�konomiudvalget: Protokol for m�de Mandag den 07-11-2011 kl. 15:00\n�konomiudvalgetMandag den 07-11-2011Referat\n169\tDigitalisering og digitaliseringsprogrammet i Gribskov Kommune\n170\tKanal- og Servicestrategien\n171\tIT infrastruktur og IT organisation\n172\tEtablering af �7 arkiv i Gribskov kommune\n173\tStatus for borgerbetjeningen i Servicecenter\n174\tRS3 - 2011\n175\tL�negaranti Gribvand Spildevand samt fremtidig opkr�vning af garantiprovision\n176\tForslag til kommuneplantill�g nr. 14 for �rby og det byn�re landomr�de\n177\tForslag til Lokalplan nr. 556.01 for �rby\n178\tForslag til kommuneplantill�g 12 for rammeomr�de 2.C.02 - godkendelse til offentlig freml�ggelse\n179\tGodkendelse af forslag til lokalplan 315.12 for m�de- og forsamlingssal i Gilleleje til offentlig freml�ggelse\n180\tPlanstrategi 2012 - godkendelse af forslag til offentlig freml�ggelse\n181\tOvertagelse af areal ved Helsinge Renseanl�g\n182\tAnl�g af sti mellem Gr�sted og Helsinge (till�gsekspropriation)\n183\tAffald: klare s�kke p� genbrugsstationen\n184\tGilleleje Havn - Overenskomst fra 2001\n185\tMovia specialk�rsel - orientering om proces\n186\tProduktionsskole - neds�ttelse af bestyrelse\n187\tAns�gninger - Erhverv Gribskov. Julebelysning i 2011 og 2012\n188\tAns�gning - Erhverv Gribskov. Tisvilde Juleby 2011 og 2012\n189\tAns�gning - Erhverv Gribskov. Kulturn�tter i Helsinge og Gilleleje 2012\n190\tJens Bo Larsens Mindelegat\n191\tForl�ngelse af kontrakter for indsamling af dagrenovation\n192\tAffald: Spandeudbud - opsamling af biologisk- og sorteret restaffald\n193\tForberedelse af salg af bygninger - udlejning af areal.\n194\tForberedelse af k�b af fast ejendom.\n195\tNy sv�mmehal - driftsform\n196\tKommunaldirekt�rstillingen 2012\nJan Ferdinandsen B�rge S�rensen\nFlemming M�ller Bo Jul Nielsen\nJannich Petersen Kim Valentin\nMorten J�rgensen m�dte kl. 15.40 og deltog ikke i punkterne fra m�dets start til og med 173.\nKommunal �konomisk Forum (KL arrangement) 12. - 13. januar, �U kan tilmelde sig.\nM�de afholdt med Nordea om l�neportef�lje mm., f�lges op.\n169. Digitalisering og digitaliseringsprogrammet i Gribskov Kommune\n85.00A50 - 2011/31658\nBaggrunden for at arbejde med digitalisering i Gribskov Kommune er de vedtagne nationale digitaliseringsstrategier der har til form�l at hj�lpe det offentlige Danmark og kommunerne p� rette f�lles vej hen mod at blive en offentlig sektor hvor digitalisering skal vinde stadig st�rre indpas og sikre effektiviseringsgevinster. Grundlaget for arbejdet i Gribskov Kommune er s�ledes den f�lles kommunale digitaliseringsstrategi\nden f�lles kommunal digitale handleplan\nden f�lles offentlige digitaliseringsstrategi\nden f�lles kommunale e2015 - handleplan\nAlle strategierne har fokus p� �ndret service og effektivisering som m�l for �nsket om �get digitalisering i det offentlige Danmark\nArbejdet med digitalisering er pr�get af den samfunds�konomiske situation som Danmark befinder sig i; det er givet at der fremover bliver f�rre h�nder til at opretholde borgernes forventning til samme og/eller bedre kommunale service, der m� derfor ske en effektivisering af sagsbehandlingstider m.v . Samtidig er der et vedvarende behov for �konomisk effektivisering hvilket betyder, at der er store forventninger fra regeringens side til at kommunerne i de kommende �r henter massive effektiviseringsbesparelser ind via digitaliseringsarbejdet. Derfor er bloktilskuddet allerede besk�ret og det vil de kommende �r blive besk�ret yderligere. Kommunerne forventes at skabe �konomisk r�derum med 2 mia om �ret i 2015 og fremefter gennem effektiviseringer\nRegeringen har med den f�llesoffentlige digitaliseringsstrategi gjort klart at enkelte kommunale opgaver allerede fra 2012 kun skal kunne behandles digitalt. Hvert �r frem t.o.m 2015 vil der komme flere opgaver til. Rammerne for kommunerne er dermed sat og kommunerne har f�et nye muligheder at agere indenfor.\nI Gribskov Kommune arbejdes der m�lrettet med digitalisering som en af flere metoder til effektivisering i kommunen og �ndret servicering af borgerne. Der arbejdes med fokus p� de mange tiltag der er i strategierne ud fra et effektiviseringssynspunkt, hvor m�let er at "plukke de lavth�ngende frugter" hurtigst muligt\nDette arbejde udf�res i t�t samarbejde med fagomr�derne, hvor der gennem de sidste �r er skabt en ramme omkring omr�derne, hvori det er muligt at arbejde strategisk med bl.a. digitalisering. Dette er bl.a. en af effekterne ved at fokus p� IT i de sidste 3-6 �r er �ndret fra ikke at v�re strategisk for den samlede kommune til at v�re en del af den forretningsm�ssige strategi hvor der er fokus p� sammenspil mellem IT og forretning ogs� kaldet IT-Governance\nEt af de samarbejder det konkret har resulteret i er, at der i administrationen har udarbejdet overblik over de samlede indsatser (se bilag 5 ) der er dels i de f�lles strategier og dels i Gribskov Kommune. Dette overblik viser de mange opgaver/tiltag der ligger foran os, herunder de mange skal-opgaver der er p� digitaliseringsomr�det. Nogle af tiltagene er nationale og andre er lokale. Samtidig er der en lang r�kke opgaver under de forskellige fagomr�der som skal i gangs�ttes og endelig udpeges en lang r�kke tiltag som det anbefales vi arbejder med. F.eks. er der krav om at vi i 2012 indf�re ny digital l�sning til flytning, opskrivning til FO, bestilling af nyt sundhedskort. Alle tiltag kan se i det vedlagte bilag med de samlede indsatser (Bilag 5)\nKonkret vil der ske en prioritering af de mange tiltag i t�t samarbejde med fagomr�derne og udvalgene, bl.a. ud fra et effektivisering synspunkt, da der ikke er afsat midler til indf�relse af disse tiltag i kommunen. Organisering af digitaliseringsarbejdet i Gribskov Kommune:\nFor at arbejde bedst muligt med digitaliseringen i Gribskov kommune er der besluttet at igangs�tte et digitaliseringsprogram med 6 spor der har fokus p� hvert sit omr�de, her t�nkes ikke fagomr�de i tradition forstand men omr�de indenfor digitalisering. Der er nedsat f�lgende spor i digitaliseringsprogrammet: Arkitektur\nDokumentation og informationsh�ndtering\nKanal- og servicestrategi\nProgrammet har nu v�ret i gang i i 2011 og det har vist sig at det giver god nytte at arbejde med digitalisering som et f�lles program for den samlede organisation fremfor at se det som et egentligt IT-projekt. Programledelsen varetages i IT-organisationen.\nAlle spor arbejder med en lang r�kke opgaver/projekter hvoraf nogle af resultaterne er repr�senteret p� denne dagsorden i form af opl�g til kanal- og servicestrategien samt overblik over digitale tiltag. Derudover arbejdes der med et st�rre kompetenceudviklingstiltag for samtlige ansatte i Gribskov Kommune omkring korrekt dokumentation og systemanvendelse. Samtidig kommunikeres der s�vel internt i kommunen som ud til borgerne omkring de mange tiltag og muligheder. Der s�ttes derfor ogs� s�rligt fokus p� kommunens hjemmeside, hvor selvbetjeningsmuligheder vil f� en fremtr�dende plads p� forsiden. Det vil tydeligt fremg� hvilke ydelser der kan l�ses digitalt hjemmefra, ligesom det formidles at der kan hentes bistand til digital betjening i kommunens borgerbetjening (Servicecenter). Hjemmesiden vil samtidig blive koblet t�ttere til det f�llesoffentlige tiltag borger.dk, hvor generelle tekster vil blive sammenk�rt. Dette skaber ensartethed for borgerne og effektivitet i arbejdstid til opdateringsarbejde af oplysninger En af foruds�tningerne for, at alle disse digitaliseringstiltag kan igangs�ttes er IT-arkitekturen og her arbejdes der sammen med IT-drift om at sikre den bedst mulige og mest driftsikkere platform til afvikling af kommunens IT og dermed kommunens digitaliseringstiltag.\nEn stor del af disse digitaliseringstiltag kr�ver inversteringer, up-front betalinger eller som beskrevet tilpasninger idet DUT midlerne bliver justeret. Administrationen har derfor som det ogs� fremg�r af andre punkter p� denne dagsorden en del tiltag i gang for at kunne skabe finansielt rum for dette. Dette sker via udbud, indk�b via f�llesaftaler mm. hvorved der opsamles bel�b som skal v�re med til at finansiere tiltagene som for en stor del er obligatorisk, uden at kommunen kompenseres for disse. Samtidig er disse indsatser med til at underst�tte Byr�dets m�l at gennemf�re effektiviseringer p� den kommunale sagsbehandling.\nDer arbejdes s�ledes p� at sikre at Gribskov Kommune lever op til de nationale krav der er omkring digitalisering jvf. strategien. For at forf�lge m�let om fortsat effektivisering og �get mulighed for selvbetjening er det derudover m�let at Gribskov kommune kan give borgerne adgang til egne sager. Der arbejdes p� dette b�de rent IT-teknisk, og ogs� organisatorisk, da det stiller store krav til kommunens medarbejdere omkring korrekt dokumentation af alle sagerne jf ogs� punkt om arkivering. Arbejdet med at �bne for borgernes egne sager p�g�r i hele 2012 og der vil blive givet status p� senere udvalgsm�de. Lovgrundlag\nDer er mulighed for uddybende l�sning:\nBilag 1: den f�lles kommunale digitaliseringsstrategi\nBilag 2: den f�lles kommunale digitale handleplan\nBilag 3: den f�lles offentlige digitaliseringsstrategi\nBilag 4: den f�lles kommunale e2015 handleplan\nBilag 5: samlet overblik over digitale tiltag\nBilag 6: overblik over digitale tiltag fordelt p� omr�derne\nudvalget dr�fter og tager orienteringen om digitaliseringsarbejdet i Gribskov kommune til efterretning\nTiltr�dt. Frav�rende: Morten J�rgensen.\n170. Kanal- og Servicestrategien\n00.01.A50A26 - 2011/33194\nBaggrund: Kanal- og servicestrategien er en del af regeringens e2015 plan og den F�lleskommunale digitaliseringsstrategi, hvor det er besluttet at alle kommuner skal have en kanal- og servicestrategi der skal vedtages af Byr�det. Strategien skal sikre �get effektivitet og nedbringelse af omkostningerne til borgerkontakten. Den skal definere anvendelsen af de kommunikationskanaler, som kommune og borgere anvender i kontakten med hinanden, fx papirbreve, telefon, e-mail, digitale l�sninger mm. Samtidig omhandler strategien serviceniveauet for kanalerne imellem.\nI bilag freml�gges nu administrationens opl�g til Gribskov Kommunes Kanal og Servicestrategi. Strategien best�r af et strategisk hoveddokument og et metodedokument med v�rkt�jer og metoder til hj�lp til at udarbejde lokale kanalstrategiske handleplaner og/eller tiltag. Strategien der freml�gges til beslutning danner dermed den overordnede ramme for Gribskov Kommunes virksomheder. Den enkelte virksomhed skal p� baggrund af denne hver is�r udarbejde m�ls�tninger for og igangs�tte kanalstrategiske indsatser internt og i deres samspil med borger og deres kunder. Dette g�res med hj�lp fra metodedokumentet. som skal fungere som en v�rkt�jskasse der opdateres j�vnligt med relevant information og data. Dog vedl�gges forel�bigt metodedokument som orientering. Metodedelen tilbyder en r�kke v�rkt�jer fx inspirationskatalog over kanalstrategiske tiltag der er gjort rundt om i organisationen, definitioner af m�lgrupper, �rlig data fra tv�rkommunal t�lleuge, businesscasemetode, kanalpriser mm. Strategien kan p� den m�de hj�lpe omr�derne godt p� vej til at n� e2015 og m�l i de f�llesnationale strategier.\nKanal- og Servicestrategien skal med andre ord sikre at den enkelte enhed i Gribskov Kommune forholder sig strategisk til hvordan de vil kontakte og kontaktes af borgerne/brugerne og i forl�ngelse heraf hvordan de h�ster n�dvendige effektiviseringer og servicem�l via fokuseret kanalanvendelse. Samtidig giver strategien anledning til at afdelingerne unders�ger hvordan interne arbejdsgange kan effektiviseres. Nuv�rende henvendelsesm�nster:\nI Gribskov kommune fordeler borgerkontakten jf. t�lleuge 2010 sig s�ledes:\nPersonlig 66.1017,19 %\nDigital post, e-boks\nI alt hele GK, estimeret\nJf. KLs rapport om Kanalpriser i danske kommuner 2011 fordeler omkostningerne sig s�ledes:\nTotale omkostninger (Inkl. estimerede faste omkostninger)\nVariable omkostninger (arbejdstid inkl. omstilling mv.)Faste omkostninger (estimat)Variable + faste omkostninger\nSelvbetjening (aut.)0 kr.20 kr.20 kr.\nSelvbetjening (man.)20 kr. 20 kr. 40 kr.\nTelefon30 kr. 10 kr.40 kr.\nElektronisk post50 kr. 5 kr.55 kr.\nAlm. post50 kr.10 kr.60 kr.\nPersonligt fremm�de55 kr.20 kr.75 kr.\nDe fleste omkostninger til kommunens h�ndtering af henvendelser ligger i dag jf ovenst�ende figur. i de variable omkostninger – dvs. i medarbejdernes arbejdstid til ikke -digitale sagsgange. Det betyder, at der er et stort effektivisering potentiale ved at flytte flere henvendelser til digitale l�sninger, som ikke kr�ver manuelt arbejde\nFor at flytte borgere/kunder mod digitale l�sninger p� udvalgte ydelser er det n�dvendigt at t�nke i incitamentsstrukturer i form af servicedifferentiering der bevirker at borgere/kunder f�r en form for gevinst ved at bruge de digitale l�sninger. Der foresl�s f�lgende former for servicedifferentiering: Differentieret svartider afh�ngig af kanal\n(eksempel kan v�re 10 dage for breve og 7 dage for elektronisk post)\nMulighed for differentieret takster ved anvendelse af prioriterede kanaler\n(Roskilde kommune reducerer byggesagsgebyr med 500 kr n�r der ans�ges elektronisk)\nMulighed for at lukke kanaler, herunder at justere �bningstider\n(Fredensborg afviser papirpost fra 1. 1.12 og har lukket fredag , Halsn�s har indf�rt korte dage man-onsdag og lang dag torsdag)\nKontakthenvisninger direkte til digitale postkasse p� borger.dk - der hvor det giver mening Med v�rkt�jer til servicedifferentiering kan den enkelte enhed og den enkelte ydelse definere et serviceniveau, som giver mening for enheden/ydelsen. F�r den enkelte enhed v�lger at benytte sig af differentieret service skal valget underst�ttes af en vurdering baseret p� en business-case for kanalen. Enheden skal g�re sig klar om det giver mening at flytte borgerne til den �nskede kanal. For hver ydelse og for hvert omr�de er en individuel vurdering n�dvendig, derfor giver det mening at vedtage en generel mulighed for at anvende servicedifferentiering og ikke fra centralt hold definere hvilke eksakte kanaler der skal defineres med hvilke eksakte serviceniveauer.\nDet anf�res i strategien at vedtagelsen at den �nskede servicedifferentiering i den enkelte enhed skal bringes op for det relevante politiske udvalg til beslutning f�r det gennemf�res i praksis.\nBilag 1: >> Kanal- og servicestrategi 2012-2015\nBilag 2: >> V�rkt�jskasse\nBilag 3: >> Eksempler p� servicedifferentiering\nAdministrationen indstiller til �konomiudvalget, at anbefale Byr�det\nat Kanal- og Servicestrategi som forelagt vedtages\nat Metodeafsnittet dr�ftes og tages til efterretning Beslutning\nTiltr�dt. Venstre tog forbehold.\nFrav�rende: Morten J�rgensen.\n171. IT infrastruktur og IT organisation\n85.15.00A00 - 2011/33210\nI Gribskov Kommune er IT-organisationen etableret med det form�l at skabe tv�rg�ende IT-l�sninger, samlet driftsafvikling af IT-systemer, �get IT- kompetence i hele organisationen, samt at v�re i kontinuerlig dialog med de forskellige sektoromr�der omkring deres mere sektorspecifikke IT-anvendelse. IT-organisationen har over de sidste 6 �r gennemg�et en stor forandring; fokus er �ndret fra en IT-teknisk vinkel til controller/r�dgiver rolle der styrer forhandlinger med leverand�rer, skaber integrationer mellem systemer og skaber samspil med de andre dele af organisationen. Som det ogs� fremg�r af andre dagsordenspunkter er IT i takt med den voksende kompleksitet i den offentlige sektor ogs� blev mere komplekst og dermed mindre og mindre IT-teknisk p� hardware niveau.\nI de sidste par �r har arbejdet i forhold til det �konomiske aspekt dels haft som m�l at nedbringe de direkte omkostninger ifht licenser, telefonforbrug mm. Dels er der arbejdet fokuseret med at nedbringe de store investeringer som typisk sker hvert fjerde �r. M�let har v�ret at sikre et mindre investeringsbehov i disse 4 �rs b�lger.\nDrift af den grundl�ggende platform for IT i Gribskov Kommune IT organisationen driver samtlige kommunens systemer og applikationer centralt i et samlet servermilj� inkl kommunens undervisningssystem for folkeskolerne. M�lene med et centralt servermilj� er at sikre effektivitet i opgavel�sningen for driftsmedarbejderne og samtidig f�rrest muligt afledte udgifter til nedk�ling, sikkerhed i adgange mv. Denne centrale tilgang medvirker samtidig til at de kommunale services i de kommunale bygninger og hos medarbejderene derhjemme er nemmest muligt tilg�ngelig.\nDen grundl�ggende platform (som p� nuv�rende tidspunkt bygger p� Citrix teknologien) fungerer med ganske f� undtagelser som indgangsvejen for samtlige administrative brugere i kommunen. Derved sikres at alle systemer kan vedligeholdes centralt og der i meget lille grad er behov for assistance til systemopdateringer mv p� den enkelte pc. Citrix platformen sikrer dermed minimum af brugeradministration p� systemniveau. Der driftes i �jeblikket ca 100 systemer via citrix platformen. Ca halvdelen af servermassen k�rer virtualiseret som er en meget anerkendt teknologi/metode som sikrer en h�j grad af fleksibilitet ift nye programmer som skal afvikles, samt at der sker en bedst mulig pladsudnyttelse og lavest muligt str�mforbrug til drift af serverne, som dermed er medvirkende til at der er en h�j grad af fleksibilitet, samtidig med at der sikres tilsvarende lavere driftsomkostninger.\nAfpr�vning af outsourcing af servermassen via et SKI miniudbud Serverrum og det tilknyttede k�lesystem er af �ldre dato, hvilket medf�rer hyppige reparationer. Tilsvarende er serverparken over 5 �r gammel. Levetiden for servere ansl�s normalt til ca 4 �r hvorefter der typisk ikke l�ngere �konomisk fordelsagtigt kan tegnes service p� disse. I 2011 hvor de belastede �konomiske rammer har v�ret rammes�ttende, og hvor IT omr�det i k�levandet p� strukturreformen og dens investeringer har haft store afskrivninger, har udskiftningen har v�ret udsat p� trods af alderen. Det har v�ret vurderet som forsvarligt at udskyde udskiftningen. Serverparken er dog nu s� aldrende at den skal gennemg� gennemgribende udskiftning i 2012. Dette giver anledning til afs�gning af markedet for hosting af servere hos en ekstern udbyder. Det vurderes at der ved en decentral hosting aftale kan spares udgifter til k�ling, str�m og indk�b, da udbyder kan indhente stordriftfordele p� disse elementer modsat Gribskov Kommune som enkeltst�ende enhed. Der arbejdes derfor i efter�ret 2011 og for�ret 2012 med at gennemf�re et miniudbud under SKIs ramme aftaler hvor det afs�ges om der kan hentes �konomiske gevinster ved en udliciteret l�sning. Det beskrives i udbuddet at der �nskes videst muligt grad af virtualisering for at sikre pladsfleksibilitet, samt at de tilbudte serverfaciliteter skal modsvare de behov der vil v�re g�ldende de kommende �r, hvor �get grad af digitalisering, elektronisk journalisering samt systemudvikling vil s�tte store krav til de kommunale IT ydelser. Bruger- og udstyrssupport\nIT organisationen udf�rer udover driften af samtlige systemer den daglige brugersupport, brugeroprettelse og nedl�ggelse. I alt supporteres ca 2900 administrative brugere og 3900 skoleelever. Brugerhenvendelserne styres gennem et s�rligt helpdesk service system hvor alt registreres. Der har v�ret arbejdet intensivt med systemet og brugernes anvendelse af dette for at sikre bedst mulige svartider og stringens i sagsbehandlingen. Der oprettes nu ca 7000 helpdesk sager om �ret - svarende til ca 30 sager om dagen (baseret p� 230 hverdage �rligt). Derudover indk�ber og supporterer IT organisationen samtlige telefoner, abonnementer til disse, pc'ere og tilh�rende bredb�ndsforbindelser i kommunen. Der er ca 850 mobil og abonnementer og ca 830 bredb�ndsabonnementer. Antallet af administrative pc'ere er pt 1600 og antallet af undervisningspc'ere er 1400. Indk�b af samtlige komponenter er lagt ind under IT organisationen for at sikre dels stordriftsfordele samt overholdelse af indk�bsregler jf kommunens indk�bspolitik, dels at PC'erne bliver sat op rigtigt s�ledes at de kan afvikle de supporterede programmer. Der oprettes nu 1150 bestillings/reparationssager om �ret - svarende til 5 om dagen (baseret p� 230 hverdage �rligt). Afregning og incitamentsstrukturer\nIT organisationen har fungeret i hele Gribskov kommunes tid som et resultatcenter, og her ved indgangen til 2012 bringes de sidste elementer i resultatcenter p� plads. Det betyder at afdelingerne bliver afregnet for IT anvendelsen. Dette skal skabe bedre overblik for hele organisationen over hvor og hvordan omkostningerne til IT genereres samt skabe incitament til l�bende at forholde sig til egen enheds forbrug af IT udstyr mv. Afregningen vil finde sted efter forskellige metoder; Systemudgifter, basisafregning for adgang til medarbejderportal, mail og kalender, helpdesk, sametime. Udgifterne er v�gtede for den enkelte afdeling efter antal medarbejdere og tyngde af brugen af systemerne, afregnes �rligt. Derved skabes incitament til at registrere korrekt antal medarbejdere Antal pc'ere, mobiler, fastnet der benyttes i afdelingen samt udstyr der bestilles l�bende. Afregnes for hver enhed efter forbrug. Derved skabes incitament til at forholde sig til m�ngden af n�dvendigt udstyr. Alle mobilabonnementer der er tilknyttet afdelingen samt de samtaleudgifter der knytter sig til abonnementerne betales fremover direkte af afdelingerne, derved skabes incitament til at overv�ge forbrug Print og forbrug af toner afregnes som hhv �rlig leasingydelse og direkte afregning efter forbrug. Resultatstatus\nResultatstatus III for IT organisationen vedl�gges som bilag 1. Status er den f�rste der l�gges frem for �U fra IT. Status viser at IT organisationen p� alle fokusomr�der f�lger planen og at der arbejdes fokuseret med at sikre den fortsatte stabile drift, men ogs� at skabe daglig dialog og sammenh�ngskraft med organisationen som helhed.\nBilag 1: Resultatstatus 3 2011 for IT Indstilling\nudvalget tager orienteringen om IT infrastruktur og IT organisation til efterretning\nat Resultatsstatus 3 tages til efterretning\nTiltr�dt med tilf�jelse, at sagen om skole-it supplerende vil blive taget op som sag, i B�rneudvalget og sendt til �konomiudvalget.\n172. Etablering af �7 arkiv i Gribskov kommune\n85.08.05P00 - 2011/21135\nMed arkivloven fra 2003 blev det lovpligtigt for kommunerne, at aflevere en kopi af bevarings-\nv�rdige data fra de bevaringsv�rdige elektroniske arkivsystemer, til et offentligt arkiv.\nGribskov kommune skal derfor have truffet beslutning om, hvilket offentligt arkiv vores elektroniske arkivsystemer skal afleveres til.\nVi har i Gribskov kommunes arkiver sager, der i f�lge persondataloven skal kasseres efter en vis �rr�kke samt sager der kan kasseres n�r der ikke l�ngere er administrativt eller retligt brug for dem. Endvidere har vi, som kommune, bevaringspligt p� en lang r�kke sager.\nGribskov kommune har i dag 3 systematiserede papirarkiver for hhv Helsinge kommune, Gr�sted-Gilleleje kommune samt Gribskov Kommune. Derudover varetager Gribskovs lokalarkiv administrationen af det gamle kommunearkiv fra f�r 1970.\nF�rste skridt til at give borgerne adgang til egne oplysninger.\nSom led i forberedelserne til at give borgerne adgang til egne oplysninger, t�mmer og arkiverer vi vores ESDH baser for at starte p� en frisk med en ny struktur.\nForm�let er, at muligg�re borgernes adgang, med data fra 2012 og frem.\nVisionen om at lade borgeren f� adgang til egne oplysninger kr�ver 3 ting\n1.\tat borgerens dokumenter ligger de rigtige steder i systemet, s�ledes de kan genfindes\n2.\tat en borgers dokumenter udelukkende indeholder oplysninger om den p�g�ldende borger\n3.\tat enkeltssagsprincippet overholdes\nVi vil dermed sikre, at s� mange sager som muligt bliver journaliseret korrekt, s�ledes at:\ngenfindig er mulig fremover\nkassation kan automatiseres og dermed skabe st�rre overskuelighed i systemerne\nder frig�res plads samt de fremtidige afleveringsversioner til arkiv bliver s� billige som muligt\nGribskov kommune er forpligtet til at sikre, at de data vi nu arkiverer, opbevares p� en s�dan m�de, at de p� et senere tidspunkt kan afleveres til et offentligt arkiv. Det er i f�lge LBK nr 1035 21/08/2007 (Arkivloven) muligt for kommuner at etablere et offentligt arkiv, et s�kaldt �7 arkiv til varetagelse af denne opgave\nI bilag vedl�gges vedt�gter for �7 arkiver. Disse freml�gges til beslutning som grundlag for etablering af et �7 arkiv i Gribskov Kommune\nVed etablering af et �7 arkiv �nsker administrationen at udvide kommunens kompetenceniveau til at kunne modtage og opbevare Gribskov Kommunes elektroniske arkiver med det form�l at sikre en smidig arbejdsgang for administrationen fremadrettet. Dette skal ske ved hj�lp af nem adgang til arkivet og ligeledes skal det sikre kommunens borgere en lokal tilgang til kommunens arkiver.\nDet er forbundet med omkostninger, at foretage en aflevering af vores arkiver til Statens arkiver:\nElektroniske arkivalier kr. 16,28 - pr.gigabyte pr. �r, Papirarkivalier kr. 1.818,- pr. hyldemeter arkivalier, samt kr. 689,- pr. time brugt til udarbejdelse af afleveringsbestemmelser, test samt opstilling og registrering i magasinerne.\nDer er lige nu ikke yderligere �konomi forbundet med at etablere et �7 arkiv end de ressourcer vi i dag allerede anvender p� omr�det.\nLovbekendtg�relse nr. 1035 af 21. aug 2007\nBilag 1: >> Bilag 1 �U 01.11.2001 Vedt�gter for �7 arkiv\nBilag 2: >> Bilag 2 �U 07.11.2001 Bilag til �7 arkiv\nAdministrationen indstiller til �konomiudvalget at anbefale Byr�det, at: Der etableres et � 7 arkiv i Gribskov Kommune\nVedt�gter for �7 arkiv som forelagt vedtages\n173. Status for borgerbetjeningen i Servicecenter\n00.01.A26A26 - 2011/34898\nBaggrund B�de p� lokalt og nationalt plan er der i l�bet af de seneste �r sket v�sentlige �ndringer og udviklingstiltag der har betydning for borgerbetjeningen i Gribskov Kommune. Herunder oml�gning af serviceomr�der i statslige centre, digitalisering som landsd�kkende indsats, og generelt behov for vedvarende effektivisering). Derfor har administrationen tidligere fremlagt visioner for fremtidig borgerbetjening i Gribskov Kommune. Her fremgik f�lgende 3 m�l for arbejdet: Udvikling af klare principper for fremtidens borgerbetjening i Gribskov Kommune, fokus p� fremtiden principper for god service i form af selvbetjeningsl�sninger og bistand til disse. Fysisk Indretning af henvendelsescentret der underst�tter principperne, herunder borger pc'ere og nummerstander\nUddannelse af medarbejdere s� de bedst muligt kan st�tte borgerne i brug af selvbetjeningsl�sninger, herunder de nationale tiltag i form af Nem-ID og borger.dk\n�ldrer�d og handicapr�d har v�ret h�rt og der er tidligere redegjort for kommentarer i sag 2010/33275\nArbejdet med servicebegrebet og tilrettel�ggelsen af ydelserne i borgerbetjeningen kobler sig til digitaliseringsprgrammet og kanal- og servicestrategien og der gives nu status for arbejdet. Alle henvendelsesm�nstre og omr�der er kortlagt og der er udarbejdet plan for hvilke ydelser der med fordel kan l�ses ved borger pc'erne, samt hvilke visiterende sp�rgsm�l der skal gives f�r borgerne kan betjenes p� de ydelser hvor der sker personlig betjening. Der er s�ledes fastlagt principper for hvilke ydelser der betjenes som selvbetjening og hvilke der fortsat afvikles som personlig betjening. Der er fastlagt princip om at det altid er muligt at f� hj�lp til selvbetjening ligesom der er fastlagt, at borgere der vurderes ude af stand til selvbetjening f�r den forn�dne hj�lp ved personlig betjening. I september er der implementeret touchsk�rms stander der sikrer, at borgerne selv kan tr�kke et nummer. Systemet sikrer visitering af borgeren og visiterer direkte til hhv personlig og selvbetjening. Samtidig er betjeningsomr�det indrettet med borger pc'ere fremfor den tidligere runddel. Alle medarbejdere er nu fuldt uddannede digitale ambassad�rer og kan alle nu varetage funktionen som IT guide. En guide funktion der hj�lper borgerne til at forst� alle offentlige digitale ydelser og hj�lper til at benytte dem n�r dette er n�dvendigt. Borgerbetjeningen er nu bemandet dagligt med to IT guider der hj�lper borgerne med de �nskede ydelser, ligesom alle medarbejdere vejleder i brug af selvbetjeningsl�sninger og hjemmeside/borger.dk telefonisk. Tiltagene effektiviserer tidsanvendelsen til vagter og sagsbehandlingstiden. Den gennemsnitlige ventetid p� ekspedition er mellem 4 og 8 minutter afh�ngigt af ugedag. Antallet af henvendelser der kan l�ses ved selvbetjening er stigende. Samlet opleves det at borgerne tager godt imod tiltagene. Der er mange positive tilkendegivelser og udbredt tilfredshed med at man i borgerbetjeningen kan f� hj�lp til NemID mv. Der vil blive foretaget spotm�ling af tilfredsheden i dette kvartal. Organisering\nTiltagene har medf�rt en mulighed for �get effektivisering i arbejdsopgaver og der er derfor sket en omstrukturering af de to tidligere enheder. Borgerservice og Kundecenter for Det Tekniske Omr�de er derfor nedlagt og samlet i �t team der nu hedder Servicecenter. Teamet er forankret under Det Tekniske Omr�de. Teamet vil l�se de driftopgaver der er f�rt med fra de to tidligere enheder og vil derudover fortsat udvikle p� servicebegrebet og serviceformer i Gribskov Kommune. Enheden vil udg�re samlet digital indgang for borgerne og vil l�bende udvikle servicemetoder bredt for hele kommunen. Videre tiltag\nForandringerne er sket l�bende og uden egentlig annoncering. Der startes nu massiv informationskampagne p� hjemmeside, Ugepost mv der skal sikre at alle borgere er klar over mulighederne for betjening p� R�dhuset og p� hjemmesiden mv. Der arbejdes videre med at skabe brede netv�rk af digitale ambassad�rer. Det planl�gges at grupper som �ldrer�d, ungdomsskole, skolebestyrelser, r�d og frivillige organisationer inviteres ind til uddannelse i digitale ydelser for derved at skabe brede digitale netv�rk i lokalbefolkningen - p� s�vel kommunal som frivillig basis. Derudover vil Servicecenteret afholde s�rlige arrangementer fra �rsskiftet hvor der undervises i det digitale Danmark. Arrangementerne inddeles efter emner og efter segmenter. Lovgrundlag\nat udvalget dr�fter tiltagene og tager orienteringen til efterretning\n174. RS3 - 2011\n00.01.�09�00 - 2011/28084\nSom et led i at skabe et godt og sikkert styringsgrundlag p� s�vel det politiske som det administrative niveau arbejdes der i Gribskov Kommune med en f�lles ramme for resultatrapportering, kaldet resultatstatus. Form�let med resultatstatus er at pr�sentere en samlet fremstilling og vurdering af, hvordan det g�r i de enkelte resultatansvarlige enheder/omr�der i Gribskov Kommune. Resultatstatus formidler s�ledes udvalgte resultatindikatorer, dvs. indikatorer p� om givne �konomiske og faglige/kvalitetsm�ssige foruds�tninger, m�ls�tninger og resultatkrav realiseres og pr�senterer ledelsens vurdering af, hvad indikatorerne er udtryk for, herunder hvilke evt. korrigerende handlinger der er iv�rksat eller b�r iv�rks�ttes. I 2011 udarbejdes 3 �rlige resultatstatus p� f�lgende tidspunkter:\n1. resultatstatus forel�gges fagudvalg p� m�der ultimo januar/primo februar 2. resultatstatus forel�gges p� fagudvalgsm�der i april m�ned (forud for �U m�de 2/5 2011)\n3. resultatstatus forel�gges p� fagudvalgsm�der i oktober m�ned (forud for �U m�de 7/11 2011)\nResultatstatus har i 2011 s�rligt fokus p� �konomi og foruds�tninger med betydning for udgiftsniveauet. Fokus i denne 3. resultatstatus er vurdering af det samlede resultat i 2011, med henblik p� bl.a. at f� den bevillingsm�ssige side p� plads.\nDet er alene fagudvalgenes �konomiopf�lgninger der videresendes til �U.\nDe samlede forventninger til regnskab 2011 p� det skattefinansierede omr�de ser s�ledes ud:\nP� ARB, �U og Indt�gter er der i afvigelseskolonnen sket en korrektion, s�ledes at de merindt�gter kommunen har modtaget pga. besk�ftigelsesreformen og puljen under �U til fors�rgelse er medtaget som en indt�gt under ARB. Vi foretager disse korrektioner for at skabe sammenh�ng til den rapportering der l�bende er sket til Arbejdsmarkedsudvalget.\nKonklusionen samlet, incl. usikkerhed, visse erkendte risici, er et underskud p� 20,6 mio kr. for det skattefinansierede omr�de. Opg�relsen er ekskl. anl�gsomr�det (med afledt l�noptagning), hvor der er et stort mindreforbrug, men hvor hele mindreforbruget forventes overf�rt til 2012 til Ny Helsinge Skole.\nSamlet viser ejendomsrammerne et mindreforbrug p� 2,5 mio. I dette resultat er indeholdt ikke forbrugte puljer p� 6,3 mio., hvis der tages h�jde for dette, er der tale om et reelt merforbrug p� 3,8 mio., prim�rt som f�lge af udgifter til el, vand og varme samt ejendomsskatter og afgifter.\nI gennemgangen af udvalgene herunder, ses p� resultaterne ekskl. ejendomsrammerne.\nDet Tekniske Omr�de\nDet forventes ud fra en vurdering af Det Teknisk Omr�des forbrug p� nuv�rende tidspunkt og de forventede BUM afregninger, at der er sammenh�ng mellem forbrug og budget, p� n�r beredskabsomr�det, hvor der forventes et merforbrug p� 0,1 mio. En foruds�tning for balancen er, at udvalget f�r tilf�rt en till�gsbevilling p� 0,2 mio., penge kommunen har modtaget ved midvejsreguleringen af 2011.\nB�rneudvalgets forbrug ligger pt. 6,5 mio. under budgettet, men mindreforbruget p� daginstitutionsomr�det p� 4,0 mio. forventes overf�rt til 2012 og mindreforbruget p� BFR omr�det forventes anvendt til effektiviseringsinvesteringer samt til nye ydelser jf. Barnets Reform. Derfor vurderes omr�det at balancere.\nResultatstatus viser f�lgende om de �konomiske parametre:\nDer forventes for 2011 ca. 34 f�rre b�rn indskrevet i dagtilbudene svarende til en mindreudgift p� 1,9 mio. kr. i forhold til budgetforuds�tningerne.\nUdgifterne til �konomiske fripladser og s�skendetilskud forventes at stige med 1,1 mio. kr. for 2011.\nUdgifterne til merindskrivning forventes at falde med 0,1 mio. kr.\nBudgetopf�lgningen i daginstitutionerne viser, at daginstitutionerne forventer et samlet overskud for 2011 p� 3 mio. kr. En forbedring p� 4 mio. kr. i forhold til regnskabsresultatet for 2010.1,1 mio. kr.\nBFRs ramme forventes et mindreforbrug p� ca. 2,5 mio. kr. Dog er der i dette ikke indregnet forventede og disponerede udgifter ifm. effektiviseringsinvesteringer samt nye ydelser afledt af Barnets Reform. Resultatet for den samlede ramme fordeler sig med et mindre merforbrug p� servicelovsrammen og et mindreforbrug p� myndighedsrammen. Social- og Sundhedsomr�det\nSocialudvalget forventer et merforbrug p� 1,5 mio.\nUdvalget m�lsatte p� sit april-m�de, at sundheds- og socialrammerne i 2011 under �t skulle v�re i balance, s�ledes at et mindreforbrug p� sundhedsrammen skulle d�kke et evt. merforbrug p� socialrammen. I april (RS 2) blev der for �ret forventet et mindreforbrug p� sundhedsrammen p� 7,0 mio. kr. og omvendt et merforbrug p� 7,0 mio. kr. p� socialrammen. I august/september blev der forventet et samlet mindreforbrug p� social og sundhedsrammerne p� 4,5 mio kr. Aktuelt er dette resultat forbedret s� der samlet set forventes et mindreforbrug p� 12 mio kr. som g�r det muligt at SSU efterlever tidligere effektivseringskrav for 2012.\nDe to rammer har s�ledes under �t bev�get sig fra et merforbrug i regnskab 2010 p� i alt 25 mio. kr. til aktuelt et forventet mindreforbrug for 2011 p� 12 mio. kr.\nP� virksomhedsrammen forventes et merforbrug p� 13,4 mio., der er en stigning med 3 mio. kr. i forhold til sidste prognose. Stigningen kan henf�res til PlejeGribskov, hvor den forventede afd�mpning af udgifterne i 2. halv�r, der var indarbejdet i de tidligere prognoser, er udeblevet.\nEfter korrektion for besk�ftigelsesreformen, og efter anvendelse af puljen til fors�rgelse forventes et merforbrug p� 15,9 mio., det er 5,1 mio. bedre end tidligere vurderet.\nI bilagsmaterialet anmodes om en till�gsbevilling p� 77.3 mio., men n�r man fratr�kker merindt�gterne i statstilskuddet p� 46,4 mio. p� besk�ftigelsesomr�det (der indg�r p� �U's ramme) og puljen til forventede merudgifter til fors�rgelse p� 15,0 mio., n�r man et reelt merforbrug p� de 15,9 mio. Udgifterne p� dette omr�de er meget afh�ngige af konjunkturerne, ligesom en afg�relse i den verserende voldgiftssag, som f�lge af oph�velse af samarbejdet om det private jobcenter, kan f�re til store �ndringer.\nDe to bufferpuljer p� 14,9 og 4,9 mio. tilf�res kassen til at d�kke merforbrug under andre udvalg. �konomiudvalgets ramme forventes herefter at balancere. Indt�gter\nN�r der korrigeres for indt�gterne vedr. vedr. besk�ftigelsesreformen p� 46,4 mio. (der medg�r til at finansiere merudgifterne p� Arbejdsmarkedsomr�det), er der mindreindt�gter p� 10,4 mio.\nMindreindt�gterne skyldes, at den budgetterede merindt�gt p� 6,5 mio. vedr. ejendomsskatter ikke er opn�et pga. den manglende harmonisering af ejendomsskatterne, derudover har kommunen ved midvejsreguleringen modtaget en negativ efterregulering vedr. prim�rt bedre besk�ftigelsestal i tidligere �r p� 3,9 mio.\nDen manglende harmonisering af ejendomsskatterne bliver delvist modsvaret af manglende driftsudgifter, der afsat en pulje p� 4,5 mio. under �U til d�kning af meromkostninger for kommunens egne bygninger, de er ikke kommet til anvendelse.\nOrdin�r anl�g og l�n\nSamlet set forventes et mindreforbrug p� anl�gsrammen og en mindreindt�gt p� l�noptagelse, begge dele kan hovedsaglig tilskrives Ny Helsinge Skoleprojekt, hvor st�rstedelen af udgifterne og derved ogs� l�noptagning f�rst falder i 2012. Derudover er der enkelte forskydninger i �vrige anl�g i forhold til sidste vurdering. Anl�gsrammen f�r ved RS 3 overf�rt midler fra driften p� i alt 20,3 mio. kr. til arbejder der vedr. anl�g. Der er specifikt tale om tr�dl�se netv�rk skoler og daginstitutioner, renovering og ombygning af Kobbelhusene, Fabianhus og Ahornparken, brorenovering af Frederiksv�rkvej over Esrum �, nyt k�kken p� Helsingeg�rden, k�b af Fabianhus og forbedringer Jobcenteret.\nRenter og Finansielle �ndringer\nRenter og finansielle �ndringer inkl. Esco og forsyningsl�n balancerer samlet. Forsyningsomr�det\nP� forsyningsomr�det forventes, at der vil v�re et reelt mindreforbrug p� 2,6 mio., resultatet ender p� forventet 13,7 mio. kr., men af dette overskud skyldes 11,1 mio. en overf�rsel fra 2010. Derfor stiger mellemv�rendet kun med de 2,6 mio. Der er en vis usikkerhed i de faktisk indkomne indt�gter for erhvervsaffald. Der har v�ret en del fritagelser og der udest�r en endelig afregning for 2010 og 2011. Det er ikke muligt p� nuv�rende tidspunkt at sige pr�cist hvorn�r disse indt�gter tilfalder kommunen, men foruds�tningen for vurderingen er, at alle de indt�gter hvor opkr�vningen er sendt videre til SKAT ikke vil tilfalde kommunen i 2011, men f�rst senere, hvis overhovedet. Byudvikling\nP� byudviklingsrammen forventes en mindreindt�gt p� 1,3 mio. Mindreindt�gten kan henf�res til et vigende salg af ejendomme og grunde. Der er ingen �ndringer vedr. afdrag og renter p� byudviklingsrammen.\nBevillingsm�ssige �ndringer - omflytning af budget\nDer er bagerst i bilaget "Samlet udvalgsoversigt" en oversigt over till�gsbevillinger og overflytninger mellem rammer\n�konomiopf�lgning samlet Resultatstatus for ejendomsrammer Anl�g Anl�gsregnskab, Toftebo: K�b af Hovedgaden 51 K�b af Solvej 2 og 4 Anl�gsregnskab Bro Parkvej Anl�gsregnskab M�lkevejen Anl�gsregnskab kunstgr�sbane Anl�gsregnskab anskaffelse maskiner til kunstgr�sbanen Indstilling\n�konomichefen indstiller til �konomiudvalget og Byr�det\nat tage resultatstatus incl �konomirapporteringen til efterretning\nat godkende till�gsbevillinger og omflytninger jf. bilag\nat godkende de vedlagte anl�gsregnskaber\n175. L�negaranti Gribvand Spildevand samt fremtidig opkr�vning af garantiprovision\n00.01.00�60 - 2010/06424\nGribvand Spildevand har anmodet om l�negaranti til d�kning af investeringsbehovet i 2012-14. Selskabet st�r overfor en r�kke st�rre investeringer de kommende �r. Herunder restrukturering af driften med nedl�ggelse af renseanl�g og �ndret slambehandling. Begge dele er n�dvendige for at selskabet kan opfylde kravene til prisloftet, hvor individuelle effektiviseringskrav udmeldes. For 2012 er selskabet p�lagt et individuelt effektiviseringskrav p� 2,8 mio. kr. Ud over restrukturering p�g�r der st�rre anl�gsprojekter, hvor klimasikring af Helsinge med lukning af VP torvet samt kloakering af Sandet og andre omr�der p�virker anl�gsudgifterne p� kort sigt.\nFor at sikre fleksibiliteten og tilpasse finansieringen i forhold til hvorn�r l�n/ene udbetales �nsker Gribvand Spildevand en garantiramme for perioden 2012-14.\nTypisk kan finansieringen aftales med KommuneKredit, s�ledes at l�net udbetales indenfor budget�ret (incl. supplementsperiode) med baggrund i garanti fra kommunen. Ved investeringer/projekter der str�kker sig over en l�ngere periode, etablerer KommuneKredit ofte en kreditfacilitet. Kreditfaciliteten kr�ver ogs� kommunal garantistillelse, og er et rammebel�b som Gribvand Spildevand vil kunne disponere under. Kreditfaciliteten kan l�bende oml�gges til den endelige finansiering - dog senest ved udl�b p� kreditten. P� baggrund af Gribvand Spildevand's investeringsudgifter i 2012-14, anmodes Gribskov Kommune, med henvisning til vandsektorlovens � 16, om at stille garanti for Gribvand Spildevands l�noptagelse p� i alt 200 mio. kr., herunder at stille garanti for l�n i 2012 p� 78,6 mio. kr.\nL�net for 2012 optages som et 25-�rigt annuitets- eller seriel�n i danske kroner. L�net optages som 50% fastforrentet og 50% variabelt forrentet. Det variable l�n afd�kkes med en s�kaldt rente-swap med samme l�betid som l�net. Dette f�lger den, af selskabets bestyrelse, fastsatte finansieringsstrategi.\nSelskabets budget for opkr�vningsgrundlag, udgifter til afdrag og investeringer, og heraf f�lgende mulige l�neoptag uden p�virkning af taksterne fremg�r af dette skema:\nSom det fremg�r overstiger de forventede nyinvesteringer afskrivningerne.\nGarantistillelsen belaster ikke kommunens l�neramme, jf. l�nebekendtg�relsens � 3, stk. 3. If�lge bem�rkningerne til vandsektorlovens � 16 samt l�nebekendtg�relsens � 12, jf. � 10 stk. 1.\nGribskov kommune har for 2010 givet en garanti p� 39,2 mio. kr., jf. sag 2010/06424 og i 2011 p� 31,159 mio. kr., jf. sag 2010/06424. Garantiprovision: P� baggrund af den netop overst�ede budgetproces l�gger administrationen op til, at der fra og med 2013 opkr�ves garantiprovision p� 1% p.a. af den andel af de kommunalt afgivne l�netilsagn, som selskabet benytter pr. 1. januar det p�g�ldende �r.\nAdministrationen anbefaler, at der ikke opkr�ves garantiprovision for 2012, da det vil f� utilsigtede konsekvenser for Gribvand Spildevand, idet selskabets budget p� nuv�rende tidspunkt er fastlagt, herunder specielt, at Prisloftet er fastlagt for 2012. Dermed vil der ikke v�re mulighed for at indarbejde omkostninger til garantiprovisionen i takster mv. Lovgrundlag\nVandsektorlovens � 16 samt L�nebekendtg�relsen.\nDet vurderes, at risikoen ved en kommunal garanti er lav. Selskabets �konomi bygger p� brugerfinansiering. S�ledes vil takster mv. blive fastsat i ft. udgifter til anl�g og drift, s�ledes at indt�gterne kommer til at svare til udgifterne.\nAdministrationen indstiller at �konomiudvalget anbefaler Byr�det:\nat give garanti til l�neramme p� i alt 200 mio kr. i forbindelse med Gribvand Spilevands investeringsprogram for 2012-2014.\nherunder at give l�negaranti for 2012 p� 78,6 mio. kr. L�net optaget som et 25-�rigt annuitets- eller seriel�n i danske kroner. L�net optages som 50% fastforrentet og 50% variabelt forrentet. Det variable l�n afd�kkes med en s�kaldt rente-swap med samme l�betid som l�net, jf. selskabets finansielle strategi, som er godkendt af bestyrelsen.\nat kommunen fra og med 2013 opkr�ver garantiprovision af den andel af de kommunalt afgivne l�netilsagn, som selskabet benytter pr. 1. januar det p�g�ldende �r\nat kommunalbestyrelsens kompetence til at meddele garanti for perioden 2012-2014, indenfor l�nerammen, delegeres til �konomiudvalget.\nVenstre foreslog afg�relse, at formanden for GribVands bestyrelse Flemming M�ller er inhabil i sagen. Et flertal (�vrige) besluttede at Flemming M�ller er habil, Venstre stemte for inhabilitet.\nIndstillingerne tiltr�dt med �ndring i pind 3, at garantiprovision opkr�ves fra 2012.\n176. Forslag til kommuneplantill�g nr. 14 for �rby og det byn�re landomr�de\n01.02.15G00 - 2011/26159\nForm�let med dette forslag til kommuneplantill�g er at skabe overensstemmelse mellem kommuneplanen og ”Forslag til lokalplan nr. 556.01 for �rby". Form�let med lokalplanen er at sikre, at landsbyens helt s�rlige karakter bevares. Lokalplanen er ikke overensstemmelse med kommuneplan 2009-2021 for Gribskov Kommune, idet bl.a. landsbyens afgr�nsning udvides til bl.a. ogs� at omfatte g�rdene Hyldek�rg�rd og Stubbebjergg�rd, bauneh�jen og de eksisterende hel�rshuse p� Askemosevejen. Endvidere tillader lokalplanforslaget, at parcelhusene i �rby har en bebyggelsesprocent p� 30. De 2 sommerhusomr�der �ndrer ogs� deres afgr�nsning, idet det �ldste af omr�derne �ndres i konsekvens af at landsbyafgr�nsningen �ndres. For sommerhusomr�det i landzone sker der en mindre �ndring, idet sommerhusomr�det mod syd fremover vil f�lge den eksisterende matrikelgr�nse. Herudover vil sommerhusomr�det �ndre status fra "sommerhusomr�de i landzone" og overf�res til "sommerhusomr�de" i forbindelse med lokalplanens endelige vedtagelse og offentlige bekendtg�relse.\nDer er derfor udarbejdet et forslag til kommuneplantill�g nr. 14, som sikrer, at lokalplanen er i overensstemmelse med kommuneplanen og at byr�dets m�ls�tning i kommuneplanen for det �bne land omkring �rby konkretiseres.\nForslag til Kommuneplantill�g nr. 14 freml�gges offentligt sammen med lokalplanforslag 556.01. Lovgrundlag\nLov nr. 388 af den 06.06.1991 om planl�gning jf. Lovbekendtg�relse 937 af 24.09.2009\n12 ugers offentlighedsfase\nForslag til kommuneplantill�g nr. 14 Kortbilag 1-4 Indstilling\nPlan- og Milj�udvalget har behandlet sagen i sit m�de den 26-10-2011 og vedtog at anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det:\nat forslag til kommuneplantill�g nr. 14 ikke skal milj�vurderes.\nat "Forslag til Kommuneplantill�g nr. 14 til Kommuneplan 2009-2021 vedtages til offentlig freml�ggelse, med bem�rkning om at husstandsvindm�ller og master tillades. Tidligere udvalgsbeslutninger\nTiltr�dt at PMU beslutter at forslag til kommuneplantill�g nr. 14 ikke skal milj�vurderes.\nTiltr�dt at "Forslag til Kommuneplantill�g nr. 14 til Kommuneplan 2009-2021 vedtages til offentlig freml�ggelse, med bem�rkning om at husstandsvindm�ller og master tillades. Frav�rende var: Morten J�rgensen\n177. Forslag til Lokalplan nr. 556.01 for �rby\n01.02.00P16 - 2008/17420\nForm�let med denne lokalplan er dels at bevare de kulturhistoriske og arkitektoniske kvaliteter i landsbyen og dels at sikre at ny bebyggelse p� M�llebjergg�rd, ikke "lukker" for den �bne gr�nning midt i landsbyen. Endvidere sikrer lokalplanen, at landsbyens gr�nne karakter bevares.\nLokalplanen omfatter alle huse, g�rde og sommerhusomr�der i �rby.\nI �rby ligger b�de bevaringsv�rdige huse og g�rde, som er karakteristiske for netop denne landsby og parcelhuse som ogs� kan ligge i andre landsbyer og i forstadskvarterer til de st�rre byer.\nDette forslag til lokalplan indeholder bevaringsbestemmelser for de �ldre huse og g�rde, der kulturhistorisk og arkitektonisk har betydning for oplevelsen af landsbyen. Endvidere sikrer lokalplanen, at de nyere fritliggende enfamiliehuse og sommerhuse kan udvikles i overensstemmelse med deres egen arkitektur og egenart.\nLokalplanen indeholder 4 delomr�der :\nLandsbyen : Her ligger de bevaringsv�rdige bygninger mellem de �vrige huse og g�rde, hvor ogs� gadek�r og bauneh�j ligger. Nogle steder i landsbyen er der mulighed for indretning af lidt flere boliger eller lettere erhverv. Sommerhusomr�det ved �rby :\nDette sommerhusomr�de er det �ldste af de 2 sommerhusomr�der. Omr�det blev fastlagt i 1963 i bygningsvedt�gten. Omr�det blev udstykket i starten af 1960'erne og har hovedsagelig v�ret reguleret af private deklarationer, som har underst�ttet bygningsvedt�gten. Indholdet af disse deklarationer overf�res i stor udstr�kning til lokalplanen som f. eks. ingen yderligere udstykning, max. bruttoetageareal p� 160 m� og at al hegning skal foreg� med levende hegning.\nSommerhusomr�det mod det �bne land :\nDet andet sommerhusomr�de danner overgangen mellem det �ldre sommerhusomr�de og det �bne land. De store landskabelige v�rdier stiller s�rlige krav til bebyggelsest�thed og grundst�rrelse. I dette omr�de er grundene generelt meget store og landskabet "tr�kkes" ind i omr�det. I dette omr�de vil der v�re en min. grundst�rrelse p� 2400 m� og max. bruttoetageareal p� 160m�. Sommerhusomr�det ligger i landzone og overf�res til sommerhusomr�de.\nReserverede omr�der til sommerhusbebyggelse :\nOmr�det best�r af 2 arealer henholdsvis syd og �st for landsbyen. Arealer, som i bygningsvedt�gten fra 1963, er udlagt til fremtidige sommerhusomr�der. Disse arealer tilbagef�res til landzone, da byr�det vurderer, at behovet for nye sommerhusomr�der ikke er til stede og at det �bne land skal friholdes for un�dvendig bebyggelse.\nN�rv�rende lokalplan indeholder en vedligeholdelsesvejledning og milj�vurdering. For alle de bevaringsv�rdige huse og g�rde vil der foreligge en registrant af de enkelte bevaringsv�rdige bygninger p� grunden, s�ledes at dialog mellem byggesagsbehandler og bygherre kan ske p� et f�lles grundlag. P� m�det vil administrationen vise et opslag i registranten og lokalplanforslaget.\nLokalplanforslaget er ikke i overensstemmelse med kommuneplanen 2009-2021, idet landsbyafgr�nsningen udvides til bl. a. ogs� at omfatte g�rdene Hyldek�rg�rd og Stubbebjergg�rd. Det �ldste sommerhusomr�de mindskes, idet bl. a. bavneh�jen m.m. indg�r i landsbyafgr�nsningen.\nEndvidere tillader lokalplanforslaget, at parcelhusene i �rby har en bebyggelsesprocent p� 30 og ikke 25 som i kommuneplanen.\nFor at bringe overensstemmelse mellem lokalplanen og kommuneplan 2009-2021 er der udarbejdet et forslag til kommuneplantill�g nr. 14, som sikrer, at lokalplanen er i overensstemmelse med kommuneplanen.\nForslag til Kommuneplantill�g nr. 14 freml�gges offentligt sammen med lokalplanforslaget.\nAdministrationen foresl�r, at der afholdes et borgerm�de i forbindelse med offentlighedsfasen.\n12 ugers offentlighedsfase Bilag\nBilag 1, L�sevejledning Bilag 2, Lokalplanens redeg�relse Bilag 3, Lokalplanens bestemmelser Bilag 4, Kortbilag 1-6 Bilag 5, Vedligeholdelsesvejledning Indstilling\nPlan- og Milj�udvalget har behandlet sagen i sit m�de den 26-10-2011 og vedtog at anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det :\nat lokalplanforslaget ikke skal milj�vurderes, med bem�rkning om at der skal indarbejdes at st�rre sommerhuse kan tillades. at der afholdes borgerm�de i offentlighedsfasen.\nat "Forslag til lokalplan 556.01 for �rby" vedtages til offentlig freml�ggelse.\nTiltr�dt at lokalplanforslaget ikke skal milj�vurderes, med bem�rkning om at der skal indarbejdes at st�rre sommerhuse kan tillades. Tiltr�dt at der afholdes borgerm�de i offentlighedsfasen, aftales med udvalgsformanden efter vurdering.\nTiltr�dt at "Forslag til lokalplan 556.01 for �rby" vedtages til offentlig freml�ggelse.\nFrav�rende var: Morten J�rgensen\n178. Forslag til kommuneplantill�g 12 for rammeomr�de 2.C.02 - godkendelse til offentlig freml�ggelse\n007875 - 2011/14272\nForslag til kommuneplantill�g nr. 12 for rammeomr�de 2.C.02 omfatter matr.nr. 3 acy, Gilleleje by, Gilleleje. Plan- og Milj�udvalget igangsatte p� m�det den 07.04.2011 forslaget til kommuneplantill�g i sammenh�ng med igangs�ttelsen af forslag til lokalplan 315.12 for m�de- og forsamlingssal i Gilleleje (se separat punkt p� dagsordenen), og forslaget freml�gges nu med henblik p� godkendelse til offentlig freml�ggelse. Kommuneplantill�ggets godkendelse til offentlig freml�ggelse skulle have fundet sted p� Byr�dets m�de d. 29.08.2011, ifm. godkendelse af forslag til lokalplan 315.12 for m�de- og forsamlingssal i Gilleleje, hvilket dog blev udskudt p� ans�gerens foranledning. Ans�ger �nskede ekstra tid til at genoverveje projektets udformning i lokalplan 315.12. Der freml�gges derfor nu et revideret forslag til kommuneplantill�g til godkendelse til offentlig freml�ggelse. Med kommuneplantill�g nr. 12 �bnes der mulighed for, at der kan etableres en m�de- og forsamlingssal indenfor rammeomr�de 2.C.02. Rammebestemmelserne giver i dag kun mulighed for anvendelse til centerform�l som dagligvarebutik og benzinanl�g. Dette tilf�jes s�ledes i anvendelsesbestemmelsen. Alle de �vrige eksisterende rammebestemmelser fastholdes.\nBekendtg�relse af Lov om planl�gning, nr. 937 af 24/09/2009 (Planloven)\nBekendtg�relse af Lov om milj�vurdering af planer og programmer, nr. 936 af 24/09/2009 (Milj�vurderingsloven)\nI henhold til Lov om Milj�vurdering af planer og programmer har administrationen vurderet, at lokalplanforslaget med tilh�rende kommuneplantill�g ikke skal milj�vurderes. Milj�screeningen fremg�r under dagsordenspunktet om forslag til lokalplan 315.12. Vurderingen har v�ret sendt i h�ring i Naturstyrelsen Roskilde og Holbo Herreds Kulturhistoriske Centre.\nForslag til till�g nr. 12 til Kommuneplan 2009-21 Indstilling\nat anbefale �konomiudvalget at indstille til Byr�det, at forslag til till�g nr. 12 til Kommuneplan 2009-21 for Gribskov Kommune godkendes til offentlig freml�ggelse, og at forslaget ikke skal milj�vurderes. Tidligere udvalgsbeslutninger\nTiltr�dt at anbefale �konomiudvalget at indstille til Byr�det, at forslag til till�g nr. 12 til Kommuneplan 2009-21 for Gribskov Kommune godkendes til offentlig freml�ggelse.\nTiltr�dt at forslaget ikke skal milj�vurderes. Frav�rende var: Morten J�rgensen\nTiltr�dt. 179. Godkendelse af forslag til lokalplan 315.12 for m�de- og forsamlingssal i Gilleleje til offentlig freml�ggelse\n007875 - 2010/09739\nForslag til Lokalplan 315.12 for m�de- og forsamlingssal i Gilleleje blev igangsat af Plan- og Milj�udvalget den 07.04.2011. Lokalplanforslaget er udarbejdet p� baggrund af principperne i skitseprojekt behandlet af Plan- og Milj�udvalget den 02.02.2011. Lokalplanforslagets godkendelse til offentlig freml�ggelse skulle have fundet sted p� Byr�dets m�de d. 29.08.2011, hvilket dog blev udskudt p� ans�gerens foranledning. Ans�ger �nskede ekstra tid til at genoverveje projektets udformning. Der freml�gges derfor nu et revideret lokalplanforslag til godkendelse til offentlig freml�ggelse. Lokalplanens baggrund og form�l\nAns�gning om etablering af tilbygning p� taget af SuperBrugsen i Gilleleje er modtaget d. 24.08.2010. Ans�gningen er indsendt af Arkitektkontoret AK 83 p� vegne af ejeren Ejendomsselskabet EGB A/S. Lokalplanen omfatter en mindre del af matr. nr. 3 acy, Gilleleje by, Gilleleje. Det bem�rkes, at lokalplanens bilag 1, som viser lokalplanens afgr�nsning, samt forside endnu mangler i lokalplanforslaget - disse bliver indarbejdet inden den offentlige h�ring.\nLokalplanen har til form�l at skabe mulighed for at opf�re en m�de- og forsamlingssal samt udend�rs opholdsareal i forbindelse med salen. Lokalplanen fastl�gger desuden rammer for anvendelsen af tilbygningen samt for adgangsforholdene til tagetagen. Lokalplanens indhold\nLokalplanen indeholder bestemmelser for selve m�desalen samt tilh�rende tagterrasse og adgangsforhold.\nLokalplanen fastl�gger herudover anvendelsen til forsamlingslokale. Bygherre oplyser, at der er tale om et forsamlingslokale, som skal bruges til bl.a. m�der, foredrag, konferencer, b�de i dag- og aftentimer. Der regnes med aktivitet i m�desalen udenfor butikkens normale �bningstid ca. 2-4 gange om m�neden. Da terrassen placeres p� tagfladens nordvestlige del, og dermed t�t p� boligomr�det nord for Parkvej, er der i lokalplanen indarbejdet krav om, at der etableres et r�kv�rk p� oversiden af den eksisterende facade ud mod Parkvej. Den skal modvirke s�vel st�j- som indbliksgener. Lokalplanen indeholder ogs� bestemmelser om, at udeophold kun m� finde sted p� tagterrassen. �ndringer siden udvalgsbehandling 22.06.2011\nDer er foretaget flere justeringer i lokalplanforslaget siden det sidste gang blev forelagt Udvalget. Blandt de vigtigste er, at lokalplanen nu fastl�gger, at adgangsbygningen med elevator og trappe placeres ud mod Bonderupvejen. I det tidligere lokalplanforslag var indarbejdet to forskellige forslag til mulig placering (hhv. mod Bonderupvejen og mod parkeringsarealet). Herudover er den adgangsvej rundt om hele m�debygningen, som var med i det tidligere lokalplanforslag, nu blevet fjernet. Det er desuden blevet indsk�rpet, at udeophold kun m� finde sted p� tagterrassen. Endelig er der indarbejdet krav om, at der etableres et r�kv�rk/v�rn mellem tagterrassen og SuperBrugsens nuv�rende udgang til tagfladen. Det skal forhindre, at der bliver direkte adgang mellem butikkens lokaler og m�debygningen, med henblik p� at holde de to funktioner (dagligvarebutik og forsamlingslokale) helt adskilt.\nTill�g til kommuneplanen\nLokalplanomr�det ligger indenfor rammeomr�de 2.C.02 i Kommuneplan 2009-21 for Gribskov Kommune. Rammeomr�det foreskriver anvendelse til 'centerform�l som dagligvarebutikker og benzinanl�g'. Lokalplanen er derfor ikke i overensstemmelse med kommuneplanens rammebestemmelser, idet den �bner mulighed for anvendelse til m�de- og forsamlingsform�l. For at skabe overensstemmelse mellem lokalplanen og kommuneplanen udarbejdes et forslag til kommuneplantill�g nr. 12, s� anvendelsesbestemmelsen udvides til ogs� at rumme anvendelse til m�de- og forsamlingsform�l (se separat punkt p� dagsordenen). Den endelige vedtagelse af lokalplanen foruds�tter derfor, at kommuneplantill�g nr. 12 tillige vedtages endeligt.\nI henhold til Lov om Milj�vurdering af planer og programmer har administrationen vurderet, at lokalplanforslaget med tilh�rende kommuneplantill�g ikke skal milj�vurderes. Milj�screeningen fremg�r af bilag 2. Vurderingen har v�ret sendt i h�ring i Naturstyrelsen Roskilde og Holbo Herreds Kulturhistoriske Centre.\nBilag 1 - forslag til lokalplan 315.12 Bilag 2 - milj�screening Indstilling\nat anbefale �konomiudvalget at indstille til Byr�det, at forslag til lokalplan 315.12 for m�de- og forsamlingssal i Gilleleje godkendes til offentlig freml�ggelse, og at forslaget ikke skal milj�vurderes.\nTiltr�dt at anbefale �konomiudvalget at indstille til Byr�det, at forslag til lokalplan 315.12 for m�de- og forsamlingssal i Gilleleje godkendes til offentlig freml�ggelse,\nTiltr�dt at forslaget ikke skal milj�vurderes..\nTiltr�dt. 180. Planstrategi 2012 - godkendelse af forslag til offentlig freml�ggelse\nPlanstrategi 2012 angiver Byr�det retning for politiske m�l og visioner for kommunens udvikling de kommende �r og initiativomr�der til realisering af dette. Planstrategien munder desuden ud i en beslutning om, hvordan kommuneplanen skal revideres n�ste gang. Forslaget forel�gges nu med henblik p� godkendelse til offentlig freml�ggelse.\nForslag til Planstrategi 2012 er udarbejdet i samarbejde mellem �konomiudvalget, Plan- og Milj�udvalget, Teknisk Udvalg og Erhverv- og Turismeudvalget som hver har haft ansvar for 1-2 temaer. Arbejdet startede op i starten af �ret og forslaget er formuleret p� baggrund af inputs fra Byr�dets temam�der d 11.04.2011 og 12.09.2011, en r�kke udvalgte interessenter, og konkrete analyser.\nHovedm�l for arbejdet er:\nsikre koordinering med relevante strategier, politikker og initiativer (f.eks. budget og klimatiltag samt andre myndigheders planl�gning),\ntidlig og relevant involvering af eksterne og interne interessenter,\nfremme t�ttere samarbejde blandt politiske udvalg - s�rligt mellem PMU, TEK, ETU og �U,\nfremme t�ttere samarbejde p� tv�rs internt i organisationen, samt\net let overskueligt og synligt digitalt produkt. Desuden udarbejdes en printervenlig 'pixi-udgave'.\nStrategien fokuserer p� 6 temaer: Gribskovs regionale roller (�U), Klima (PMU), Erhverv (ETU), Infrastruktur (TEK), Turisme (ETU) og Landomr�det (PMU). Sundhed og b�redygtighed er tv�rg�ende temaer, der er integreret i de 6 andre.\nForslag til Planstrategi 2012 (se Bilag 1) best�r af to indledende dele om Kvaliteter og udfordringer og B�redygtig udvikling, herefter f�lger de 6 temaer. Dokumentet afrundes med et del om Oplysning om hidtidig planl�gning hvor der kort fort�lles om hvad der er sket siden vedtagelse af kommunens f�rste Planstrategi 2008.\nSiden sidste behandling af de enkelte temaer af de ansvarlige udvalg, er temaerne blevet justeret i henhold til udvalgenes dr�ftelser og sat sammen til det samlede forslag til Planstrategi 2012. I forbindelse med klarg�relse til den politiske behandling frem mod offentlig freml�ggelse har den samlede strategi desuden underg�et justeringer af redaktionel karakter (s�rlig sprogligt) og finjustering af enkelte elementer temaerne i mellem. Pixi-udgaven og den digitale udgave vil begge blive offentliggjort i forbindelse med den offentlige freml�ggelse, lige efter Byr�dets behandling. Fra den digitale udgave vil man desuden blive navigeret hen til idekatalog med ideer til hvordan Byr�det mere konkret kan arbejde med en r�kke af initiativomr�derne. Idekataloget er dog ikke en del af selve planstrategien.\nStrategi for b�redygtig udvikling er integreret i Planstrategi 2012\nStrategi for b�redygtig udvikling ogs� kaldet "Lokal Agenda 21" skal if�lge planloven omhandle politiske m�ls�tninger for det fremtidige arbejde indenfor f�lgende indsatsomr�der:\nfremme af b�redygtig byudvikling og byomdannelse.\nfremme af et samspil mellem beslutninger.\nUdvikling og Lokal Agenda 21-forhold h�nger ul�seligt sammen. �konomiudvalget har derfor i forbindelse med opstart af planstrategiarbejdet valgt at integrere strategi for Lokal Agenda 21 i Planstrategi 2012.\nRevision af Kommuneplan 2009-21\nOversigt over forel�bige emner til revision af Kommuneplan 2009-21 fremg�r af Bilag 2. Oversigten fremst�r pt som en bruttoliste og er udarbejdet p� baggrund af konsekvensvurderinger som f�lge af realisering af forslag til Planstrategi 2012, Statens Interesser og Kommuneplan 2009-21. Som f�lge af oversigt anbefaler administrationen, at kommuneplanen revideres fuldt ud med fokus p� de angivne emner og en generel forenkling af kommuneplanen.\nOversigten vil blive indarbejdet i Planstrategi 2012 i en mere forenklet og overskuelig version inden offentlig freml�ggelse.\nVedtagelsen af de statslige Vand- og Naturplaner er forsinket. Vand- og Naturplanerne implementerer b�de EUs Vandrammedirektiv og EUs naturbeskyttelsesdirektiver (Fuglebeskyttelsesdirektivet og Habitatdirektivet). Den kommunale planl�gning m� ikke v�re i strid med m�lene i det statslige Vand- og Naturplaner. Det forventes, at staten vedtager de statslige vand- og naturplaner i l�bet af efter�ret 2012. Herefter skal kommunen udarbejde kommunale handleplaner. F�rst i den forbindelse vil Byr�det kunne tage stilling til, om der skal ske en revision af kommuneplanen.\nOffentlighedsfasen og det videre forl�b\nOffentlighedsfasen planl�gges at str�kke sig fra 01.12.2011-31.01.2012.\nDer afholdes debatm�de d. 9. januar 2012. Herudover er der mulighed for at debattere digitalt. Et s�rligt tiltag afvikles for at inddrage unge.\nDet forventes at Byr�det kan tage stilling til strategiens endelige indhold i marts/april 2012. Herefter starter arbejdet med revision af Kommuneplan 2009-21, s� en ny kommuneplan kan vedtages inden udgangen af 2013.\nLovbekendtg�relse nr. 936 af 24.09.2009 om milj�vurdering af planer og programmer med senere �ndringer.\nDet er administrationens vurdering at planstrategien ikke er omfattet af bestemmelserne i Lov om milj�vurdering af planer og programmer, da der i strategien ikke fastl�gges konkrete rammer for fremtidige bygge- og anl�gsprojekter.\nKommuneplan 2013-24 og andre konkrete planer, programmer og projekter, der f�lger op p� udm�ntningen af planstrategien, vil blive vurderet i henhold til Lov om milj�vurdering af planer og programmer.\nSom led i udarbejdelse af strategiforslaget er en r�kke interessenter blevet inddraget (s�rligt i 2. kvartal), herudover planl�gges afvikles offentlighedsfasen 1.12.2011-31.01.2012 (se ovenfor).\nBilag 1: Forslag til Planstrategi 2012 (justeret p� baggrund af PMU 26.10.2011)\nBilag 2: Udkast til oversigt over emner til kommuneplanrevision\nat dr�fte indholdet af de indledende afsnit om Kvaliteter og udfordringer og B�redygtig udvikling, samt det sidste afsnit om Oplysning om hidtidig planl�gning, og tilkendegive om der �nskes justeret i teksten inden sagen videresendes til �konomiudvalget.\nat anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det at godkende at kommuneplanen revideres fuldt ud.\nat anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det at godkende forslag til Planstrategi 2012 til offentlig freml�ggelse.\nDr�ftet indholdet af de indledende afsnit om Kvaliteter og udfordringer og B�redygtig udvikling, samt det sidste afsnit om Oplysning om hidtidig planl�gning, og tilkendegive om der �nskes justeret i teksten inden sagen videresendes til �konomiudvalget. Justering indarbejdes.\nTiltr�dt at anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det at godkende forslag til Planstrategi 2012 til offentlig freml�ggelse.\nTiltr�dt. 181. Overtagelse af areal ved Helsinge Renseanl�g\n06.01.04P12 - 2011/16655\nByr�det vedtog den 20. juni 2011 spildevandstill�g nr. 11, som omfatter udvidelse af Helsinge Renseanl�g ved Skovg�rdsvej for at sikre mod oversv�mmelser i oplandet til renseanl�gget samt sikre vandomr�der mod aflastninger af spildevand. Udvidelsen er n�dvendig for at kunne etablere de hertil n�dvendige bassiner. I forl�ngelse heraf besluttede Byr�det den 29. september 2011 derfor at iv�rks�tte en procedure for ekspropriation af det i till�gget omfattede areal ved matr.nr. 6a Ammendrup By, Helsinge, Helsingevej 105, 3200 Helsinge. Der blev afholdt �stedsforretning den 30. september 2011.\nSom det fremg�r af �stedsprotokollen fremf�rte grundejeren ved sin advokat, at han ikke ans� �stedsforretningen for lovlig, idet advokaten efterf�lgende afgav f�lgende konkrete kommentarer med henblik p� en redeg�relse:\nByr�dets beslutning om at indkalde til �stedsforretning er ugyldig pga. et betydeligt og omfattende personsammenfald for s� vidt ang�r bestyrelsen i Gribvand Spildevand A/S og hvad ang�r medlemmerne i Byr�det samt visse ansatte i Gribskov Kommune.\nEkspropriation er ulovlig al den stund at lovgrundlag, plangrundlag og at n�dvendigheden af den p�g�ldende ekspropriationsbeslutning ikke kan dokumenteres\nAdministrationen har efterf�lgende udarbejdet en redeg�relse til grundejer, og vurderer p� den baggrund:\nAd 1 - �stedsforretningens lovlighed;\nDet er helt s�dvanligt, at et antal kommunalbestyrelsesmedlemmer udpeges til bestyrelsen for de kommunale forsyningsselskaber, s�ledes som det er sket i Gribskov Kommune. Kommunalbestyrelsesmedlemmer med en s�dan dobbeltrolle vil kun i visse situationer v�re inhabile, n�r der skal tr�ffes beslutninger i kommunalbestyrelsen vedr�rende forsyningsselskabets forhold. S�ledes pegede en rapport fra 2006 udgivet af udvalget vedr�rende de styringsm�ssige relationer i forholdet mellem kommunalbestyrelser og og kommunale selskaber p�, at der efter omst�ndighederne kunne v�re anledning til at statuere inhabilitet i f�lgende fire typesituationer: a. N�r kommunalbestyrelsen skal tage stilling til det p�g�ldende medlems varetagelse af bestyrelseshverv\nb. N�r kommunalbestyrelsen ud�ver tilsyn eller kontrol med selskabet, der r�kker videre end det overordnede �konomiske hensyn, der f�lger med kommunens ejerskab c. N�r det p�g�ldende medlem er bestyrelsesformand for det kommunale selskab og der kan opst� tvivl om, hvorvidt han/hun alene vil varetage saglige, offentlige interesser.\nd. N�r kommunen og det kommunale selskab indg�r privatretlige aftaler. Rapportens konklusioner blev indarbejdet i statsforvaltningernes praksis som en konsekvens af et brev af 6. juni 2007 fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet til statsforvaltningerne.\nByr�dets beslutning om at gennemf�re en ekspropriation er et led i en s�dvanlig og n�dvendig kommunal myndighedsud�velse, og det vurderes, at der ikke her er tale om beslutning, hvor enkelte medlemmer i Byr�det er inhabile. Det er endvidere s�dvanligt og n�dvendigt, at ansatte i Gribskov Kommunes administration gennemf�rer myndighedsud�velsen i overensstemmelse med Byr�dets beslutninger og i et vist omfang har en dialog med ansatte i spildevandselskabet herom, idet selskabet st�r for driften. Det vurderes derfor, at der ikke er grundlag for anf�gte lovligheden af �stedsforretningen med henvisning til sammenfaldet mellem personer i bestyrelsen for spildevandsselskabet og personer i Byr�det og ansatte i kommunen.\nAd 2 - Lovgrundlag, plangrundlag og n�dvendigheden af en ekspropriationsbeslutning;\nForud for vedtagelsen af till�g nr. 11 til spildevandsplanen har kommunen v�ret i dialog med grundejer med henblik p� at finde en l�sning, der er optimal for grundejer, Gribvand og borgerne. Disse l�sninger indgik i den politiske behandlingsproces og blev pr�senteret p� Teknisk Udvalgs m�de den 9. februar 2011. Efter yderligere dialog med grundejer blev sagen genoptaget til fornyet politisk behandling med henblik p� at dr�fte evt. revidering af till�gget. Byr�det vedtog den 20. juni 2011 till�gget i dets oprindelige form p� baggrund af de fremlagte l�sningsforslag - den s�kaldte "Gribvand l�sning 1", som er et af de l�sningsforslag, som tidligere er blevet dr�ftet. Det er administrationens vurdering, at lovgrundlaget, plangrundlaget og ekspropriationsbeslutningens n�dvendighed er dokumenteret, og at en ekspropriationsbeslutning derfor er lovlig. Det videre forl�b\nHvis spildevandsplantill�g nr. 11 skal realiseres, foruds�tter det ekspropriation, idet mulighederne for at opn� en frivillig aftale m� anses for udt�mte. N�r en s�dan beslutning truffet af Byr�det meddeles ejeren af den omhandlede ejendom, kan der frems�ttes et erstatningstilbud, der, s�fremt det ikke anerkendes, kan indbringes for taksationskommissionen. Ekspropriationen vil ikke blive politisk behandlet yderligere, men er et skridt i retning af realisering af spildevandsplantill�g nr. 11. Dog vil landzonetilladelsen i forbindelse med etableringen af bassinerne skulle behandles i Plan- og Milj�udvalget. Erstatningsforslag\nEn ekspropriation i overensstemmelse med "Gribvand l�sning 1" vil indeb�re ekspropriation af et areal p� ca. 6 ha. Der har overfor ejer v�ret n�vnt et forslag om en erstatning p� kr. 160.000 pr. ha, alts� i alt 960.000 kr. Ejer har ikke konkret kommenteret forslaget.\nLandinspekt�r Ole Hvilsby har foretaget en unders�gelse af salgspriser p� st�rre lystejendomme i Gribskov, Halsn�s, Hiller�d og Fredensborg Kommuner for at finde en ha. pris. De annoncerede salgspriser er formentlig st�rre end de faktiske salgspriser. Dertil kommer, at vicedirekt�r Poul J�rgensen fra Nykredit i "DR penge" sendt den 13. august 2011 udtalte, at priserne p� landbrugsjord var faldet med ca. kr. 100.000 og nu l� p� ca. kr. 180.000 pr. ha. Det sidste �r er priserne faldet yderligere, og 160.000 kr. pr. ha er en relativ h�j enhedspris set i relation til den offentlige vurdering, som er p� kr. 67.100 pr. ha og i forhold til de 150.000 pr. ha, som taksationskommissionernes erstatning for landbrugsjord l� p� i for�ret 2011. I den forbindelse spiller det ogs� ind, at den p�g�ldende jord er produktionsjord. Arealet henligger s�ledes ikke i en parktilstand eller er s�rligt bearbejdet til ridebane eller lignende, og ekspropriationsindgrebet skal ogs� ses i forhold til placering og ejendommens samlede st�rrelse inkl. jord. Det b�r derfor v�re den pris som kan opn�s ved et almindeligt salg til en anden landmand der skal g�res g�ldende. Den foresl�ede erstatning, som telefonisk blev forelagt Nordsj�llands Landboforening med positiv tilkendegivelse, er herefter v�gtet ud fra disse oplysninger. Det skal tilf�jes, at erstatninger givet i forbindelse med ekspropriationsbeslutninger er skattefrie. Administrationen indstiller, at erstatningsforslaget p� kr. 160.000 pr. ha fastholdes i det videre forl�b. Arealerstatning fastl�gges endeligt n�r det afst�ede areal er opm�lt. Erstatningsforslagets st�rrelse kan indbringes for Taksationskommissionen, og det vil i deres vurdering af erstatningens st�rrelse indg� hvilke erstatningsforslag der kendes fra lignende sager, hvorefter erstatningen kan blive sat ned eller op.\nDer g�lder en klagefrist p� 4 uger efter ejerens modtagelse af kommunens meddelelse om ekspropriationsbeslutning. En klage har ops�ttende virkning, medmindre klageinstansen bestemmer andet. Klagen indgives til kommunen, som fremsender denne til Natur- og Milj�klagen�vnet. Opn�s der ikke enighed om erstatningens st�rrelse, skal kommunen indbringe erstatningssp�rgsm�let for Taksationskommissionen senest 8 uger fra ekspropriationsbeslutningen eller, s�fremt denne er p�klaget, 4 uger fra Natur- og Milj�klagen�vnet afg�relse. Taksationskommissionens afg�relse om erstatningssp�rgsm�let kan inden 4 uger indbringes for Overtaksationskommissionen. Overtaksationskommissionens afg�relse kan inden 6 m�neder indbringes for domstolene. Derfor anbefales det, at spildevandsplantill�gget realiseres ved at der tr�ffes beslutning om at ekspropriere i overensstemmelse med "Gribvand l�sning 1", og at der frems�ttes tilbud om erstatning til ejer af Kildedal i overensstemmelse med sagsfremstillingen ovenfor.\nLov om milj�beskyttelse, kap. 8 og 11, jfr. lovbekendtg�relse nr. 879 af 26. juni 2010 med senere �ndringer Lov om offentlige veje, kap. 5, jfr. lovbekendtg�relse nr. 893 af 9. september 2009 med senere �ndringer �konomi\nGribvand afholder udgifter til forberedelse og gennemf�relse af ekspropriationen. Gribskov Kommune afholder udgifter til myndighedsbehandlingen i form af intern tid.\nDen milj�m�ssige vurdering af hhv. Gribvand l�sning 1 og Kildedal l�sning 4 er, at Kildedals forslag til placering af spildevandsbassinet er i konflikt med Kommuneplanens retningslinje 4.9.01, hvor det er vedtaget, at spildevandsanl�g i videst muligt omfang skal placeres, s�ledes at milj�m�ssige gener i form af st�j, lugt med videre p�virker omgivelserne mindst muligt.\nI overensstemmelse med lovgrundlaget indkaldt kommunen til �stedsforretning ved offentligg�relse samt individuel indkaldelse til ejere, brugere og rettighedshavere, som kunne blive ber�rt af ekspropriationen, med et varsel p� mindst 4 uger. Ejere, brugere og andre, der direkte eller indirekte ber�res af ekspropriationen, havde adgang til under �stedsforretningen eller inden for en frist af 3 uger dvs. frem til den 21. oktober 2011 efter denne at fremkomme med bem�rkninger til de planlagte foranstaltninger.\nEn ekspropriationsbeslutning meddeles ejeren af den omhandlede ejendom, som efterf�lgende kan v�lge at indbringe denne for Taksationskommissionen, og evt. efterf�lgende Overtaksationskommissionen samt domstolene.\nI forbindelse med offentlighedsfasen i tilknytning til landzonetilladelsen er der 4 ugers klagefrist, hvor evt. interessenter, herunder ogs� ejeren af Kildedal, har mulighed for at indgive bem�rkninger.\n�stedsprotokol Grundejers bem�rkninger 19. oktober 2011 Grundejersbem�rkninger af 26. oktober 2011 Kommunens redeg�relse og svar til grundejer Erstatningsforslag Areal (Gribvand l�sning 1) Indstilling\nTeknisk Udvalg har behandlet sagen i sit m�de den 02-11-2011 og vedtog at anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det:\nAt der tr�ffes beslutning om at ekspropriere i overensstemmelse med "Gribvand l�sning 1" med henblik p� at realisere det vedtagne spildevandsplantill�g\nAt der fremsendes forslag til erstatning til ejer i overensstemmelse med sagsfremstillingen ovenfor.\nTeknisk Udvalgs beslutning den 02-11-2011:\nTiltr�dt At der tr�ffes beslutning om at ekspropriere i overensstemmelse med "Gribvand l�sning 1" med henblik p� at realisere det vedtagne spildevandsplantill�g\nTiltr�dt At der fremsendes forslag til erstatning til ejer i overensstemmelse med sagsfremstillingen ovenfor.\nV + DF stemmer imod Beslutning\nVenstre stemte imod. 182. Anl�g af sti mellem Gr�sted og Helsinge (till�gsekspropriation)\n05.04.06A00 - 2010/09976\nForl�ggelse af forel�big till�gsekspropriationsbeslutning.\nLandinspekt�rkontoret gennemg�et det endelige projektgrundlagt i forhold til vores tidligere gennemf�rte arealerhvervelse ved ekspropriation. Der er en uoverensstemmelse for 7 ejendomme, hvilket skal till�gges at stien ikke var 100 % f�rdigprojekteret p� ekspropriationstidspunktet og at arealerhvervelsen blev fastsat ud fra det grundlag der forel� p� erhvervelsestidspunktet. Der er for alle 7 ejendomme foretaget r�den udover det eksproprierede areal. For 5 af ejendommene er r�den foretaget indenfor det midlertidige eksproprierede areal. For 2 af ejendomme er r�den foretaget udenfor det eksproprierede areal. De omtalte arealer disponeres til skr�nings- og gr�fteforl�b. Anl�gsarbejderne er udf�rt i forhold til 6 af ejendommene. De videre arbejder p� omtalte arealer er standset, indtil der forligger retm�ssig adkomstret til arealerne.\nDa arealafvigelsen kan betragtes som v�sentlige, og da omfanget ikke har v�ret lodsejerne bekendt eller sandsynligt, skal der foretages en till�gsekspropriation, for at sikre lovlig arealerhvervelse og ligebehandling af alle lodsejere.\nDern�st kr�ver etablering af stiforl�ngelse frem til Neller�dvej mindre arealerhvervelse fra to ejendomme. De to lodsejere er dog indforst�et med en frivillig arealafst�else, men s�fremt der alligevel foretages till�gsarealerhvervelse ved ekspropriation, b�r disse ejendommen medtages her.\nDet samlede areal der skal eksproprieres udg�r fra de 9 ejendomme 1287 m2, samt 1277 m2 til midlertidig arealafst�else. Sidstn�vnte er aktuel for to ejendomme i forhold til forl�ngelse at cykelsti fra Helsing�rvej og til Neller�dvej.\nDer er tale om landbrugsejendomme, hvor arealerne er markarealer og beplantning.\nLov om offentlige veje � 43 stk. 1., Lov nr. 312 af 9. juni 1971. 'N�r almenvellet kr�ver det, kan vedkommende vejbestyrelse iv�rks�tte ekspropriation til offentlige vej- og stianl�g.'\nSamlet erstatning for de 9 ber�rte ejendomme vurderes at udg�re ca. 50.000,- kr. Erstatninger afholdes inden for den eksisterende bevilling.\nDer gennemf�res en �stedsforretning med de ber�rte parter. Parterne skal indvarsles med mindst 4 uger varsel.\nTill�gsekspropriation - arealfortegnelse og ekspropriationsplan Indstilling\nTeknisk Udvalg har behandlet sagen i sit m�de den 02-11-2011 og vedtog at anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det :\nat tr�ffe forel�big ekspropriationsbeslutning med henblik p� etablering af sti mellem Gr�sted og Helsinge at �stedsforretningen afholdes mandag den 09.01.2012\nTiltr�dt at anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det, at tr�ffe forel�big ekspropriationsbeslutning med henblik p� etablering af sti mellem Gr�sted og Helsinge Tiltr�dt at �stedsforretningen afholdes mandag den 09.01.2012, med deltagelse fra udvalgets n�stformand\n183. Affald: klare s�kke p� genbrugsstationen\n07.00.00A00 - 2008/01885\nTeknisk Udvalg har i okt. 2010 besluttet, at administrationen skulle arbejde videre mod en ny ordning med salg af klare s�kke p� genbrugsstationerne i stedet for at disse deles "gratis" (betalt og indk�bt over forsyning) ud til bes�gende som tilf�ldet er nu.\nI ca 2004 traf Udvalget for Teknik og Milj� i Gr�sted-Gilleleje Kommune beslutning om at emballageret affald kun m�tte afleveres i klare s�kke, siden er det indf�rt p� kommunens anden genbrugsstation i Helsinge og pr. 1. jan. 2010 blevet lovkrav. I 2004 besluttede dav�rende udvalg, at uddele klare s�kke i en overgangsperiode. Ingen andre kommuner i Vestforbr�ndingsopland tilbyder "gratis" klare s�kke til brugerne eller s�lger dem. Ordningen med kun at benytte klare s�kke er godt implementeret p� begge kommunens genbrugsstationer, og det er et f�tal af de bes�gende, der kommer med sorte s�kke.\nBaggrund for at �ndre p� ordningen er, at ordningen med de gratis klare s�kke giver en del kontroverser mellem bes�gende og pladsfolk, idet bes�gende ikke respekterer, at der kun m� tages en rulle klare s�kke pr. gang. En del af disse kontroverser ender i en efterf�lgende ny dialog med administrationen. Der bruges i rent indk�b af s�kke ca. 700.000 kr + moms pr. �r p� ordningen. Kommunalfuldmagten\nAdministrationen har arbejdet videre mod en l�sning om salg af klare s�kke og andre produkter relateret til affald p� genbrugsstationerne. I den forbindelse er det kommet frem, at det er konkurrenceforvridende at s�lge produkter relateret til affald der i �vrigt kan k�bes i dagligvare butikker mv. Det er ikke konkurrenceforvridende, at s�lge ekstra s�kke til dagrenovation og forringer (en inderpose til en 800 l's container), da disse emner er specifikke for kommunen og ikke s�lges i detailhandlen. Dog vurderer juristerne, at det ikke er i direkte modstrid med kommunalfuldmagten at s�lge klare s�kke eller at uddele dem gratis (dvs. opkr�vet borgere og erhverv over taksten), eftersom der i Affaldsbekendtg�relsen (� 32 stk 2) st�r, at hvis der afleveres affald emballageret p� genbrugsstationerne, s� skal det v�re i klare s�kke. Salg af ekstra s�kke til dagrenovation og forringer til containere s�lges pt. p� R�dhuset, hvilket vurderes at kunne forts�tte. Det var id�en, at der skulle indf�res en betalingsform p� genbrugsstationen for flere produkter relateret til affald, f.eks. kompostbeholdere, stativer/spande til brug i k�kkenet, net til trailere til sikring af l�s til genbrugsstationen mv. Dette er s�ledes ikke lovligt.\nAdministrationen har unders�gt marked for betalingsautomater mv. Den billigste, og mest brugervenlige l�sning for borgere/erhverv samt pladsfolk er en h�ndholdt dankort terminal.\nAlt i alt s�lges pr. �r ca. 1000 ekstra s�kke fra R�dhuset og turistinformationerne, samt 5-10 ruller med forringer. Da det ikke er muligt at s�lge flere produkter som f�rst antaget, vurderer administrationen, at omkostningerne for �t salg vil v�re relativt dyrt, hvis salg via genbrugsstationerne besluttes. Med en ny Affaldsbekendtg�relse (der pt. er i offentlig h�ring), og forventes vedtaget i efter�ret, indf�res en ny ordning for erhvervs adgang til genbrugsstationerne g�ldende fra �rsskiftet. I samarbejde med Vestforbr�nding planl�gges en s�danne ny ordning, hvor betalingen for erhvervs adgang til genbrugsstationerne kan blive via klippekort eller anden betalingsform.\nAlt efter hvilken model der v�lges for erhvervs adgang til genbrugsstationerne vil ordningen kr�ve pladsfolkenes opm�rksomhed i st�rre eller mindre grad. Pladsfolkene p� Genbrugsstation Nord har desuden udtrykt, at de ikke er positive stemte for en ordning med salg af klare s�kke mv. p� genbrugsstationerne. Administrationen indstiller til Teknisk Udvalg, at der kun uddeles klare s�kke som et led i at afv�bne en konflikt, hvor en bes�gende kommer med affald i sorte s�kke, hvilket ikke er tilladt jf. Affaldsbekendtg�relsen (� 32, stk 2). Administrationen foresl�r, at ordningen med omdeling af klare s�kke oph�rer ved �rsskiftet efter forudg�ende annoncering i Ugeposten og p� hjemmesiden. Lovgrundlag\nAffaldsbekendtg�relsen, bek nr. 224, af 7. marts 2011. � 32, stk. 2. �konomi\nH�ndholdt dankort terminal43.000 kr. pr. stk. I alt for begge genbrugsstationer86.000 kr\nInstallationsomkostninger 9750 kr\nL�bende udgift, �rligt abonnement til kreditbetalingsinstitut + licent, opdateringsafgift og hotline 4660 kr.\nI alt, engangsudgift100.410 kr\nDer indk�bes og udleveres klare s�kke for ca. 700.000 kr. + moms pr. �r.\nHertil kommer pladsfolkenes tidsforbrug p� kontroverser, administrationens tidsforbrug p� henvendelser vedr. de klare s�kke samt indk�b. Milj�forhold\nForventes u�ndret eftersom ordningen med kun at aflevere affald i klare s�kke p� genbrugsstationerne vurderes velfungerende.\nAffaldsgruppen er d. 1. sep. 2011 h�rt i sagen. Affaldsgruppen indstiller til Teknisk Udvalg: At der ikke s�lges eller udleveres klare s�kke p� genbrugsstationerne.\nAt takstbladet 2012 fastholdes, s�ledes at denne afspejler servicebestemmelse i forhold til, at der pr. 1.1.2012 ikke udleveres klare s�kke. ordningen med gratis klare plasts�kke p� genbrugsstationerne oph�rer ved �rsskiftet efter forudg�ende annoncering, men at pladspersonalet ved tvister kan give bes�gende en klar s�k/en rulle klare s�kke, f.eks. til omlastning fra sorte s�kke. Tidligere udvalgsbeslutninger\nAdministrationen indstillede til Teknisk Udvalg:\nat ordningen med gratis klare plasts�kke p� genbrugsstationerne oph�rer ved �rsskiftet\nat administrationen arbejder videre mod en ny ordning med salg af klare plasts�kke, gr�nne poser, forringsposer og ekstra s�kke p� genbrugsstationerne.\nIndstillingerne blev tiltr�dt\nTeknisk Udvalg den 02-11-2011:\nTiltr�dt at ordningen med gratis klare plasts�kke p� genbrugsstationerne oph�rer ved �rsskiftet efter forudg�ende annoncering, men at pladspersonalet ved tvister kan give bes�gende en klar s�k/en rulle klare s�kke, f.eks. til omlastning fra sorte s�kke. Frav�rende: B�rge S�rensen Beslutning\nTiltr�dt. 184. Gilleleje Havn - Overenskomst fra 2001\n05.01.08A06 - 2010/29411\nSagen genoptages efter udvalgsformanden og administrationen har haft opf�lgende m�det med Gillellej Havn. Gilleleje havn har givet tilbagemelding efter dialog om driftstilskud i forhold til de driftsm�ssige aftaler og snitflader, der er mellem kommunen og Gilleleje havn. Gilleleje havn er positiv for kommunens udspil og har kun mindre justeringer at tilf�je aftalen.\nDialogen er foretaget i forhold til de driftsm�ssige snitflader, der relaterer til offentlighedens interesse i relation til s�vel erhverv-, detailhandel- og turistm�ssige v�rdier for Gilleleje havn, Gilleleje by og Gribskov kommune.\nDer er i vedlagte bilag opstillet de snitfladen som administrationen og Gilleleje havn i f�llesskab har vurderet der forligger. Snitfladen best�r forkortet af:\nRenholdelse af vej/fortove og t�mning af affaldsstativer\nDrift af offentlige toiletter\nPleje af gr�nne arealer\nBl�flag og s�rlige aktiviteter p� havnen\nDet er et �nske fra Gilleleje havn og adminsitrationen at tilvejebringe en klar og entydig aftale, hvor havnens turistrelaterede drift honoreres af Gribskov kommune.\nDenne aftale �nskes som pr�cisering hidtidig l�bende driftsdialog mellem Gilleleje Havnelaug og Gribskov kommune, og er et supplement til tinglyst overenskomst af 13. august 2001, mellem Gilleleje Havnelaug og dav�rende Gr�sted – Gilleleje kommune.\nTinglyste overenskomst af 13. august 2001 er en aftale mellem Gilleleje havn og Gr�sted-Gilleleje kommune der omhandler:\nKommunens udbygning af spildevandsanl�g i form af bassin og hovedledning p� stejlepladser\nKommunens byforsk�nnelse ben�vnt "Kanalprojektet"\nKommunens brugsret i 20 �r over stejleplads til parkering og spildevandsanl�g\nHavnens etablering af bygning til toilet og bad\nAf hensyn til en klar snitflade er det tilt�nkt at Gilleleje havn overtager og honoreres for de driftsaktiviteter, som kommunen i dag forest�r i direkte tilknytning med hanvens areal.\nDer er opstillet f�lgende oversigt over �konomien:\nDriftsaktiviteter som Gribskov Kommune i dag varetager, der overdrages til havnen\t84.500,- kr.\nGilleleje havns �nskes om bidrag til drifts af offentlige toiletter p� havnen\t141.000,- kr.\nSamt �konomiske aftale\t225.500,- kr.\nDet �nskede driftsbidrag til drift af offentlige toiletter er beregnet som 50 % af havnens faktiske udgift til toiletdrift, i forhold til et gennemsnit for 2009 og 2010.\nAt driftsaktivitet der overdrages fra Gribskov kommune finansieres inden for Tekniks Udvalgs driftsramme.\nAt Gilleleje havns �nske om driftsbidrag til toiletdrift med kr. 141.000,- stilles som budget �nske for Byr�det.\nTilbagemelding fra Gilleleje Havnelaug Snitflader mellem Gribskov kommune og Gilleleje havn Udkast til driftsaftale Kort over snitflader Indstilling\nTeknisk Udvalg har behandlet sagen i sit m�de den 02-11-2011 og vedtog at anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det: at dr�fte de finansielle aspekter af driftsaftalerne mhp at f� afstemt finansieringen, med bem�rking at driftsaktiviteter afholdes af udvalgets egne driftsmidler som er neutrale og s�ger �U om bevilling p� kr. 141.000 kr. til drift af offentlige toiletter. Tidligere udvalgsbeslutninger\nTiltr�dt at Teknisk Udvalg tilkendegiver stillingtagen til Gilleleje havns �nske om driftsbidrag,\nDriftsaktiviteter afholdes af udvalgets egne driftsmidler som er neutrale og s�ger �U om bevilling p� kr. 141.000 kr. til drift af offentlige toiletter. Tiltr�dt at bemyndige administrationen til at indarbejde dr�ftelserne i udkastet af aftalen og s�fremt der foreligger en finansieringsplan at indg� aftalen med Gilleleje Havn DF tager forbehold\nTiltr�dt. 185. Movia specialk�rsel - orientering om proces\n00.01.00A - 2011/31260\nEfter strukturreformen overtog kommunerne en r�kke specialtilbud fra amterne (inkl. k�rslen hertil). Kommunerne i Region Hovedstaden vedtog i 2007 en f�lles k�rselsadministration og besluttede at overdrage k�rsel til det regionale trafikselskab Movia. Kontrakterne tr�dte i kraft i 2008 med en l�betid p� fire �r. Tre af de fire �r er nu g�et, og det er derfor tid til at kommunerne skal tage stilling til, om Movia fortsat skal udbyde og administrere disse k�rselstyper for kommunerne. Da k�rslen omfatter b�de b�rn og voksne freml�gges denne sag sidel�bende i B�rneudvalget og i Social- og Sundhedsudvalget, og freml�gges efterf�lgende i �konomiudvalget. Sagsfremstillingen har ikke til form�l at bede om mandat eller som konkret beslutningsgrundlag, men alene som orientering om problemstilling og proces.\nSamarbejdet med Movia\nSiden 2007 har der v�ret markante problemer med at styre udgifterne til k�rsel p� specialomr�det. Siden Movia overtog opgaven er kommunens omkostning pr borger mere end fordoblet, og rollefordeling og aftalegrundlag g�r det meget vanskeligt at styre �konomien.\nDe otte kommuner i Nordsj�lland har haft indledede dr�ftelser b�de med og uden Movia om l�sning af dette k�rselsbehov efter de nuv�rende kontrakter l�ber ud. I disse dr�ftelser er det konstateret, at alle kommuner har de samme udfordringer med at styre udgifterne. Ligeledes konstateres en mere eller mindre udtalt utilfredshed med Movias tilgang til b�de evt genudbud og daglig styring af opgaven.\nGribskov Kommune har taget initiativ til at lave en mulig f�lles proces frem mod endelige beslutninger om og i fald hvordan Movia skal revidere, genudbyde og administrere disse k�rselstyper for kommunerne. Der arbejdes i to spor: Et lokalt spor, der foreg�r imellem de otte nordsj�llandske kommuner, og et regionalt spor, der foreg� i KKR. Lokalt\nDer er etableret en embedsmandsgruppe p� tv�rs af de otte kommuner, da det er er vores vurdering, at der er brug for en forst�rket dialog b�de kommunerne imellem og med Movia. Det vurderes, at en mindre lokal gruppe kan arbejde hurtigere og mere detaljeret end hvis opgave alene behandles i KKR-regi.\nI KKR h�ndteres sagen i arbejdsgruppen for den sociale rammeaftale. Denne gruppe vil forberede det bredere sagsforl�b i KKR.\nForel�bige fokusomr�der i arbejdet\nI kommende arbejde med udbud af specialk�rsel forventes at v�re fokus p� de nedenfor n�vnte forhold. forventet omkostningsniveau- og udvikling\nfinansiering af k�rsel, s�rlig om solidaritetsprincippet skal forts�tte og i hvilken form\nserviceniveau for k�rslerne - og evt mulighed for at differentiere dette\nudbud og kontraktdesign, herunder incitamenter\nmulighed for samt�nkning med andre Movia-k�rsler og andre kommunale k�rselsordninger.\nDer m� knyttes bem�rkninger s�rlig til det s�kaldte solidaritetsprincip, som kommunerne betaler ud fra. Heri ligger, at de totale omkostninger ved at k�re til et givent tilbud fordeles mellem alle de borgere, som k�rer til tilbuddet. Derefter betaler hver kommune for det antal borgere, som kommunen er betalingskommune for. Der tages med andre ord ikke hensyn til, hvad de konkrete omkostninger for de konkrete borgere er. Med solidaritetsprincippet mindskes kommunernes mulighed s�ledes for at reelt p�virke omkostningerne til k�rsel. Fordele og ulemper ved princippet afh�nger naturligvis af, hvor meget man k�rer ind og ud af sin kommune. S�ledes er det eksempelvis umiddelbart et tab for kommuner med mange tilbud indenfor kort afstand, da de er med til at betale k�rslen for de borgere, der kommer fra andre kommuner med f� tilbud og l�ngere afstande. Omvendt er solidaritetsprincippet en medvirkende �rsag i, at andre kommuner v�lger de tilbud de g�r, hvorved disse tilbud f�r flere brugere.\nOmkostningerne til k�rsel p� specialomr�det er steget markant siden Movia overtog k�rslen fra KFS. I Gribskov Kommune ses at en borger i 2008 i den gamle KFS-ordning kostede i gennemsnit ca 38 tkr. �rligt, mens en borger i 2010 kostede ca 79 tkr �rligt. Dette svarer til en stigning p� 111%. Omkostningsniveauet i hele persontransporten er steget meget. Men en stigning p� 111% er markant st�rre end p� sammenlignelige k�rselsordninger. Fx er omkostningerne til skolebusk�rsel i Gribskov Kommune steget med 27% i samme periode i kommunens egen skolebuskontrakt. Den nuv�rende aftale med Movia l�ber som n�vnt ovenfor til efter�ret 2012. Movia har givet udtryk for, at de venter k�rslen vil blive billigere under evt ny aftale, men Movia har ikke redegjort n�rmere for, hvordan de vil agere for at opn� lavere omkostninger. S�fremt det ikke lykkes for Movia at opn� lavere priser i deres udbud af k�rsel, vil Gribskov Kommunes udgifter til specialk�rsel forts�tte p� samme niveau i en l�ngere �rr�kke (4-5 �r). Dette vurderer administrationen som uholdbart. Det mest centrale er at sikre lavere omkostninger ved udbuddet. S�fremt det er n�dvendigt for at opn� lavere priser at forl�nge nuv�rende aftale, s� der kan gennemf�res s� godt udbud som muligt, er dette en mulighed, der skal overvejes. Ogs� selvom det vil medf�re, at det nuv�rende h�je omkostningsniveau vil forts�tte i yderligere 6-12 m�neder udover kontraktens egentlige l�betid. Det er administrationens vurdering p� baggrund af dr�ftelser i den etablerede f�lgegruppe, at det under alle omst�ndigheder vil medf�re lavere omkostninger, at k�rsel genudbydes end at den hjemtages. Der vil v�re meget store administrative omkostninger ved at oprette et 'k�rselskontor' i kommunens administration.\nServicelovens � 32 og � 36 (k�rsel med b�rn med s�rlige behov), Servicelovens �105 (k�rsel til aktivitets- og samv�rstilbud samt k�rsel til beskyttet besk�ftigelse), Servicelovens � 117. Lov om specialundervisning for voksne � 4. Lov om ungdomsuddannelse for unge med s�rlige behov � 10. Lov om trafiksikkerhed � 11\nUdgifter til alle k�rselstyper p� handicapomr�det (januar-juli 2011): 6,93 mio kr.\nUdgifter til �ldre- og tr�ningsk�rsel (januar-juli 2011): 3,28 mio kr.\nFor den samlede k�rselsramme g�lder:\nPrognose for regnskab 2011: 17,9 mio. kr.\nAfsat budget i 2011: 14,0 mio. kr.\nForventet merforbrug i 2011: 3,9 mio. kr.\nI 2012 forventes merforbruget at stige til 7 mio, fordi en midlertidig till�gsbevilling p� 3 mio kr, g�ldende for 2010 og 2011, bortfalder. Det vil blive s�rdeles vanskeligt at finde 7 mio. kr. p� de andre budgetrammer inden for SSU ( fx pleje, reng�ring, hj�lpemidler mv), da rammerne i forvejen er under stort pres grundet effektiviseringskrav og stigende antal �ldre. Det bem�rkes at hele budgettet til denne k�rsel ligger p� SSUs rammer, og dette afsnit indgik derfor ikke i sagsfremstilling til B�rneudvalget 25.oktober 2011.\nSocial- og Sundhedsudvalget har behandlet sagen i sit m�de 02-11-2011 og vedtog at indstille til �konomiudvalget, at\ntage orientering til efterretning Tidligere udvalgsbeslutninger\nSocial-og sundhedsudvalget 2.11.2011\nSSU tog sagen til efterretning, og besluttede at videresende sagen til �U til efterretning.\nB�rneudvalget 25.10.2011 tiltr�dt at tage orientering til efterretning Trafikudvalget 9.10.2007\ntiltr�dt at kommunen fortsat deltager i samarbejdet om k�rsel til specialundervisning m.v., n�r de nuv�rende kontrakter udl�ber ved �rsskiftet 2008/2009. tiltr�dt at Trafikselskabet Movia fra �rsskiftet 2008/2009 overtager administrationen af den f�lles personk�rsel fra KFS.\ntiltr�dt at Movia i samarbejde med KFS i l�bet af 2008 forest�r og gennemf�rer det n�dvendige EU-udbud af den f�lles siddende personk�rsel.\ndr�ftet om kommunen p� senere tidspunkt forventer at l�gge yderligere siddende personk�rsel (b�de rutek�rsel og behovsstyret k�rsel) ind i en f�lles k�rselsordning.\nFrav�rende: Peter Jarl Sahlberg. Trafikudvalget 26.2.2008\n1. tiltr�dt at godkende den fremsendte standardkontrakt med tilh�rende servicekrav\nFrav�rende: Peter Jarl Sahlberg og Lasse R�ssell.\nTiltr�dt. 186. Produktionsskole - neds�ttelse af bestyrelse\n18.17.00P24 - 2011/30836\nDenne sag omhandler neds�ttelse af bestyrelse i forbindelse med etablering af en lokal produktionsskole i Helsinge. Konkret skal der udpeges to medlemmer til produktionsskolens bestyrelse, samt tages initiativ til at andre relevante akt�rer udpeger medlemmer. Desuden giver administrationen en kort status p� processen med etablering af den lokale produktionsskole, samt overordnet plan for arbejdet med etablering af Uddannelsescenteret.\nSagen forel�gges s�vel Arbejdsmarkedsudvalget som B�rneudvalget idet begge udvalg anmodes om hver at udpege en politisk repr�sentant til produktionsskolens bestyrelse. Arbejdsmarkedsudvalget er hovedansvarlig for produktionsskole, jf. tidligere beslutning om arbejdsdeling mellem de politisk udvalg.\nAdministrationen har arbejdet med perspektiver for etablering af en lokal produktionskole siden 2010, og der har l�bende v�re politiske dr�ftelser af dette. B�rneudvalget og Arbejdsmarkedsudvalget har s�ledes dr�ftet muligheder for etablering, drift og elevgrundlag for produktionsskole gennem en l�ngere periode. Ved Byr�dets behandling af budget 2012 mandag den 10. oktober 2011, besluttede Byr�det at afs�tte midler til etablering og drift til produktionsskole. Mandag den 24. oktober 2011 behandler Byr�det indstilling om etablering af produktionsskole og vedt�gterne for den ny produktionsskole.\nBestyrelse og leder\nProduktionsskolens bestyrelse varetager skolens overordnede ledelse. Skolens leder varetager den daglige administration. Lederen har det p�dagogiske ansvar.\nDer skal neds�ttes en bestyrelse, hvoraf 2 medlemmer udpeges af kommunalbestyrelsen. Administrationen anbefaler, at Arbejdsmarkedsudvalget indstiller et medlem og B�rneudvalget indstiller et medlem til produktionsskolens bestyrelse. Administrationen vil herefter s�rge for, at arbejdsmarkedsorganisationerne og ungdomsuddannelserne ligeledes indstiller medlemmer jf. vedt�gterne, s�ledes at bestyrelsen kan konstituere sig.\nI henhold til vedt�gternes afsnit om bestyrelsens sammens�tning, foresl�r administrationen, at der rettes kontakt til arbejdsmarkedsorganisationerne DA og LO, s�ledes at de hver kan udpege et medlem til bestyrelsen. I forhold til at ungdomsuddannelserne i omr�det skal udpege et medlem til bestyrelsen, foresl�s det at administrationen retter henvendelse til Erhvervsskolen Nordsj�lland, SOPU (Sundhed, Omsorg og P�dagogik), Handelsskolen K�benhavn Nord, med henblik p� at de hver indstiller et medlem til produktionskolens bestyrelse.\nAdministrationen anbefaler, at det politiske niveau bemyndiger administrationen til at tage kontakt til ovenn�vnte institutioner og organisationer for udpegning af bestyrelsesmedlemmer, samt tager initiativ til at bestyrelsen konstitueres. S�fremt en af de ovenfor foresl�ede parter ikke �nsker at indstille en person til bestyrelsen, eller har mulighed herfor, anbefales det at administrationen finder rette alternativ i henhold til vedt�gterne og lov.\nI en overgangsfase, indtil leder og skolens administration er p� plads, vil den kommunale administration v�re bestyrelsen behj�lpelig med diverse administrative opgaver.\nAdministrationen anbefaler, at administrationen samarbejder med bestyrelsen om etablering af produktionsskolen. Bestyrelsen skal forest� ans�ttelsen af leder for produktionsskolen, lederen skal fungere senest fra skolestart august 2012. Dog vil det v�re hensigtsm�ssigt, hvis en leder kan ans�ttes tidligere, og derved indg� i selve arbejdet med etablering af skolen. Administrationen arbejder pt. med at afklare mulighederne herfor.\nN�r bestyrelsen er nedsat og konstitueret, bidrager administrationen fortsat med at afklare og l�se en r�kke opgaver i forbindelse med etableringen af produktionsskolen. Nedenfor ses den overordnede plan for dette arbejde.\nOverordnet plan for etableringen af produktionsskole:\nArbejde med at kvalificere, hvilke linjer der skal indt�nkes i produktionsskolen.\nByr�det godkender etablering af produktionsskole i forbindelse med budget 2012-15, samt godkender vedt�gter.\nByr�det og �vrige akt�rer udpeger medlemmer til bestyrelse.\nAdministrationen freml�gger ultimo november plan for indretning af bygningsmassen tilt�nkt uddannelsescenter herunder produktionsskole, samt perspektiver for etablering af linjer og profil for skolen. I dette indg�r ogs� forslag til en model for k�kkenlinjen i produktionsskolen.\nProfil for kommende leder af skolen udarbejdes. S�fremt det skulle vise sig muligt at ans�tte en leder inden skolestart, vil stillingen blive sl�et op snarest muligt. 1. kvartal 2012\nS�fremt det skulle vise sig muligt at ans�tte en leder allerede primo 2012, vil dette blive iv�rksat.\nDetailplanl�gning vedr. linjer mv.\nForberedelse af driftsfasen.\nInformation om skolen til relevante parter.\nFortsat forberedelse af driftsfasen, herunder: Indretning af skolen\nIndk�b af udstyr til kontorer, v�rksteder og opholdsrum.\nUdarbejdelse af informationsmateriale og hjemmeside.\nUdarbejdelse og vedtagelse af budget.\nAns�ttelse (eller tilk�b) af administrativ medarbejder.\nS�rligt vedr. k�kken til produktionsskolen\nI oktober og november arbejder administrationen videre med at kvalificere hvilke linjer, der skal etableres i den kommende produktionsskole. Efter planen vil dette arbejde blive forelagt politisk i november, sammen med en samlet plan for indretningen af uddannelsescentret.\nSom led i de politiske dr�ftelser der har v�ret i forbindelse med overvejelserne om etablering af en lokal produktionsskole, er der blevet besluttet, at �n af linjerne i produktionsskolen skal v�re en "k�kken-linje". Administrationen arbejder pt. med at afklare mulighederne for af samt�nke produktionsskolens behov for et undervisningsproduktionsk�kken med andre relevante k�kkenfaciliteter i kommunen. Dette for dels af opn� et mere optimalt ressourceforbrug, dels for at integrere produktionsskoleeleverne i en reel produktion, og dels for at undg�, at etablere endnu et produktionsk�kken i kommunen. Konkret arbejder administrationen med at afd�kke mulighederne for at koble produktionsskolen til driften af k�kkenet p� den nye skole evt. i en samarbejdskonstruktion med andre af de kommunale madleverand�rer.\nArbejdet med etablering af Uddannelsescenteret\nP� Byr�dets m�de den 24. oktober 2011 forel�gges Byr�det en beslutningssag om etablering af uddannelsescenter beliggende i de gamle bygninger p� Helsinge Skole indenfor en �konomisk ramme p� 7,5 mio. kr. Etableringen af en lokal produktionsskole indg�r som element i etablering af et uddannelsescenter.\nArbejdet med etableringen af uddannelsescenter p�g�r nu, og nedenfor er planen for arbejdet med centeret skitseret overordnet. Efterh�nden som de endelige planer for indretning af bygningsmassen foreligger, med de forskellige funktioner der indt�nkes, vil Arbejdsmarkedsudvalget og B�rneudvalget blive orienteret mere detaljeret. Det forventes, at der kan pr�senteres en indretningsplan i november, som efterf�lgende vil blive suppleret med et kvalificeret budget udarbejdet p� baggrund af den endelige indretningsplan.\nOverordnet plan for etableringen af uddannelsescenter:\nKvalificering af hvilke funktioner, der indt�nkes i uddannelsescentret, samt disse funktioners lokalebehov - herunder perspektiver for at samle funktioner, optimere anvendelse af kvadratmeter samt udnytte mulige synergier mellem funktioner.\nAfklaring af linjer i produktionsskolen indg�r bl.a. i dette arbejde.\nPlanl�gge og koordinere istands�ttelsen af bygningsmassen med renoveringen i regi af Skoleprojektet.\nAfklaring af behov for etablering af IT mv. samt muligheder for genanvendelse fra skolen p� Skovg�rdsvej.\nKvalificering af budget til etablering p� baggrund af endelig indretning, herunder valg af v�rksteder til produktionsskolen.\nOverordnet tidsplan for udbud- og byggefase.\nUdarbejdelse af endelig indretningsplan.\nPr�cisering af tidsplan for selve udbuds- og bygningsfase.\nAfklaring af muligheder for genanvendelse af inventar fra skolen p� Skovg�rdsvej mv. Kvalificering af budget til etablering p� baggrund af endelig indretning, herunder valg af v�rksteder til produktionsskolen.\nOpstart forberedelse af driftsfasen.\nUdbud af renoveringsopgaven.\nOpstart af f�rste faser af renoveringsopgaven - v�rksteder og cafemilj�.\nForberedelse af indflytning og driftsfasen.\nFra primo maj 2012 vil den midlertidige genhusning af biblioteket og den tilh�rende administration v�re slut, og herefter p�g�r renoveringsopgaven i hele bygningsmassen.\nEfter planen �bner den nye skole efter efter�rsferien. N�r skolen p� Skovg�rdvej er fraflyttet, vil inventar, IT-tavler mv. som skal genbruges i Uddannelsescentret, blive flyttet og etableret.\nPolitisk forankring af sager om produktionsskole og Uddannelsescenter\nB�rneudvalget og Arbejdsmarkedsudvalget fik p� deres m�der i september forelagt sag om organisering af ungeaktiviteterne. Det fremg�r, at Arbejdsmarkedsudvalget er prim�rt ansvarlig for produktionsskole og Uddannelsescenter, men skal sikre et t�t samarbejde med B�rneudvalget. B�rneudvalget er omvendt prim�rt ansvarlig for 10. klasse og Ungdommens Uddannelsescenter - men skal tilsvarende samarbejde med Arbejdsmarkedsudvalget. Fremadrettet forel�gges sagerne derfor som udgangspunkt for det ansvarlige fagudvalg som sikrer, at der enten via h�ring af andre fagudvalg eller gennem f�lles m�der for flere udvalg samordnes p� tv�rs af udvalgene.\nLov om produktionskoler\nLov om Selvejende institutioner\nLov om indhentning af tilbud �konomi\nI budget 2012 er der truffet beslutning om �konomi for etablering og drift af produktionsskole.\nP� byr�dets m�de mandag den 24. oktober blev vedt�gterne behandlet.\nBilag Neds�ttelse af produktionsskolebestyrelse Indstilling\nB�rneudvalget og Arbejdsmarkedsudvalget har hhv. den 25-10-2011 og 26-10-2011 behandlet sagen og vedtog, at anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det: at byr�det udpeger to medlemmer til produktionskolens bestyrelse,\nat bemyndige administrationen til at igangs�tte etablering af bestyrelse for den selvejende institution Gribskov Produktionsskole,\nat tage orienteringen om �vrig proces til efterretning.\nSagen blev behandlet p� B�rneudvalgets m�de 25. oktober 2011 og Arbejdsmarkedsudvalgets m�de 26. oktober 2011. Indstillingen var f�lgende: Administrationen indstiller til udvalgene, at anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det, at: byr�det udpeger to medlemmer til produktionskolens bestyrelse, hvoraf et medlem er anbefalet af b�rneudvalget og et medlem er anbefalet af arbejdsmarkedsudvalget,\nbemyndige administrationen til at igangs�tte etablering af bestyrelse for den selvejende institution Gribskov Produktionsskole,\ntage orienteringen om �vrig proces til efterretning. B�rneudvalget besluttede (25/10) f�lgende:\nUdvalget anbefaler ingen navngivne medlemmer.\nTiltr�dt at bemyndige administrationen til at igangs�tte etablering af bestyrelse for den selvejende institution Gribskov Produktionsskole\nTiltr�dt at tage orienteringen om �vrig proces til efterretning.\nArbejdsmarkedsudvalget besluttede (26/10) f�lgende:\nTiltr�dt, med den bem�rkning, at udvalget ikke anbefaler et medlem, men anbefaler byr�det at udpege medlemmerne.\nTiltr�dt at bemyndige administrationen til at igangs�tte etablering af bestyrelse for den selvejende institution Gribskov Produktionsskole,\nTiltr�dt at tage orienteringen om �vrig proces til efterretning\nTiltr�dt. 187. Ans�gninger - Erhverv Gribskov. Julebelysning i 2011 og 2012\nErhvervs- og Turismeudvalget har behandlet sagen i sit m�de den 04-10-2011 og vedtog at anbefale �konomiudvalget\nat udvalget behandler ans�gningen og anviser forslag til finansiering. Med bem�rkning, at der bevilliges det ans�gte i 2011 fra puljen "tilskud til erhvervsplan". Ans�gningen for 2012 behandles efter vedtagelsen af budget 2012 i samspil med de andre ans�gninger. Tidligere udvalgsbeslutninger\nErhvervs- og Turismeudvalgets beslutning den 04-10-2011:\nTiltr�dt at udvalget behandler ans�gningen og anviser forslag til finansiering. Der bevilliges det ans�gte i 2011 fra puljen "tilskud til erhvervsplan". Ans�gningen for 2012 behandles efter vedtagelsen af budget 2012 i samspil med de andre ans�gninger. Frav�rende: Anders Gerner Frost\nTiltr�dt. 188. Ans�gning - Erhverv Gribskov. Tisvilde Juleby 2011 og 2012\nErhvervs- og Turismeudvalget har behandlet sagen i sit m�de den 04-10-2011 og vedtog at anbefale �konomiudvalget at:\nudvalget behandler ans�gningen og anviser forslag til finansiering, med bem�rkning om, at der bevilliges 20.000 kr. til Tisvilde juleby i 2011 fra puljen "Frie Fondsmidler". Ans�gningen for 2012 behandles efter vedtagelsen af budget 2012 i samspil med de andre ans�gninger.\nTiltr�dt, med bem�rkning om, at der bevilliges 20.000 kr. til Tisvilde juleby i 2011 fra puljen "Frie Fondsmidler". Ans�gningen for 2012 behandles efter vedtagelsen af budget 2012 i samspil med de andre ans�gninger.\nTiltr�dt. 189. Ans�gning - Erhverv Gribskov. Kulturn�tter i Helsinge og Gilleleje 2012\nudvalget behandler ans�gningen og anviser forslag til finansiering, med bem�rkning: der bevilliges det ans�gte i 2012 fra puljen "Frie Fondsmidler". Ans�gningen for 2013 behandles efter vedtagelsen af budget 2012 i samspil med de andre ans�gninger. Tidligere udvalgsbeslutninger\nTiltr�dt udvalget behandler ans�gningen og anviser forslag til finansiering. Der bevilliges det ans�gte i 2012 fra puljen "Frie Fondsmidler". Ans�gningen for 2013 behandles efter vedtagelsen af budget 2012 i samspil med de andre ans�gninger. Beslutning\nTiltr�dt. 190. Jens Bo Larsens Mindelegat\nLink >> Legatfundats fra 1983 Link >> Forslag til fundats�ndringer\nErhvervs- og Turismeudvalget har behandlet sagen i sit m�de den 04-10-2011 og vedtog at anbefale �konomiudvalget at anbefale Byr�det:\nTiltr�dt at den eksisterende bestyrelse bemyndiges til at forts�tte sit virke og at gennemf�re de foresl�ede fundats�ndringer, eventuelt med de mindre �ndringer, som fondsmyndigheden m�tte kr�ve for at godkende �ndringerne, herefter er kommunens rolle i forhold til Jens Bo Larsens Mindelegat udt�mt.\nTiltr�dt. Sager behandlet p� lukket m�de:\nBeslutning:�U afgav sin indstilling til BY 192\tAffald: Spandeudbud - opsamling af biologisk- og sorteret restaffald\nBeslutning: �U afgav sin indstilling til BY 193\tForberedelse af salg af bygninger - udlejning af areal.\nBeslutning: �U afgav sin indstilling til BY 194\tForberedelse af k�b af fast ejendom.\nBeslutning:�U besluttede ikke at k�be ejendommen.\nBeslutning:�U besluttede; at sagen genoptages.\nBeslutning: �U besluttede annonce og profil.