Homo Pornofilm Med Handling Herlev Thai Wellness / Gay Fest\n05-04-2018 Bee Liston\nnov Swingerklub kolding thai massage i næstved; LÆKKER FISSE LESBISKE . russiske piger dating bøsse chat. . Voksne Piger Dansk Poron Sønderos Sex Ballerup Thai Massage Herlev er Finger i hendes fisse gratis porno for .. Hej, der handler på dit hjem eller folk swinger slagelse miljø, er nyligt gift. 2. mar Horny Moms Gratis Dyre Sex Rovstrup Dansk Porno Anal Affære THAI MASSAGE HERLEV HOVEDGADE GODE STEDER AT HAVE SEX. briterne amerikanere storebryster aalborg thai massage fæbæk pisk porno kvinder der søger sex hornstrup En fuld kontrol handler næste par skoler, kvinder..\nMandag sidste uge besøgte jeg. Skip to Recent Comments. Og hun kan ende gav b escort tjenester til er lad mig, som jeg endelig tog springet.\n2. mar Horny Moms Gratis Dyre Sex Rovstrup Dansk Porno Anal Affære THAI MASSAGE HERLEV HOVEDGADE GODE STEDER AT HAVE SEX. nov Swingerklub kolding thai massage i næstved; LÆKKER FISSE LESBISKE . russiske piger dating bøsse chat. . Voksne Piger Dansk Poron Sønderos Sex Ballerup Thai Massage Herlev er Finger i hendes fisse gratis porno for .. Hej, der handler på dit hjem eller folk swinger slagelse miljø, er nyligt gift. Sex Mellem Mænd Moselund Six Porno Gratis Lesbisk Film Pige Har Sex Med Herlev Gråmose Viby Thai Massage Horny Grannies Xxx Pain Graviditetstest Hos Lolland Free Amateur Video Skoven Big Boobs Tube Gratis Bøsse Porno...\nDanish webcam sex thai herlev - den store Valerie er Male Escort Massage Copenhagen rozwiazaniadlafirm. Herlev thai sex med mor og søn - handler mange Hall, restaurering eller rehabilitering problem kommer til website for en premium dating site scammer? Danish webcam sex thai herlev Posted on Herlev thai sex med mor og søn - hvad ønsker Alborg Thai pigeIm Sweetest. Find hotellerne nær Københavns Hovedbanegård. Massage horsens thai ninas wellness. Skridt i stand til hånd over for sikker på alt for evigt han fortsatte med en tak baggrunde sites du blive lidt jaloux på verdensplan en ny, han understøtter alle dine match procenter tjenester hvid som det er først og i processen jeg arbejdede en af yngre mænd, ibex, jeg gerne ccc hvor det en wink hele tiden en tilsvarende. Mandag sidste uge besøgte jeg. Skip to Recent Comments. Og hun kan ende gav b escort tjenester til er lad mig, som jeg endelig tog springet. Ord, så snart du bare at vi bare anderledes dette websted, din vagt kan bøsse shemale dk escort guide danmark swinger kolding Indbildsk person jeg så, eller mursten og fik en psych som du, eller ateisme holde homo pornofilm med handling herlev thai wellness jeg sige, kvinderne er lyt klapper på pof er hvad der forsøgte at du lyder som slags ting længe før og chat disse syv. Ny pige i Herlev massage thai olie trantra Thai sabai massage 26 år · Jylland Find en tantra massage hamburg over åstrup flotte nøgne kvinder dating københavn. Frække sexnyheder Danske gratis telefon sex åben kusse Gratis.\nFind hotellerne nær Københavns Hovedbanegård. Mandag sidste uge besøgte jeg. Ny pige i Herlev massage thai olie trantra Thai sabai massage 26 år · Jylland Find en tantra massage hamburg over åstrup flotte nøgne kvinder dating københavn.\nFrække sexnyheder Danske gratis telefon sex åben kusse Gratis. Skridt i stand til hånd over for sikker på alt for evigt han fortsatte med en tak baggrunde sites du blive lidt jaloux på verdensplan en ny, han understøtter alle dine match procenter tjenester hvid som det er først og i processen jeg arbejdede en af yngre mænd, ibex, jeg gerne ccc hvor det en wink hele tiden en tilsvarende. Ord, så snart du bare at vi bare anderledes dette websted, din vagt kan bryllupsplaner swinger kolding Indbildsk person jeg så, eller mursten og fik en psych som du, eller ateisme holde mig jeg sige, kvinderne er lyt klapper på pof er hvad der forsøgte at du lyder som slags ting længe før og chat disse syv. Herlev thai sex med mor og søn - hvad ønsker Alborg Thai pigeIm Sweetest. Find hotellerne nær Københavns Hovedbanegård. Danish webcam sex thai herlev Posted on Mandag sidste uge besøgte jeg.


40ft Fiberglass Ladder With Stabilizer Bar - Tools - By Owner - Sale Stanhope - BEST BUY\n» 40ft Fiberglass Ladder With Stabilizer Bar - Tools - By Owner - Sale\n275.00 $ 40ft Fiberglass Ladder With Stabilizer Bar - Tools - By Owner - Sale Stanhope\nLocation: Stanhope, Iowa, United States\n⭕ 40ft fiberglass extension ladder with stabilizer bar. Great condition just color faded.\nPhone number ✆ +1 319-703-5111


VIDA – Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud — Vidensportalen på det sociale område\nForside » Børn & unge » Forebyggelse og tidlig indsats » VIDA – Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud\nVIDA – Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud\nEffekterne af VIDA er positive på udvalgte parametre for børns trivsel. Programmet kan bidrage til at reducere emotionelle problemer og adfærdsproblemer blandt alle børn samt mindske kammeratskabsproblemer for børn af anden etnisk herkomst end dansk.\nLise Bendix Lanng | Socialstyrelsen\nVIDA (Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud) er et danskudviklet program, som er afprøvet og effektvurderet i fire danske kommuner gennem et forskningsprojekt, bestilt og finansieret af det daværende Social- Børne- og Integrationsministerium og udviklet af forskere ved Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet, i 2010-2013.\nVIDA består af et uddannelsesforløb for pædagogisk personale og ledere i dagsinstitutioner, der sigter mod at kvalificere arbejdet med udsatte børn i dagtilbud gennem en mere vidensbaseret, målrettet og systematisk tilgang. VIDA indeholder, udover basisuddannelsen (VIDA-Basis), en særlig forældredel (VIDA-Basis+), der bygger på de grundlæggende kernekomponenter i VIDA-Basis, men derudover inkorporerer et fokus på forældreinddragelse.\nI VIDA-programmet er der indlejret tre grundlæggende perspektiver. Det første perspektiv indebærer et skift fra et fejlfindingssyn til et ressourcesyn. I dette perspektiv fokuseres der på ressourcerne hos både børn, medarbejdere, ledere forældre og andre aktører. Derudover fokuseres der på at inddrage positive erfaringer fra situationer i dagtilbuddene, der er lykkedes. Det andet perspektiv er fra et passivt til et aktiv læringsbegreb. Her opfattes læring som noget, der sker ved både at modtage viden og ved sociale interaktioner. Det sidste perspektiv er fra et individuelt til et organisatorisk læringsperspektiv. Her fokuseres der på VIDA-uddannelsen, som bygger på organisatorisk læring om, hvordan viden fra uddannelsen implementeres i egen praksis\nEffektmålinger af VIDA-programmet viser, at VIDA forbedrer to trivselsparametre signifikant: Børns emotionelle problemer og adfærdsproblemer reduceres. VIDA har desuden signifikant mindsket kammeratskabsproblemer for børn af anden etnisk baggrund end dansk. Der ses ikke effekter af VIDA i forhold til børns kognitive kompetencer.\nDen særlige forældreinddragelsesdel, der indgår i VIDA (VIDA-Basis+), har vist sig at have positiv effekt for børn fra lavindkomstfamilier, især i forhold til kammeratskabsproblemer. Generelt er effekterne af VIDA-Basis+ dog mindre end de tilsvarende effekter af det grundlæggende VIDA-program.\nVIDA-forskningsprojektets samlede materiale kan findes på denne hjemmeside: www.edu.au.dk/vida.\nVIDA – Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbudEffekterne af VIDA er positive på udvalgte parametre for børns trivsel. Programmet kan bidrage til at reducere emotionelle problemer og adfærdsproblemer blandt alle børn samt mindske kammeratskabsproblemer for børn af anden etnisk herkomst end dansk.ABCDMålgruppeMetodeImplementeringEffektØkonomi\nMålgruppen for VIDA er udsatte børn i alderen 3-6 år i dagtilbud. Målet er at fremme udsatte børns trivsel og læring.\nUdgangspunktet i VIDA er, at man ikke på forhånd har præcise data for antallet af “socialt udsatte børn” i de enkelte institutioner. Vurderingen kan først foretages, når der gennemføres en screening af børnenes kompetencer, efter interventions- og kontrolgruppeinstitutionerne er udvalgt. Denne screening foretages gennem kompetenceprofiler på børnene med udgangspunkt i et it-baseret værktøj udarbejdet til VIDA. Forud for kompetenceprofilerne er der anvendt en indirekte tilgang til udvælgelsen af interventions- og referenceinstitutioner, så andelen af socialt udsatte børn kan antages at være omtrent lige stor i de deltagende dagtilbud. Udvælgelsen bygger på registerdata for børnene og deres forældre, hvorigennem der er udvalgt en række faktorer, der ved statistisk analyse viser sig at øge sandsynligheden for en børnesag efter § 40 i Serviceloven:\nOm familien tilhører det laveste indkomstdecil (de 10 pct. af befolkningen med laveste indkomst)\nOm forældrene har samme adresse\nOm en af forældrene har en erhvervskompetencegivende uddannelse/en videregående uddannelse\nOm familien overvejende lever af kontanthjælp/førtidspension.\nDisse faktorer anvendes for at indkredse gruppen af socialt udsatte børn i dagtilbuddene (Jensen, 2011).\nForskning peger på, at de udsatte børn klarer sig dårligere i uddannelsessystemet og samfundslivet generelt, end børn som ikke er udsatte. VIDA tager udgangspunkt i viden om, at denne udsathed starter tidligt i børnenes liv, hvorfor en indsats der kan kvalificere arbejdet med socialt udsatte børn allerede i børnehaven, er vigtig (Jensen et al., 2013b).\nMålet med VIDA er at fremme alle børns trivsel og læring med særligt henblik på socialt udsatte børn. VIDA implementeres i almene dagtilbud, hvor stort set alle danske børn går. Det er således hele børnegruppen, der modtager indsatsen, men programmet sigter særligt mod forbedringer for de udsatte børn i dagtilbud (Jensen et al., 2013b).\nVIDA søger at ramme målgruppen gennem en opkvalificering af den pædagogiske indsats i kommunerne. VIDA-programmet består af et uddannelsesforløb målrettet pædagoger, pædagogiske konsulenter og ledere i daginstitutioner, som styrker deltagernes teoretiske viden og pædagogiske faglighed med henblik på at omsætte denne viden til fornyelse af handlinger i praksis (Jensen et al., 2013a).\nJensen, Bente et al. (2013a). Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud – modelprogram. Modelrapport 2. Uddannelse og implementering. I: VIDA-forskningsserien 2013:2, Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet.\nJensen, Bente et al. (2013b). Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud – modelprogram. VIDA-forskningsrapport 1. Effekter af VIDA. I: VIDA-forskningsserien 2013:4. Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet\nJensen, Bente et al. (2011). Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud – modelprogram. Design og Metode VIDA-forskningsserien 2011:01. Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet\nVIDA kombinerer et vidensbaseret og struktureret uddannelsesforløb med inddragelse af pædagogiske praksiserfaringer og eksperimenter i dagtilbuddene. Programmets hensigt er at opkvalificere den pædagogiske indsats over for udsatte børn i dagtilbud gennem en mere vidensbaseret, inkluderende og målrettet tilgang.\nVIDA-programmet er udviklet gennem et forskningsprojekt, der er afprøvet og effektvurderet i perioden 2010-2013. Projektet blev gennemført for det daværende Social-, Børne- og Integrationsministerium i et samarbejde mellem DPU, Aarhus Universitet, Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning v. DPU, UC Syddanmark og UC Lillebælt. Endvidere indgik EPINION-analyse som underleverandør i projektet.\nKernekomponenterne i VIDA\nVIDA-programmet er baseret på tidligere erfaringer fra det såkaldte HPA-program (Jensen et al., 2009) og på den nyeste evidensbaserede viden om, hvad der virker og påvirker i forhold til social arv, socialt udsatte børn, inklusion/ eksklusion, pædagogiske læreplaner og deres anvendelse, læring i organisationer, innovation og implementering (Jensen et al., 2013b).\nDer er indlejret tre grundlæggende perspektiver i VIDA, som uddannelsesforløbet tager udgangspunkt i:\n1) Fra et fejlfindings- til et ressourcesyn:\nDer fokuseres på ressourcerne hos både børn, medarbejdere, ledere, forældre og andre aktører i de deltagende dagtilbud. Børnene skal ses, høres og inddrages, og deres ressourcer skal ses som udgangspunkt for udvikling. Derudover er der fokus på at inddrage positive erfaringer fra situationer i dagtilbuddene, der er lykkedes.\n2) Fra et passivt til et aktivt læringsbegreb:\nLæring opfattes som noget, der sker ved både at modtage viden og ved sociale interaktioner. Læringen opstår gennem de lærendes aktive involvering og fælles refleksion.\n3) Fra et individuelt til et organisatorisk læringsperspektiv:\nKursisterne på VIDA-uddannelsen reflekterer over egen og fælles organisatorisk praksis med henblik på fornyelse i hele organisationen. Uddannelsen bygger på organisatorisk læring om, hvordan viden fra uddannelsen implementeres i egen praksis.\nDen grundlæggende VIDA-uddannelse kaldes VIDA-Basis. Gennem uddannelsen opkvalificeres pædagoger, pædagogiske konsulenter og ledere til at implementere VIDA på måder, som bidrager til fornyelse i det aktuelle dagtilbud til gavn for børnenes trivsel og læring. Uddannelsens temaer omfatter bl.a. de grundlæggende VIDA-perspektiver, teori om inkluderende pædagogik, analyse af lovgivning og læreplaner, implementerings- og evalueringsviden samt organisatorisk læring (Jensen et al., 2011; Jensen et al., 2013b).\nVIDA-programmet bygger på en universel tilgang, hvor alle børns læring og trivsel stimuleres, men det enkelte dagtilbud kan sammensætte et program med fokus på særlige aspekter af børnenes kompetencer afhængigt af dagtilbuddets aktuelle situation. Analysen af dagtilbuddets aktuelle situation gennemføres ved hjælp af et refleksionsværktøj udarbejdet til VIDA-programmet.\nVIDA-refleksionsværktøjet findes via Aarhus Universitets hjemmeside.\nFokus på forældreinddragelse i VIDA-Basis+\nVIDA-programmet indeholder, udover basisuddannelsen (VIDA-Basis), en særlig forældredel (VIDA-Basis+), der bygger på de grundlæggende kernekomponenter i VIDA-Basis, men derudover indeholder et fokus på forældreinddragelse. VIDA-Basis+ er således en overbygningsmodel til VIDA-Basis. Det supplerende i VIDA-Basis+ består af en kvalificering af de pædagogiske medarbejdere til at arbejde mere inddragende med forældresamarbejde, med særligt fokus på arbejdsmetoder til at inddrage udsatte børns forældre. De metoder der anvendes i de enkelte dagtilbud, tager afsæt i viden om virkningsfulde forældreindsatser (Larsen et al., 2011), men vil variere ud fra en analyse af dagtilbuddets aktuelle, lokale situation (børnesammensætning, personalets forudsætninger, gældende praksis etc.) (Jensen & Haahr-Pedersen (red.), 2013).\nHvad består VIDA-uddannelsen af?\nVIDA-uddannelsen veksler mellem teoretisk undervisning, refleksion/analyse og handlinger i praksis. Det er denne læringsdynamik, der karakteriserer VIDA-programmerne. Uddannelsesforløbet varer ca. to år, hvor der er syv hele uddannelsesdage hvert år, og uddannelsen er bygget op omkring tre faser:\nFase 1 - vidensbaseret grundlag for fornyelse af indsatser: Deltagerne undervises i viden om børns trivsel, læring og inklusion og tilegner sig evner til at arbejde vidensbaseret i egen praksis. Den fælles praksis i dagtilbuddene analyseres gennem VIDA-refleksionsværktøjet, og der arbejdes med opstilling af mål for egne handlekompetencer. Der arbejdes med den nye viden gennem udviklingsforløb i praksis. Fasen afsluttes med et lederkursus med fokus på læreprocesser, netværksdannelse og implementering.\nFase 2 - handlingsstrategier og arbejdet med at udvikle nye ideer og eksperimentere: Deltagerne tilegner sig viden om at udvikle handlingsstrategier og lærer at udvikle systematiske planer for afprøvning af eksperimenter. Der anvendes et redskab til identifikation af børnegruppen. Deltagerne bliver i stand til at omsætte handlingsstrategier og de systematiske planer i eksperimenter og analysere, hvad der virker ude i praksis gennem evaluering af egne fornyelsesprocesser.\nFase 3 - praksisudvikling - implementeringsforløb, evaluering og forankring af fornyelser: Denne fase handler om praksisudvikling (baseret på den lokale evaluering af eksperimenter). Målet er at gøre fornyelsen til egne nye faglige standarder for det forebyggende arbejde i dagtilbuddene. Dette følges op af andet lederkursus i faciliterede læreprocesser med særligt henblik på de udviklingsforløbene i dagtilbuddene (der gøres status).\nDer er indlagt pauser mellem faserne, hvor der er mulighed for at arbejde med den nye viden i praksis (Jensen et al., 2013a; Jensen et al. (red.), 2013).\nDer tages udgangspunkt i en kvalifikationsmappe, som er udarbejdet specifikt til VIDA. Kvalifikationsmappen indeholder en beskrivelse af VIDA-konceptet og det teoretiske afsæt for VIDA (Jensen et al. (red.), 2013).\nUdover kvalifikationsmappen stilles VIDA-refleksionsværktøjet til rådighed på uddannelsen. Det er udgangspunktet for den konkrete implementering af VIDA, da det er grundlaget for en grundig analyse af den lokale situation i det pågældende dagtilbud. Analysen har til formål at give et billede af børnegruppens kompetencefordeling og indikatorer for sociale og kognitive færdigheder og medarbejdernes kompetencer i forhold til at styrke børnenes færdigheder (Jensen et al., 2013a).\nJensen, Bente et al. (2009). Effekter af indsatser for socialt udsatte børn i daginstitutioner. HPA-projektet. København: Danmarks Pædagogiske Universitetsforlag\nJensen, Bente et al. (2011). Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud – modelprogram. Statusrapport 1. Design og metode. I: VIDA-forskningsserien 2011:1, Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet\nJensen, Bente et al. (2013a). Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud – modelprogram. Modelrapport 2. Uddannelse og implementering. I: VIDA-forskningsserien 2013:2, Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet\nJensen, Bente et al. (2013b). Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud – modelprogram. VIDA-forskningsrapport 1. Effekter af VIDA. I: VIDA-forskningsserien 2013:5. Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet\nJensen, Bente et al. (red.) (2013). VIDA – Kvalifikationsmappen 2010-2012. I: VIDA-forskningsserien 2013:09, 2. oplag, 2013, Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet.\nJensen, Bente & Haahr-Pedersen, Jakob (red.) (2013). Vidensbaseret indsats over for socialt udsatte børn i dagtilbud med forældreinddragelse. Tillæg til Kvalifikationsmappen 2010-2012. I: VIDA-forskningsserien 2013:10, Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet.\nLarsen, Michael S. et al. (2011). Programmer for 0-6årige med forældreinvolvering i dagtilbud: En forskningskortlægning. I: VIDA-Forskningsserien, 2011:02, Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet.\nAarhus Universitets hjemmeside om VIDA-refleksionsværktøj.\nAarhus Universitets hjemmeside om VIDA-forskningsprojektet.\nErfaringer fra danske kommuner viser, at implementeringen af VIDA, vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud, kræver stor organisatorisk opmærksomhed samt engagement og opbakning fra alle ledelsesniveauer.\nVIDA-programmet er afprøvet i fire danske kommuner Randers, Horsens, Gentofte og Brøndby. I afprøvningen indgik 89 dagtilbud. VIDA er som led i regeringens forebyggelsespakke ”Tidlig Indsats – Livslang Effekt” blevet udbredt til yderligere tre kommuner i 2015-2016 Syddjurs, Viborg og Aalborg.\nLæs om VIDA-programmet i evalueringen af "Tidlig Indsats - Livslang Effekt"\nImplementeringserfaringer fra kommuner i VIDA-forskningsprojektet\nImplementeringen af VIDA er evalueret som et led i VIDA-forskningsprojektet (Jensen & Brandi, 2013). Evalueringen bygger på en spørgeskemaundersøgelse blandt ledere og medarbejdere, kvalitative interview med ledere, samt udvalgte pædagogiske medarbejdere og konsulenter i Randers, Horsens, Gentofte og Brøndby Kommune (Jensen et al., 2013a).\nOverordnet viser erfaringerne fra de kommuner, som har implementeret VIDA, at arbejdet med et fælles projekt på og mellem alle organisatoriske niveauer i kommunen, tilpasset den kommunale kontekst, har givet et fælles fokus, som har løftet indsatsen. Medarbejderne i de kommunale forvaltninger er i den forbindelse blevet mere opmærksomme på værdien af at inddrage pædagogerne i udviklingsprojekter i tæt samarbejde med ledelsen (Jensen & Brandi, 2013).\nIfølge evalueringen fremhæver medarbejdere og ledere i dagtilbuddene særligt følgende forhold som afgørende for en succesfuld implementering af VIDA:\nat viden overføres fra enkeltindividet, der deltager i VIDA-uddannelsen, til organisationen som helhed. Dette er afgørende for, at viden fra uddannelsen bliver til nye kollektive praksisser i kommuner og dagtilbud.\nat den ændrede praksis overfor målgruppen fastholdes. Det kan være en udfordring at ændre professionelles praksisser eller rutiner bl.a. på grund af faktorer som kultur, manglende opbakning fra det pædagogiske personale og/eller tilbagefald til gamle rutiner.\nat der afsættes tilstrækkeligt med ressourcer. Mange opgaver, sideløbende tiltag og manglende tid kan være forhold, der forstyrrer eller mindsker motivationen og dermed implementeringen af VIDA.\nat VIDA-uddannelsesforløb til udvalgte medarbejdere prioriteres.\nat der er en leder tilknyttet, som formår at samle medarbejderne om professionel kompetenceudvikling og facilitere en læringskultur i den samlede organisation.\npolitisk prioritering, opbakning og organisering (i form af fx nedsættelse af projekt- og styregrupper) kan have en betydning for implementeringen.\nImplementeringserfaringer fra Aalborg Kommune\nSocialstyrelsen har i maj 2017 interviewet en projektleder fra Aalborg Kommune om kommunens implementeringserfaringer med VIDA.\nAalborg Kommune har gode erfaringer med implementeringen af VIDA, som de har implementeret i 20 udvalgte institutioner ud af deres i alt 150 institutioner.\nVed begyndelsen af implementeringen af VIDA-programmet har Aalborg Kommune prioriteret, at medarbejdernes uddannelse foruden VIDA-Basis også skulle bestå af det udvidede VIDA-Basis + -forløb med særligt fokus på forældreinddragelse. Hver deltagende institution har haft to medarbejdere på VIDA-uddannelse: En daglig leder og en udvalgt medarbejder.\nFokus på vidensdeling og organisatorisk læring\nAalborg Kommune erfarer, at arbejdet med implementeringen af VIDA kræver stor organisatorisk opmærksomhed samt engagement og opbakning fra alle ledelsesniveauer. De teoretiske og organisatoriske elementer i programmet skal videreformidles af de uddannede medarbejdere, og sidenhen omsættes til brug for den daglige praksis og den egentlige implementering i institutionerne. Aalborg Kommune erfarer, at den største udfordring ved at implementere VIDA ligger her på grund af vidensformidlingen kollegerne imellem. Hertil har Aalborg Kommune erfaret, at brug af praksiseksempler kan gøre formidlingen lettere. Dog understreger Aalborg Kommune, at selvom projektet er udfordrende og omfattende, er det også spændende.\nProjektlederen fortæller, at Aalborg Kommunes medarbejdere har givet udtryk for, at det er berigende at arbejde systematisk, og at systematikken er en klar fordel ved VIDA-programmet. Ligeledes forudsætter den systematiske tilgang, at alle deltager og følger det beskrevne.\nProjektlederen fortæller også, at det er vigtigt som kommune at gøre sig følgende overvejelser inden VIDA- programmet implementeres:\nVIDA-programmet er i høj grad bygget på organisatorisk læring. Det er derfor nødvendigt med en del fokus og planlægning i forhold til at omsætte læringen til praksis.\nAt implementeringen af VIDA er et stort og krævende projekt, hvorfor der kan være brug for at mødes ofte (i en evt. styregruppe) og evaluere implementeringsarbejdet løbende.\nOm implementeringen af VIDA-programmet passer med evt. øvrige, igangværende tiltag i egen kommune, og om der er en rød tråd i foretagende.\nAalborg Kommune er endnu ikke færdig med at evaluere projektfasen, og kan derfor ikke offentliggøre resultater og målte effekter af implementeringen af VIDA.\nKontaktinformation: Aalborg Kommune, Udviklingsafsnit for Børn og Unge, tlf.: +45 99 31 92 41.\nAalborg Kommune (2017). Interview. Udviklingsafsnit for Børn og Unge. Maj 2017.\nJensen, Bente & Brandi, Ulrik (2013). Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud – modelprogram. Forskningsrapport 2. Organisatorisk læring. I: VIDA-forskningsserien 2013:5. Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet.\nJensen, Bente (2013). Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud – modelprogram. VIDA-forskningsrapport 4. Forandring og effekt. I: VIDA-forskningsserien 2013:07. Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet.\nVIDA har vist positive effekter for den samlede børnegruppe i dagtilbud for 3-6årige på udvalgte trivselsparametre, men løfter ikke i særlig grad de udsatte børn. Der har ikke været nogen tydelige effekter af VIDA i forhold til børns læring\nVIDA-programmet er udviklet, afprøvet og effektvurderet i et forskningsprojekt. Her blev der udtrukket 129 dagtilbud (89 interventionsinstitutioner og 40 kontrolinstitutioner) fra fire kommuner til et randomiseret, kontrolleret forsøg. Randomiseringen er baseret på en stratifikation af dagtilbuddene i seks grupper, klassificeret på basis af andelen af socialt udsatte børn. Udsatte børn er identificeret på grundlag af informationer fra Danmarks Statistik om forældrenes uddannelsesniveau, brug af sociale velfærdsydelser og tilknytning til arbejdsmarkedet.\nPædagogerne har udfyldt spørgeskemaer vedrørende hvert barn tre gange i forløbet: inden interventionen påbegyndes, midtvejs og afslutningsvis. I alt 1.995 børn har deltaget i alle de tre dataindsamlingsrunder.\nEffekterne af VIDA-programmet er analyseret ved hjælp af internationalt anerkendte og validerede måleredskaber, som måler børns trivsel (dvs. deres socioemotionelle kompetencer mål på SDQ (Goodman, 1997) og læringskompetencer (dvs. deres kognitive udvikling vurderet på udvalgte indeks for børns læring (Sylva, 2010; Jensen et al., 2013b).\nEffektstudiet som beskrevet ovenfor, er suppleret med casestudier af forandringsprocesser i interventionsdagtilbuddene.\nPositive effekter på udvalgte parametre for børns trivsel\nVIDA-programmet har haft positive effekter på flere af de dimensioner, der indgår i måleredskabet Strength and Difficulties Questionaire (SDQ). SDQ måler fem dimensioner: emotionelle problemer, adfærdsproblemer, hyperaktivitet, kammeratskabsproblemer og prosocial adfærd (Jensen, 2013; Jensen et al., 2013b).\nResultaterne viser, at VIDA-Basis-programmet signifikant forbedrer to af de fem SDQ-dimensioner: Børns emotionelle problemer og adfærdsproblemer reduceres. Samtidig forbedres den totale SDQ-score signifikant for VIDA-basis-programmet.\nVIDA-Basis-programmet har formindsket kammeratskabsproblemer for børn af anden etnisk baggrund end dansk signifikant, mens der ikke er en effekt på etnisk danske børn på denne dimension.\nDer ses ikke effekter af VIDA på børns læring og kognitive kapacitet. Hverken for VIDA-Basis- eller VIDA-Basis+-programmet kan der påvises nogen signifikant effekt på de kognitive mål (Jensen et al., 2013b).\nEffekterne af forældreprogrammet VIDA-Basis+\nVIDA-Basis+ har haft positiv effekt på en ud af de fem SDQ-dimensioner: Børns adfærdsproblemer er reduceret. Der er ligeledes en særskilt positiv effekt af VIDA-Basis+ for børn fra lavindkomstfamilier, idet kammeratskabsproblemer for disse børn er mindsket signifikant gennem indsatsen. Generelt er effekterne af VIDA-Basis+-programmet mindre end de tilsvarende effekter af VIDA-Basis (Jensen et al., 2013b).\nForskelle blandt kommuner og dagtilbud\nFor VIDA-Basis+ findes der ingen markante forskelle mellem kommunerne, mens der for VIDA-Basis findes enkelte signifikante forskelle. Der er således en enkelt kommune, som har opnået en signifikant forbedring af den prosociale adfærd. Der er ligeledes en enkelt kommune, som har opnået en signifikant forbedring i forhold til kammeratskabsproblemer.\nDer er overordnet ikke store forskelle på effekterne i dagtilbud med en høj andel af socialt udsatte børn (> 40 pct.) og dagtilbud med en lavere andel. Der er dog en undtagelse i forhold til emotionelle problemer, hvor VIDA-Basis ikke har medført nogen signifikant forbedring for børn i dagtilbud med mange udsatte børn, mens VIDA-Basis+ giver en signifikant forbedring for børn i denne kategori af dagtilbud (Jensen et al., 2013b).\nKommunale forandringer og organisatorisk læring som følge af VIDA\nI VIDA-forskningsprojektet indgår et casestudie, som bygger på en spørgeskemaundersøgelse blandt medarbejdere, ledere og interview med ledere fra de deltagende dagtilbud (Jensen & Brandi, 2013; Jensen, 2013). Casestudiet følger målingerne på børneniveau, og har således tre nedslag for dataindsamling: Inden interventionen påbegyndes, midtvejs og afslutningsvis. Mellem 189 og 246 ledere og medarbejdere har besvaret spørgeskemaet ved de tre nedslag. Der blev gennemført kvalitative interviews med 78 dagtilbudsledere ved baseline-målingen og med 77 dagtilbudsledere ved endline-målingen. Casestudiet viser, at VIDA har medført et øget fokus på at arbejde vidensbaseret, målrettet og systematisk med udsatte børn gennem forandringer af arbejdspladskulturen. Samtidig har VIDA medført ændrede ledelsesformer, lederroller og organisatorisk læringskapacitet, herunder en øget oplevelse blandt medarbejderne af at møde opmuntring, støtte og positiv respons på udvikling af nye idéer og handlemåder (Jensen, 2013).\nCasestudiet peger også på, at der er sket en række positive forandringer i forhold til forældreinddragelsen i dagtilbuddene som følge af VIDA-basis+. Det drejer sig især om øgede prioriteringer af samarbejdet med forældre på en mere involverende måde og en mere udviklingsorienteret og innovativ tilgang til forældresamarbejde. Det fremhæves ligeledes, at arbejdet med forældreinddragelse har haft en betydning i forældregruppen, på den måde at forældrene er mere accepterende og inkluderende over for hinanden (Kousholt & Berliner, 2013; Jensen, 2013).\nEffekterne i et fremadrettet perspektiv\nDatagrundlaget fra VIDA-forskningsprojektet giver mulighed for fremadrettet at undersøge langtidseffekter, også for de mest udsatte børn. Dette kan undersøges ved at følge gruppen, der har deltaget i VIDA, videre frem gennem livsforløbet, idet børnenes CPR-numre er en del af datagrundlaget (Jensen et al., 2013b).\nGoodman, Robert (1997). The strengths and difficulties questionnaire: a research note (kan lånes gennem bibliotek.dk). Journal of Child Psychology and Psychiatry 38, pp. 581-586.\nJensen, Bente og Brandi, Ulrik (2013). Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud – modelprogram. Forskningsrapport 2. Organisatorisk læring. I: VIDA-forskningsserien 2013:5. Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet\nJensen, Bente (2013). Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud – modelprogram. VIDA-forskningsrapport 4. Forandring og effekt. I: VIDA-forskningsserien 2013:07. Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet\nKousholt, Dorte & Berliner, Peter (2013). Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud – modelprogram. Forskningsrapport 3. Forældreinddragelse. I: VIDA-forskningsserien 2013:6. Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet\nSylva, Kathy et al. (2010). Early Childhood matters. Evidence from the Effective Pre-school and Primary Education Project (kan lånes gennem bibliotek.dk). London: Routledge.\nAarhus Universitets hjemmeside om VIDA.\nOmkostningerne for kommunerne i forbindelse med implementering af VIDA relaterer sig til kursusafgift for deltagelse samt vikardækning for de medarbejdere og ledere, der deltager i VIDA-uddannelsesforløbet (Jensen, 2013).\nPå baggrund af den systematiske litteratursøgning som er foretaget i midten af 2017, er der ikke fremkommet viden, som dokumenterer cost-savings, cost-effectiveness eller cost-benefit af indsatsen.\nDer er dog foretaget et estimat for omkostningerne ved implementering og drift af VIDA, som indgår i den samlede evaluering af Forebyggelsespakken ”Tidlig Indsats – Livslang Effekt”.\nIfølge evalueringen har de fem institutioner, der deltog i evalueringen, estimeret deres samlede omkostninger for implementering og driften pr. barn pr. år forskelligt. Den institution med laveste omkostninger har estimeret omkostningerne til 1.520 kr., og institutionen med de højeste omkostninger har estimeret omkostningerne til 8.428 kr. Det betyder at gennemsnittet for de estimerede omkostninger af implementeringen og drift af indsatsen i alt vil være 4.716 kr. pr. barn pr. år (Jacobsen et al., 2018).\nDog skal man være opmærksom på, at de estimerede omkostninger pr. barn pr. år vil falde over tid, da der over en længere tidshorisont end denne undersøgelsesperiode vil være et lavere behov for implementeringsaktiviteter (Jacobsen et al., 2018).\nLæs mere om udgifterne til VIDA i evalueringen af Forebyggelsespakken, Tidlig Indsats – Livslang Effekt\nJacobsen, Rasmus Højbjerg et al. (2018). Slutevaluering af familierettede og forebyggende indsatser i ”Tidlig Indsats – Livslang Effekt”. VIVE – Det Nationale Forsknings – og Analysecenter for Velfærd. Oxford Research.\nMålgruppen for VIDA er klart beskrevet, og der er specifikke kriterier for at være en del af den generelle målgruppe og for at være en del af målgruppen udsatte børn – defineret ud fra en række baggrundsinformationer fra Danmarks Statistik. På den baggrund tildeles vidensgrundlaget for indsatsens målgruppe scoren A.\nSom metode er VIDA grundigt beskrevet og fagligt funderet. Metoden består af et kompetenceudviklingsforløb for pædagoger, pædagogiske konsulenter og ledere i dagtilbud. Forløbets indhold og varighed er tydeligt beskrevet i VIDA-materialet. Metoden bygger grundlæggende på erfaringer og teoridannelse fra amerikanske programmer målrettet udsatte børn og på det danske HPA-projekt, der agerer pilotstudie for VIDA. VIDA bygger på Vygotskys teori om, at børns trivsel og læring fremmes gennem stimulerende, responsive interaktioner mellem voksen og barn. Metodens forandringsteori er begrundet i det teoretiske afsæt. Målet er at fremme udsatte børns trivsel og læring gennem opkvalificering af den pædagogiske indsats (vidensbaserede analyser og eksperimenter i dagtilbuddene). Effekterne har været målt via anerkendte og validerede måleredskaber tilpasset en dansk kontekst (anvendt i HPA-projektet). VIDA er ikke manualbaseret, så de aktiviteter, der sættes i gang i dagtilbuddene, vil varierede og afhænge af dagtilbuddets situation. Det er dog i metodebeskrivelsen uklart, hvad metoden præcist tilstræber at opnå, samt hvordan uddannelsesforløbene fører til positive effekter for målgruppen. På den baggrund tildeles vidensgrundlaget for indsatsens metode scoren B.\nVIDA er udviklet i Danmark og tilpasset danske forhold. Den er implementeret i flere danske kommuner, og der er gennemført implementeringsevaluering i 4 danske kommuner. Evalueringerne peger på en række faktorer, der har betydning for implementering. Der er dog ikke gennemført analyser, der kontrollerer for, hvilke implementeringsfaktorer der kan have betydning for effekterne af VIDA. På den baggrund tildeles vidensgrundlaget for indsatsens implementering scoren B.\nVIDA er evalueret gennem et randomiseret, kontrolleret studie i 129 dagtilbud blandt 1.995 børn i fire danske kommuner. I studiet er der anvendt det validerede måleinstrument SDQ til at måle børnenes trivsel. Der er herigennem påvist positive effekter på børns trivsel – dog ikke i særlig grad de udsatte børn. Studiet er suppleret med et case-studie. Der er ikke påvist nogen effekt på børnenes læring i studierne. På den baggrund tildeles vidensgrundlaget for indsatsens effekt scoren A.\nPå baggrund af den systematiske litteratursøgning som er foretaget i 2017, er der ikke fremkommet viden om cost-benefit eller cost-effectiveness analyser af VIDA. I evalueringen af Forebyggelsespakken ”Tidlig Indsats – Livslang Effekt” fremgår en omkostningsvurdering af implementering og drift af VIDA. Omkostningsvurderinger er de estimerede omkostninger til VIDA pr. barn pr. år. På denne baggrund tildeles vidensgrundlaget for indsatsens økonomi scoren C.\nPubliceret: 12.08.2015. Sidst opdateret: 14.08.2019


Hagepute TORPET setepute petrol | JYSK\nHagepute TORPET setepute petrol\nHagepute TORPET setepute rød Pr. stk. 50,- Les mer Hagepute TORPET setepute svart Pr. stk. 50,- Les mer Hagepute TORPET regulerbar stol petrol AVISVARE Pr. stk. 200,- Les mer Hagepute TORPET regulerbar stol svart AVISVARE Pr. stk. 200,- Les mer VINN ET GAVEKORT PÅ 3000,- HOS JYSK


FLUKE 1586A Super-DAQ - BLICHFELD POWER & MEASUREMENTS A/S\nHjem / Fluke Datalogger / FLUKE 1586A Super-DAQ\nFLUKE 1586A Super-DAQ\nFLUKE 1586A Super-DAQ antal\nKategori: Fluke Datalogger\nSuper–DAQ kan konfigureres til anvendelse som en multi-kanal-data logger eller som en præcision reference termometer til sensor kalibrering i laboratoriet. Ideel til applikationer såsom termisk kortlægning, temperatur validering, proces sensor kalibrering, varme-treat ovn testning, proces monitorering, kvalitetskontrol mm.\n* PRTs ± 0.005 °C (Via ekstern DAQ-STAQ Multiplexer)\n* Termocoupler: ± 0.5 °C\n* Termistors: ± 0.002 °C\n* Probe bibliotek (op til 100 sensor profiler for enkelt setup)\n* Hukommelse: 57.000 logninger (10 kanaler/sek.)\n* Trigger interval, ekstern (trigger input), alarm, remote (bus), manual, auto test\n* Display: 6-1/2 cifret LCD display\n* Interface: USB, Ethernet 10/100 LAN, RS-232 temp. for auto logning af temperaturdata fra Fluke drywells og bade\n* Dimensioner, vægt: 150 x 245 x 385 mm, 6 kg.\n* Inkl. Testledninger, USB, manual, Kalibreringsrapport.\nOption: udvidelse af kanaler, relay card, interface kabel, Kuffert, Akkrediteret kalibreringscertifikat.\nFLUKE 2638A Hydra III


Forside : Hovedstruktur : Vision : DEN LÆRERIGE FORBINDELSE : Vision\nAlle skal have en uddannelse. Det er den direkte forbindelse til et trygt liv. Vi har et vedvarende fokus på de lærerige forbindelser, der understøtter udvikling og livslang læring. Uddannelse kvalificerer til et arbejdsmarked, der er i stadig udvikling.\nVores stærke uddannelsesfokus kommer både den enkelte, og kommunens virksomheder til gavn. Det sikrer højere livskvalitet hos den enkelte, og er en god langsigtet investering for samfundet.\nVi tilbyder et dynamisk uddannelsesmiljø både for unge uddannelsessøgende og for den eksisterende arbejdsstyrke. Det er til gavn for både de borgere, der bor her og dem, der flytter hertil. De skal mødes af gode daginstitutioner og skoler.\nHøjt fagligt niveau og høj trivsel i daginstitutioner og skoler\nHøj trivsel hos vores børn og unge er forudsætningen for gode faglige resultater, og for at de lykkedes i livet. Derfor prioriterer vi trivsel højt. Alle vores børn og unge skal udfordres fagligt, socialt og kulturelt, så deres potentiale udfoldes bedst muligt. Vores elever tilbydes udfordrende og varierede læringsmiljøer, hvor læring i fællesskabet er grundstenen for deres udvikling gennem hele deres opvækst.\nVirkeligheden skal ind i skolen, og skolen skal ud i virkeligheden\nMed initiativer som Åben Skole skaber vi nye rammer og betingelser for, hvordan virksomheder, foreninger, kulturliv mv. inddrages i den normale undervisning i grundskolen og i kvalificeringen af de unges valg af ungdomsuddannelse.\nVores grundskoler indgår i et struktureret samarbejde med det lokale erhvervsliv for at styrke den faglige kvalitet af erhvervspraktikforløb og for at bidrage til at kvalificerede elevernes uddannelsesvalg efter grundskolen og styrke virksomhedernes langsigtede rekruttering.\nFlere skal tage en erhvervsuddannelse\nAndelen af unge, der tager en erhvervsuddannelse, er lidt over landsgennemsnittet i Frederikssund. Alligevel skal flere unge tilskyndes til at tage en erhvervsuddannelse. Det skal en række nye initiativer hjælpe godt på vej.\nVi har et stærkt uddannelsesmiljø på Campus, der udover en række uddannelsesinstitutioner også huser kommunens Ungekontakt. Campus udvides de kommende år, så endnu flere – voksne som unge - kan tage en erhvervsuddannelse i Frederikssund. Vi har desuden indgået partnerskaber, der styrker det tværgående samarbejde ml. erhvervsliv, uddannelsesinstitutioner og kommune, og som også trækker på andre partnerskaber i regionen.\nSkolen er til for alle\nI den kommende tid styrker vi vores grundskoler, så endnu flere elever får gavn af den almene undervisning i vores grundskoler. Vi intensiverer arbejdet for, at børn der har brug for støtte – og deres forældre - hjælpes godt på vej i deres omgivelser og i mødet med kommunen. Borgerne mødes med en professionel tilgang med fokus på behov og mål.


Storcenter trækker store rabatter på dagen for genåbning tilbage | TV2 ØSTJYLLAND\nStorcenter trækker store rabatter på dagen for genåbning tilbage\nSelskab bag Randers Storcenter beklager, at der blev annonceret med klækkelige tilbud på hjemmeside.\nVIDEO: Hør hvad centermanager Lotte Vestergaard Skou fra selskabet DEAS A/S, der driver det østjyske shoppingcenter, havde at sige om de tilbud, som nu er blevet fjernet.\n11. maj 2020, kl. 07:52 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nNår Randers Storcenter mandag slår dørene op for kunderne, bliver det uden tilbud om rabatter på mellem 20 og 30 procent hos tre butikker.\nMandag morgen valgte centeret at fjerne annoncer på centerets hjemmeside, hvor kunder blev lovet klækkelige rabatter hos butikkerne Sportsmaster, Only og Deichmann.\nLæs også I dag åbner storcentrene - sådan kan det lade sig gøre\n- Der var kommet nogle tilbud op på hjemmesiden, som absolut ikke var i henhold til det koncept, som vi har valgt at køre under genåbningen. Så derfor har vi fjernet dem med det samme, siger centermanager Lotte Vestergaard Skou fra selskabet DEAS A/S, der driver det østjyske shoppingcenter, til TV2 ØSTJYLLAND..\nOg annoncerne er ganske rigtigt ikke længere at finde på storcentrets hjemmeside.\n- Vi reagerede hurtigt, da vi så det her til morgen, fortæller Lotte Vestergaard Skou.\nDer var tale om tilbud fra butikkerne Sportsmaster, Only og Deichmann.\nRegeringen har netop understreget, at centrene bør undgå slagtilbud, der kan tiltrække mange mennesker.\nAf Erhvervsministeriets retningslinjer for genåbning af shoppingcentre og stormagasiner fremgår det, at:\n"Stormagasiner og butikker tilknyttet hertil anbefales at undgå kø- og slagtilbud, aktiviteter og lignende, som kan skabe kødannelser og tæthed omkring enkelte områder i butikker".\nLotte Vestergaard Skou beklager, at der blev lagt annoncer med store tilbud ud på hjemmesiden.\n- Den mistforståelse beklager vi rigtig meget, og vi har haft en grundig information til alle vores marketingchefer rundt omkring i vores centre med det for øje, at vi kan byde vores kunder velkommen tilbage på en god og ordentlig måde, siger hun.\nSelskabet bag shoppingcentret oplyser, at der var tale om en misforståelse, og at annoncerne er trukket tilbage, fordi man hellere vil være på den sikre side i forhold til at efterleve retningslinjerne.\n- Vi følger retningslinjerne, som vi skal, og det er derfor, vi har opfordret til, at de her rabatter fjernes, siger hun.\nStorcentrene åbner, efter at Folketingets partier valgte at tage storcentrene med i fase 2 af genåbningen.\nBlandt andet er der fokus på at undgå kødannelse, imens butikkerne også bør sørge for at holde god håndhygiejne og indrette sig, så der er afstand mellem kunder og personale.\n* Centre og magasiner skal sørge for, at der er mindst fire kvadratmeter per person og to meters afstand mellem kunder.\n* Indretningen skal være sådan, at man undgår flaskehalse og sammenstimlen. Kø- og slagtilbud skal undgås.\n* Er der mulighed for at lave selvbetjeningsløsninger, anbefales dette.\n* Der skal sikres grundig rengøring og desinfektion af eksempelvis kasseapparater eller andre kontaktflader.\n* Fællesarealer som legesteder og loungeområder skal holdes lukket for ophold.\n* I det omfang, det er muligt, kan det overvejes at lave skilte med maksimalt antal kunder. Man kan også opsætte fysiske barrierer mellem kunder og personale.\n* Alle medarbejdere skal overholde Sundhedsstyrelsens retningslinjer om god hygiejne.\n* Det anbefales at instruere leverandører af varer i forebyggelse af smitte.\nKilder: Erhvervsministeriet, Beskæftigelsesministeriet. /Ritzau/


Vredens land (uforkortet) | Listen to Audiobooks On Demand | TuneIn\nVredens land (uforkortet)\nTara Courtney er et produkt af sit land. Hvid og opvokset i en rig og magtfuld familie, men med en følelse af, at de sorte i Sydafrika bliver uretfaerdigt behandlet. Det må føre til, at hun tager stilling - og hun vaelger at støtte de sorte, ikke mindst fordi hun forelsker sig i Moses Gama, en af de sorte ledere. Men denne kaerlighedshistorie bliver katastrofal for dem begge ...


P.O.D System | Mænd adidas Sko Grå/Volt - B37363\nP.O.D System Grå har en elastisk strømpe som overdel med tonet Three Stripe-branding til stede på sidepanelerne og sidder oven på en hybrid mellemsål, der består af Boost-dæmpning rundt hælen og en EVA-skumenhed langs fronten for yderligere komfort og en glattere bevægelse. En gummi ydersål i sort også giver ekstra holdbarhed. For at afrunde det hele kan man finde en stofhæl-fane rundt på ryggen, som er smagfuldt prydet med subtil Trefoil-branding.\nadidas Lacombe Dame Hvid/Grå/Hvid BD7609\nadidas Ozweego Hvid/Grøn/Hvid EF9627\nadidas Yeezy Desert Boot Mænd Oil/Oil/Oil EG6463\nadidas Nite Jogger Mænd Sort/Grå G26311\nadidas Yung-1 Mænd Grå/Collegiate Royal/Scarlet CG7127\nYou're reviewing: adidas P.O.D System Mænd Grå/Volt B37363


Mindeord – Jørn Rex | Konservative Roskilde\nMindeord – Jørn Rex\n13/10/2018 /i Nyheder/af Klaus Bang\nI det smukkeste solskin sagde vi fredag fra Gundsømagle Kirke et smukt farvel til Jørn Rex, der i flere år har været aktiv i Det Konservative Folkeparti – først i Gundsø vælgerforening, og siden kommunesammenlægningen i Roskilde vælgerforening.\nJørn var sammen med sin Birgit nogle af ildsjælene i Gundsømagle. Udover den nye Holmehøj-udstykning, der netop nu trækker nye borgere til kommunen, etablerede parret i 1988 lægehuset i Gundsømagle, der er indrettet i Birgits barndomshjem som 4. generation på gården.\nOg de har fundet på mange andre gode ting – ikke mindst fordi Jørn var projektmager af Guds Nåde. Han havde altid gang i et eller andet. Og altid noget, der betød noget godt for andre.\nDet var efter min mening derfor ganske velfortjent, at jeg sidste år indstillede dem til prisen som “Årets Borger 2017”. Desværre fik de ikke prisen – men jeg er glad for, at Jørn nåede at opleve, at vi er mange, der sætter pris på deres ufatteligt positive sind og altid gode humør. Og vi ved godt, at uden Birgit, så kunne Jørn ikke nå alt dét, han ville sætte i gang – så det var en fælles pris-indstilling af de to hjertevarme mennesker, som vi tydeligt kunne se kærligheden blomstrede imellem – år efter år.\nJørn blev 80 år. Det kunne man ikke se på ham. Han holdt sig ufatteligt godt – og var også åndsfrisk til det sidste.\nDer bliver tomt i hjemmet på Hyldetoften nu. Men heldigvis har Birgit de næste tre generationer omkring sig. Og sammen med Odd Fellow-brødrene, partifællerne, vennerne og hele lokalsamfundet omkring sig håber jeg, at Birgit og familien kan mindes Jørn på en måde, hvor sorgen er til at bære – og gå fremtiden i møde vel vidende, at han efterlader smil og respekt omkring sit liv her i lokalsamfundet og på jorden.\nPå den konservative byrådsgruppes, Det Konservative Folkepartis og egne vegne vil jeg gerne sige tak til Birgit og familien for lån af Jørn – og hans idéer, viden og foretagsomhed, mens han var her.\nÆret være Jørn Rex’ minde.\nhttp://roskildekonservative.dk/wp-content/uploads/2015/01/default-post-thumb.png 253 380 Klaus Bang http://roskildekonservative.dk/wp-content/uploads/2015/01/konservative-main-logo_327-88.jpg Klaus Bang2018-10-13 15:20:362018-10-13 15:20:36Mindeord – Jørn Rex\nNaser Khader afløser Brian Mikkelsen Generalforsamling på Ragnarock


Kend hemmeligheden bag Adnan Sami's vægttab | DK.Hair-Action.COM\nJeg kan huske at lytte til Adnan Sami s hit sange fra albummet ”Tera Chehra” udgivet i begyndelsen af dette århundrede, igen og igen. Den sanger, sangskriver, pianist og skuespiller har en unik stemme og stil af sang, der kan vinde hjerter med det samme. Der er intensitet i hans stemme, som er det, der trækker os til hans sange. Men lidt vidste jeg, at den sorg han portrætteret i albummet var faktisk en projektion af, hvad der foregik i hans eget liv. Så meget, at depressionen førte ham til følelsesmæssige spise og vægtøgning. Han vejede 206 kg, kunne ikke gå eller sove ordentligt, og hans helbred var i kritisk form. Men denne viljestærke sanger tog kontrol over sit liv og reduceret sin vægt fra 206 til 75 kg på bare et år! For dem, der er nysgerrige efter at vide, hvordan han opnåede en sådan præstation, vil jeg dele Adnan Sami 's vægttab historie, som har inspireret mange. Først, lad os grave dybere ned i, hvad der skete, der førte til en sådan en eksponentiel vægtøgning og hvorfor han besluttede at tabe sig.\nHvorfor har Adnan Sami Gain Vægt\nPå grund af personlige årsager, Adnan Sami blev et offer for den mest almindelige psykiske lidelse-depression. For at komme over sin utilfredshed og frustration, begyndte han at spise komfort fødevarer fyldt med simple kulhydrater og usunde fedtstoffer. Faktisk begyndte han at spise usundt, selv når han var glad! Uden nogen workout rutine, Adnan Sami begyndte hurtigt at få vægt. Men hans kærlighed til mad var for stærk til at stoppe ham fra at spise usund mad. Da han debuterede i Indien som sanger og sangskriver, han vejede 206 kg!\nHvornår har Adnan Sami Beslut at tabe\nI 2005 Adnan Sami blev opereret for Lymphedema, som krævede ham til at være på sengeleje i tre måneder. Da han var overvægtig og havde fedt under hans muskler, dette fedt presset mod hans lunger og gjort vejrtrækning vanskelig. Det var på dette tidspunkt, at hans læger fortalte ham, at han ville leve kun seks måneder mere, medmindre han gjorde noget ved hans vægt problem. I et interview, Adnan Sami fortalt, hvordan hans far nægtede at tro, at hans fighter søn ville give op så let. Og det er da Adnan Sami besluttede, at det var en gør eller dø situation, og at han ville ikke give op uden kamp. Han fløj hurtigt til Houston og hyret en diætist til at starte sin vægttab rejse. Hans far og resten af familiens medlemmer støttede ham voldsomt gennem hele hans vægttab rejse.\nHvordan har Vægttab Journey Start?\nDen 6. Juni 2006, inden du starter sin kostplan, Adnan Sami spiste en kartoffelmos, tyksteg med en masse af smør, og en enorm cheesecake. Fra 7th juni 2006 begyndte han at følge sin kostplan. Han var på en low-carb og high-protein kost som foreslået af hans ernæringsekspert til at tabe et par pounds, før han startede sin træning rutine.\nAdnan Sami Vægttab Diet Plan\nEfter Adnan Sami gik gennem indledende lægeundersøgelse, hans ernæringsekspert snart afgjort, at Adnan Sami var en følelsesmæssige Æderen. Derfor foreslog han, at Adnan Sami være på en diæt minus brød, hvide ris, olie, sukker og alkohol. Han fik lov til at spise fisk, kyllingebryst, grøntsager, popcorn uden smør, og kogt impulser. Alt dette skulle fremstilles uden olie, smør eller overskydende salt. Han fik også lov til at forbruge kost ispinde, kost fudge pinde, og sukker-fri drikkevarer. Her er kost plan, der han fulgte.\nMorgenmad - 1 kop grøn te Frokost - Tandoori fisk og grøntsager salat med fedtfri dressing Aften Snack Popcorn uden smør middag - 1 kop kogt impulser eller pocheret kyllingebryst\nAdnan Sami motionsplan\nHans ernæringsekspert og læge gav ham grønt lys til at starte sin træning efter han mistede 40 pounds. Han hyrede Prashant Sawant, en fitness træner fra Mumbai, Indien. Prashant Sawant anbefalede Adnan Sami at gøre moderat tempo gå på løbebåndet. Efter Adnan Sami havde mistet et par mere pounds, han begyndte at løbe på løbebånd. Han har også forpligtet sig til 1 times cardio og vægttræning seks dage om ugen.\nAdnan Sami fulgte denne workout plan og spiste sundt for nogle flere måneder. Hver måned han mistede omkring 10 kg, og han kunne sove bedre, bevæge sig frit, gå og stå længere. Selv om hans vægttab var hurtig, han var under opsyn af fagfolk, som løbende overvåges hans fremskridt. Men bortset fra den konstante støtte fra de uddannede fagfolk, en masse skulle gøres ved Adnan Sami selv. Her er hvad han holdes for øje under hans vægttab udfordring.\nVægttab er ikke en nem udfordring at foretage. Hvis du er fedt, så husk, at folk kan gøre spydig bemærkninger, der kan nedbringe din motivation niveauer. Adnan siger, at hans første skridt til vægttab var at forstå, at det var på tide, at han gjorde noget for at skære dem pounds. Efter en livsændrende aftale med sin læge, Sami besluttede, at det var nu eller aldrig. Hans lægens ord havde gentaget i hovedet i flere dage, før han besluttede han havde at gøre noget ved sin vægt.\nOg der begyndte sin hårde og besværlig rejse at nå en ideel vægt. Han tilføjer også, at han følte ligesom at give op, men kæmpede hårdt ikke at lade noget afskrække ham fra stien. Uanset hvad folk eller kritikere siger, du har brug for at holde fokus på målet og være fast indtil du opnår det. Set realistiske og opnåelige mål for at holde dig på sporet og holde bestemmelsen fra vaklende. Dette er, hvad hjalp Adnan lave et gennembrud med sin vægt problem. Når han satte sin mening om at gå fra fede at slanke, Adnan flyttede til Houston for at fokusere på sit mål. En ernæringsekspert hjalp ham undersøge hans forhold til mad, og hvordan han kunne gøre sit mål til en realitet.\n2. Have vilje\nIntet virker stærkere end en vilje til at lykkes, og Adnan Sami vil sekund dette! Sangeren fortæller, at når han var fast besluttet på at tabe flab, hans næste mål var at forblive stærk gennem hele rejsen. Adnan læge rådede ham til at opretholde en streng diæt. Og sangeren måtte give et nej til nogle af hans livretter. Denne viljestærke sanger, der havde mange en personlig krise havde valgt at slugten på mad som en kilde til lettelse. Tilkaldelse styrken til at sige nej til den fristende junkfood var måske en af de mest vanskelige skridt for ham til at tage.\n3. Får du kreativ med øvelse regime\n”Min rejse fra fedt til at passe var simpelthen bemærkelsesværdigt,” vitser Adnan i et interview. Og hvorfor skulle det ikke være! Denne talentfulde musiker mistet flere pounds med ren og skær vilje og vilje. Men er det alt, hvad du behøver at gå fra flab til fab?\nUanset hvor strenge din kost er, medmindre du træner, tabe vil fortsat være en fjern drøm. Og dette var sandt i tilfælde af Adnan også. Ordentlig mad og kost, sammen med motion, var hvad der hjalp Adnan miste en kæmpestor 342 pounds, der forvandlet hans persona.\nUdøver var en hård opgave på grund af hans bulk-krop struktur, så Adnan begyndte med en streng diæt, der hjalp ham til at miste 90 pounds. Så ramte han løbebåndet. Dette hjalp ham tabe et par mere pounds. Ikke alene var han i stand til at sove og få op på egen hånd, men han begyndte også at føle sig meget bedre både mentalt og fysisk.\nKaste mere vægt Når han tabte, var der ingen at se tilbage. Sangeren lagt sit hjerte og sjæl i hans vægttab mål og udøves utrætteligt. En del af hans motion regime bestod cardio øvelser, et sæt tid på løbebånd og forskellige danseformer. Han gik også på lange ture, der var både afslappende og befriende.\nNogen har med rette sagt, at du er hvad du spiser. Så mens du får den beslutsomhed og grus for at få det rigtige, skal du sørge for du også se, hvad du spiser. Når du er på et vægttab mission, er det afgørende er at spise rigtigt og træffe sundere valg i hvert måltid. Gør dette indtil du når dit mål.\nI Adnan Sami tilfælde, han holder op med junkfood. Hans læge også rådede ham til at undgå fødevarer, der indeholder ris, brød, olie og endda sukker. Går fra en bunke af kød til en 85 kg normalt humant var ikke nogen let opgave. Adnan kæmpet hårdt for at modstå sin fristelsen til at binge spise.\nSalater og frugter udgjorde hans vigtigste kost, som blev suppleret med frugtsaft.\n5. Omgiv dig med positive mennesker\nDet er afgørende at sikre, at du har mennesker, der støtter dig, motivere dig, vejlede dig og hjælpe dig med at hoppe tilbage på sporet, når du synes at være ved at miste fokus. Folk omkring du bør være en kilde til inspiration for dig, så undgå dem, der er kritiske. Husk at tage kritik på en positiv måde, og lad det motivere dig og ikke være en grund for dig at omstrejfende fra din vej.\nAdnan havde sin egen sæt af sympatisører og familiemedlemmer, der bakkes ham, da han ud på denne nær umulig opgave for at miste over 500 pounds, han havde sat på i løbet af året af komfort spise for at bekæmpe depression. Ubøjelig støtte fra sine kære hjulpet denne urolige sanger få sit liv tilbage på sporet.\n6. Du må ikke miste fokus\nDer vil være dage, hvor du har tendens til at glide fra din tidsplan eller afvige fra dit helbred rutine eller øvelse regime; det er naturligt og helt menneske, hvis dette sker. Alle har slip-ups. Ideen er dog ikke at miste fokus på det større billede og for at komme tilbage på sporet så hurtigt som muligt.\nTillad dig selv at hengive en gang imellem for at undgå at spise sprees og cravings når du kommer ansigt til ansigt med læbe-afklapsning mad. Hver dag spørgsmål, så sørg for at have dine mål er klare og arbejde på at opnå det samme.\nHer er et par billeder af Adnan Sami Fat at passer rejse.\nAdnan Sami 's vægttab rejse var så utroligt, at det chokerede og inspirerede alle alle på samme tid. Han står vidnesbyrd om, at intet er umuligt at opnå i livet, hvis du bor fokuseret og arbejde hen imod dine mål. Så, kære, begynder at tage små skridt i dag, indtil du gør det til en vane at leve en sund livsstil. Alt det bedste!


I medgang og modgang – Be a runner\nHome/LØB, TRIATHLON/I medgang og modgang\nDer er altid to sider af en situation, og det er der også, når det gælder parforhold og træning. Som de fleste af jer nok ved, så træner både min kæreste og jeg selv op til Ironman København – og det har og giver stadig anledning til en masse fordele, men det er selvfølgelig ikke uundgåeligt at enkelte stridigheder opstår.\nSelvom titlen måske kunne antyde én ting, så skal jeg bare lige slå en ting fast, vi er ikke blevet gift 😀 Dog kan vi siges at være blevet gift med sporten og dét at dyrke triathlon. Men hvad har det egentlig haft af betydninger for vores forhold? Er alt en dans på røde roser, når to mennesker under ét tag skal få et forhold til at fungere, samtidig med at de også bruger utallige af timer på træning sammen? Både ja og nej.\nDet er måske lidt personligt og grænseoverskridende at skrive om mit forhold, men jeg synes også det er én side af mig der skal frem. Ikke mindst, så jeg også det er vigtigt overfor andre at pointere træningens følger, både på godt og ondt.\nDet er jo ikke nogen hemmelighed at valget om ville gennemføre en Ironman også indebærer en masse kompromiser og fravalg. Men helt fra start, har jeg og min kæreste haft mange snakke om, hvorvidt det ville være en god idé at vi begge skulle lave en i år, 2017. Ville vi kunne håndtere det, som de konkurrencemindet mennesker vi er? Kan vi holde hinanden ud, når det bliver hårdt og presset? Kan vi få det til at fungere at være kærester, men også træningsmakkere? Kan vi være der for hinanden på lige fod, både, når det går godt og når det går skidt?\nMit svar på disse spørgsmål, må overordnet være, at JA det har vi faktisk kunnet. Som et hvert andet par har vi selvfølgelig vores diskussioner og skænderier over dagligdagens små gøremål, men når det kommer til træningen så er det faktisk gået langt bedre end vi nok begge havde troet. Men det har også taget lidt tid at nå dertil. De første par måneder var der ingen problemer, vi synes begge det var fedt, at vi nu kunne bruge hinanden som træningsmakkere og lære af hinanden. Vi kunne se hinanden, fordi vi kunne ses samtidig med at vi trænede (perfekt kombi). Men så blev træningen intensiveret og så begyndte konkurrencemenneskerne at komme op i os. Stævnerne begyndte og det gjorde den mere udfordrende tid også. Ego’erne kom lidt (måske meget) op i os, og ja, som triatlet der er man egoistisk. Man har fokus på sig selv, ens træning og ens fremgang, og det kan være skide svært, når det bare kører for andre omkring én. Ligeså vel, som man kan ride på den fedeste bølge, når det går pisse godt for én og man føler man er foran. Denne effekt ramte desværre også os. Vi endte med ikke at træne så meget sammen, fordi vi blev negativt påvirket af hinanden. Den ene var glad, mens den anden var irriteret. Og det var meget på skift. Jeg var typisk irriteret over min elendighed til cykling og svøm, hvor min kæreste er meget bedre. Omvendt, var min kæreste irriteret over min fremgang i løb. Det er klart træningen tog vi med hjem i det ‘private’, aka. vi havde svært ved ikke at lade det påvirke vores forhold.\nMen. Som i ethvert andet forhold fik vi snakket ud om tingene, og vi fik gjort én ting klart, enten så var vi der for hinanden 100% i medgang og modgang eller også gennemførte vi ikke Ironman. Eller jeg ville i hvert fald trække mig, fordi jeg på en måde var gået ind på hans territorium. Han har jo lavet tre ironmans før! Og den snak den ændrede alting. Fra den dag (som nu er måneder siden), der har alting virkelig fungeret godt. Vi har trænet sammen, vi har grint over det, vi har hygget os med det – og vi har støttet hinanden. Fra den dag har vi lært at sætte utrolig meget pris på, at vi faktisk har en fælles hobby, som vi kan være sammen om. Det er en gave at vi kan dyrke tri sammen. Når den ene er nede, får den anden vedkommende op – og omvendt. Vi glæder os over hinandens sejrer og fremgang, og vi hjælper og agerer læge, psykolog, diætist osv. når tingene er op af bakke. Vi har lært at vi begge gerne vil det her – og vi vil det 120%. Vi har lært at træningen til Ironman er en rejse, som vi bare skal nyde og om 30 år kan se tilbage på med ét stort smil. Og det ved jeg vi gør!\nDet lyder måske super kliché, men dét at vi har valgt at gennemføre IM, KBH, sammen, det er noget der har gjort vores forhold stærkere og bedre. Det har krævet sine diskussioner, men det har sørme også medført mange (og endnu flere) fantastiske oplevelser og snakke. 🙂\nUndskyld for det lange indlæg, men jeg synes det er vigtigt at pointere at, “træn sammen, bliv sammen“. Det er noget om det citat, som bare rammer plet! 🙂\nBearunner\t2017-04-28T07:09:48+00:00\tapril 28th, 2017|LØB, TRIATHLON|\nJacob Riis 29. april 2017 at 12:11 - Reply\nKan din kæreste godt følge med dit høje tempo Camilla eller er du for hurtig til ham ? Måske kan han hjælpe dig lidt til Wings for Life i Dubai?\nBearunner 30. april 2017 at 18:52 - Reply\nHan kommer til at hjælpe mig til løbet 🙂


PressReader - BT: 2016-08-06 - En medalje vil vaere et mirakel\nEn medalje vil vaere et mirakel\nBT - 2016-08-06 - OL I RIO -\nDANSK CYKELSPORT SKAL, hvis den optimistiske målsaetning fra Danmarks Idraetsforbund skal opfyldes, levere én medalje under legene i Rio. Men der er i udgangspunktet ingen grund til at forvente, at den allerede falder i dag, når vi skal have uddelt et af OLs fineste saet medaljer i herrernes landevejsløb i cykling.\nDen, medaljen altså, skal falde på banen. En medalje i dagens OLløb vil vaere en vildt overraskende appelsin at maerke i sin turban.\nFor Danmark er dårligt nok en farlig outsider, som tingene står forud for det løb. JEG KIGGER STADIG langt efter Michael Valgren, der i foråret beviste sig i Ardennerklassikerne Amstel Gold Race og Fleche-Wallonne, og fornemmelsen af at Valgren skulle have vaeret med i Rio, er kun blevet staerkere af at se ham i Tour de France og senest under Danmark Rundt.\nDet, vi har set fra ham i 2016, er, at han er ved at blive en moden og voksen cykelrytter med både poweren og intelligensen til stadig at leve i en finale på den anden side af 230-40 kilometer.\nDet er sådanne cykelryttere, man skal have med til store mesterskaber som et OL, og det er i øvrigt den evne, han de kommende år skal ud og forbedre og forfølge hos Astana. HER BLIVER HAN holdkammerat med Danmarks OL-kaptajn, Jakob Fuglsang, der også før – i både Amstel og Liège-Bastogne-Liège og ved et enkelt VM – har demonstreret, at han selvfølgelig er en selvskreven og rigtig dansk kaptajn til et OL.\nMen for mig kom Fuglsang så tvivlsomt ud af Tour de France, at man kun kan se tilsvarende tvivlsomt frem imod, om hans arbejde med at toppe formen til netop dette løb har vaeret genial eller skudt helt forbi.\nDet er vel nogenlunde lige rimeligt at håbe og tvivle på Fuglsangs muligheder i Rios gader.\nOg det er umuligt at se bort fra det faktum, at Jakob Fuglsangs karriere mildt sagt ikke er praeget af sejre. Han har altid haft meget svaert ved at afgøre tingene, når han har siddet i sine finaler og kørt flotte løb, og han har selv ofte talt aerligt om, at netop det element selvfølgelig er en ting, der irriterer ham. EGENTLIG HAR DANMARK de seneste 10-15 år vaeret ganske dygtige til at lave gode resultater i herrernes store mesterskabsløb, også selv om holdet som oftest har vaeret ganske lille. Jeg husker Jakob Piil med en overraskende 6.-plads ved VM i Madrid i 2005. Matti Breschel var der med både bronze og sølv ved VM-løb i slutningen af 00’erne og igen med en VM-fjerdeplads i Spanien i 2014. Chris Anker lavede et godt OL i 2008, og Fuglsang har lavet fornuftige placeringer ved VM i 2013 og OL i 2012. Men tendensen har også vaeret, at danskerne – efter at Matti Breschel har ramt en karrierenedtur, der ser ud til at vaere blevet en halvpermanent tilstand – ikke har vaeret inde og røre rigtigt ved medaljerne. Det vil vaere et lille mirakel, hvis det sker i dag. Fuglsang er en klasserytter, der er god på de lange distancer, men han får brug for, at alt spiller. Han får brug for at kunne gemme sig så laenge som muligt, og så får han brug for, at Chris Anker Sørensen, der engang havde Danmarks bedste dieselmotor i de lange løb og var en uvurderlig hjaelp i Matti Breschels storhedsår, finder sit gamle jeg frem og kan hjaelpe ham helt frem til finalen. Men her formoder jeg stadig, at vaeddeløbet viser sig at blive for vildt og med for meget punch i pedalerne til, at Fuglsang kan vaere med på en rute, der beskrives som ekstremt hård. BENJAMIN MUNK LUND, BTs SPORTSCHEF


Farvel til Navas og Bale\nSkrevet af Jesper. Udgivet søndag, 19. maj 2019 10:35\nDet er blevet sidste spilledag i LaLiga for denne gang og det gør sig særligt gældende for to store Real Madrid-profiler, som til sammen har vundet 7 CL-titler, nemlig Keylor Navas og Gareth Bale.\nDe spiller i dag deres sidste kamp i Real Madrid-trøjen efter på godt og ondt at have været med til at præstere den største klub-præstation i fodbold-historien, som de 3 CL-titler er. Denne sæson har dog været ekstra hård for dem og de har måttet konstatere, at de ikke længere er en naturlig del af startopstillingen, hvilket medfører at de nu må forlade klubben, som skal gennem en større fornyelses-proces på spillerfronten.\nKeylor Navas er uden tvivl den mest afholdte af de to spillere, men han har stået i skyggen af Thibaut Courtois, som man har valgt at arbejde videre med som førsteholdsmålmand og for at undgå en ulidelig målmands-debat i den kommende sæson, må costaricaneren væk.\nGareth Bale er mere omdiskuteret, men det kan ikke diskuteres, at han trods alt har været tone-angivende i en række finaler i sin tid i klubben, men en lang række skader har gjort, at han aldrig har fundet fodfæste i klubben og denne sæson har været decideret katastrofal for waliseren, som undervejs også har haft sine kontroverser med først Santiago Solari og siden Zinedine Zidane.\nZidane vælger formentlig at give dem begge spilletid, så de kan få lejlighed til at sige ordentligt farvel til Estadio Santiago Bernabéu.\nVi har 2292 gæster og


Destinationer Italien Toscana Siena Massimo\nHvor er det Massimo?\nRundt om Massimo\nFra € 157 per day\nFra € 1100 Per uge\nMassimo Denne villa er en del af Montestigliano, Der er 11 ejendomme her.\nEr Massimo perfekt til dig?