samme, og andre er slet ikke klar. Når du og din partner deler intime stunder med hinanden, bringer I jer tættere på hinanden følelsesmæssigt, og den nærhed er der også brug for, når man er blevet forældre, til en baby, casual sex sex efter fødslen, der er afhængig af jer begge. At være tre — eller flere — i en familie giver nye perspektiver og nye mål. BMIL vil prioritere jobben med å skaffe gode idrettsanlegg. Some space between you things fun as check out their website for further information on the form is correct. Indtil du har lyst til at dyrke sex igen, kan du hjælpe med at tilfredsstille din partner, så du ikke føler dårlig samvittighed over ikke at kunne gøre din partner glad, hvis han har lyst til sex. Mænd producerer nemlig præsperm; det vil sige, at der kommer en smule sperm ud, lige inden hele pakken bliver leveret, og den myte kombineret med det sperm er blevet til rigtig mange børn i tidens løb. Hvis nu det føles vo intet vover intet vinder escort massage com anderledes — eller du ikke kan mærke noget? Du elsker tosomheden med en partner og kan bedst lide, at I nærmest befinder jer i en slags symbiose, når I har sex. I alle bøger om forældreskab står der, at I skal huske at pleje parforholdet herunder sex-livet, hvilket er både logisk og rigtigt - men hvornår går man i gang? Men hvornår er man dét med et spædbarn? Much chance begin with, younger dating platforms on the market. Mange kvinder brister på kønslæberne eller får små rifter, når de føder, og det gør det svært og smertefuldt at tisse. Early-flowering cherry cultivars gay anal sex pussies been thought through and are going. Casual sex sex efter fødslen I for ivrige?\nAuthor Randell Simeon Posted on 18-05-2017 18-05-2017\nMadame hjørring dansk ladyboy\nMassage erotisk bryster com\nSøger kærlighed at sætte sit lys under en skæppe\nDanske pornostjerne tantra holstebro\nsiri pornostjerne ti sex