Vurdering af toneindhold i vindmøllestøj hos naboer Rapport nr. 28 Miljøstyrelsens Referencelaboratorium for Støjmålinger DELTA - PDF\nDownload "Vurdering af toneindhold i vindmøllestøj hos naboer Rapport nr. 28 Miljøstyrelsens Referencelaboratorium for Støjmålinger DELTA"\n1 Vurdering af toneindhold i vindmøllestøj hos naboer Miljøstyrelsens Referencelaboratorium for Støjmålinger DELTA RL 17/15\n2 DELTA Venlighedsvej Hørsholm Telefon: Titel Vurdering af toneindhold i vindmøllestøj hos naboer Vores ref. LSS/THP/ilk Rekvirent Miljøstyrelsen Strandgade København K Resumé For at kunne fastlægge støjbelastningen fra vindmøller skal støjens indhold af tydeligt hørbare toner i nogle tilfælde vurderes på grundlag af målinger ved naboer til vindmøllerne. Vindgenereret støj fra vegetation og bygninger (vindstøjen) har væsentlig indflydelse på resultatet, og betydningen af målepunktets placering for resultatet er undersøgt. Det er ydermere belyst, hvordan det samlede resultat for et tonetillæg falder ud med hhv. et fast 5 db tillæg eller et gradueret tillæg. Der er udført synkrone målinger i 1-minutperioder af vindstøjen i et antal mikrofonpositioner, der kunne repræsentere mulige målepositioner til måling af toneindhold hos naboen til en vindmølle. Resultaterne er analyseret i kritiske bånd, og der er fundet store forskelle (op mod 10 db for gennemsnittet ved én vindhastighed) i resultaterne fra mikrofonpositionerne. På baggrund af målingerne er der givet generelle retningslinjer for, hvorledes målepositionerne vælges, så de bedst opfylder bekendtgørelsens krav om, at vindstøjen får mindst mulig indvirkning på måleresultaterne. Målingerne viste også, at det A-vægtede støjniveau fra vegetationen i de fleste tilfælde var højere end de gældende støjgrænser. Det betyder, at en eventuel eftervisning af overholdelse af støjgrænserne ud fra målinger kan være svær og give et usikkert resultat. Den nuværende analysemetode er en maksimalværdimetode for 1-minutperioderne. Det vil kunne nedbringe usikkerheden på resultaterne, hvis tydeligheden i stedet angives som f.eks. 95 % fraktilen af de tydeligheder, der er målt i 1-minutperioderne svarende til den tydelighed, der overskrides i 5 % af observationerne. Fire konkrete sager er gennemgået for at belyse et fast kontra et gradueret tonetillæg. Der blev taget udgangspunkt i en måleubestemthed på 2 db. I den afgørende naboafstand vil en ændring af tonernes tydelighed med 2 db kunne ændre afgørelsen om et fast tillæg på 5 db hos 3 af de 12 naboer, hvor der er foretaget målinger. Et gradueret tillæg ville højst ændre sig med 2 db i de tilfælde, hvor det gives. Det kan konkluderes, at i sager, hvor toneniveauet ligger 6-7 db over medhørstærsklen, bliver det ret tilfældigt, om der tillægges 0 eller 5 db pga. måleubestemtheden. Med et gradueret tillæg vil tillægget tilsvarende kun variere mellem 2 og 3 db. Målingerne, der ligger til grund for denne rapport, er foretaget, mens der var blade på træer og buske. Betydningen af forskellige bevoksningstyper (løv/nåletræer) samt døgn- og årstidsvariation er ikke en del af projektet. DELTA, 21. december 2015 Lars S. Søndergaard Referencelaboratoriet Torben Holm Pedersen Referencelaboratoriet RL 17/15 2\n3 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Baggrund og formål Bekendtgørelse og vejledninger Målinger Ejendommen Mikrofonplaceringer Resultater Støjniveau som funktion af vindhastigheden Anbefalinger Valg af mikrofonplacering Hensyntagen til luftabsorption Gradueret tillæg Måling af toner i vindmøllestøj Fast eller gradueret tillæg Eksempler på konkrete sager Konklusion Referencer...33 Appendiks 1 Placeringer af mikrofoner og vindmast...34 Mikrofonplacering Mikrofonplacering Mikrofonplacering Mikrofonplacering Mikrofonplacering Placering af mast med vindmåler...41 RL 17/15 3\n4 1. Indledning For at kunne fastlægge støjbelastningen i et punkt fra en eller flere vindmøller skal støjens indhold af tydeligt hørbare toner i nogle tilfælde vurderes på grundlag af målinger ved én eller flere naboer til vindmøllerne. Vindgenereret støj fra vegetation og bygninger (vindstøjen) har væsentlig indflydelse på resultatet, og betydningen af placeringen af målepunktet for resultatet er undersøgt. Det er ydermere belyst, hvordan det samlede resultat for et tonetillæg falder ud med hhv. et fast 5 db tillæg eller et gradueret tillæg, når ovennævnte variationer er i spil. Betydningen af forskellige bevoksningstyper (løv/nåletræer) samt døgn- og årstidsvariation er ikke en del af projektet. 2. Baggrund og formål Ved bestemmelse af støjbelastningen fra vindmøller foretages måling af vindmøllers kildestyrke og toneindhold i henhold til Vindmøllebekendtgørelsen 1736 af 21/  (fremover refereret til som BEK 1736). Målingen foretages i en afstand svarende til vindmøllens totalhøjde. Hvis det viser sig, at der forekommer tydeligt hørbare toner i denne afstand, skal toneindholdet også vurderes ved den mest støjbelastede bolig. I BEK 1736 er beskrevet følgende omkring vurdering af støjens indhold af tydeligt hørbare toner: Støjmålingen skal foretages i et repræsentativt punkt i nærheden af den nærmeste bolig 1,5 m over terræn og valgt på en sådan måde, at vindstøjen får mindst mulig indvirkning på måleresultaterne. Sædvanligvis er der en eller anden form for vegetation omkring boligen som oftest træer og buske. Som ovenstående antyder, har placeringen af målepunktet stor betydning for resultatet, fx om vurderingen foretages i læ, tæt på vegetation eller i det fri, da maskeringen vil stige eller falde alt efter placering. Om valg af målepunkt: 1) Støjgrænsen gælder for det mest støjbelastede punkt ved udendørs opholdsarealer højst 15 m fra beboelse i det åbne land. 2) Der skal måles i et repræsentativt punkt, dvs. et punkt som er eller kunne være repræsentativt for brugen af de udendørs opholdsarealer. 3) Målepunktet vælges, hvor der er mindst vindgenereret baggrundsstøj på de under 1) og 2) angivne områder med en vindretning, hvor der er medvind ±45 fra vindmøllen hen mod målepunktet. RL 17/15 4\n5 I dette projekt er problematikken belyst ved at sammenligne synkrone målinger for forskellige positioner på en typisk landejendom, der kunne have været nabo til vindmøller, men ikke er det. Fordelen ved at vælge en ejendom, der ikke er nabo til vindmøller, er dels af praktisk karakter (det er ikke nødvendigt at vente på, at det blæser fra en bestemt retning), og dels giver det beregningsmæssigt mulighed for at se på effekten for toner i hele frekvensområdet og ikke kun ved de frekvenser, hvor der tilfældigvis er toner fra den eller de aktuelle vindmøller, som står i nærheden. Det faste 5 db tillæg for tydeligt hørbare toner udgør et specielt problem, fordi man med et fast tillæg kan risikere, at en minimal forskel i baggrundsstøjniveau kan være afgørende for, om 5 db tillægget udløses eller ej. Ud over at forsøge at give en vejledning, der minimerer forskelle i baggrundsstøjniveau for målepositioner, der opfylder bekendtgørelsen, er det også et formål at belyse, i hvilken grad et gradueret tillæg kan medvirke til at mindske den samlede ubestemthed og bringe den målte støjbelastning i bedre overensstemmelse med den oplevede støjgene. Det graduerede tonetillæg er beskrevet i Referencelaboratoriets Orientering nr. 31, 2001  samt i ISO Annex C . 3. Bekendtgørelse og vejledninger Målinger og vurderinger skal foretages i henhold til følgende udklip fra relevante metoder. BEK 1736 : For at kunne fastlægge støjbelastningen L r i et givet punkt skal støjens indhold af tydeligt hørbare toner vurderes. Vurderingen foretages ved den mest støjbelastede bolig ved objektiv måling efter retningslinjerne i kapitel 7 i Miljøstyrelsens vejledning nr. 4/1984: Måling af ekstern støj fra virksomheder . Ved brug af metoden skal det dog forudsættes, at tonerne er stationære, således at både niveauet af tonerne og niveauet af den maskerende støj fastlægges ved midling af et antal spektre, som svarer til en analysetid på mindst 1 minut, og frekvensanalyserne skal foretages af A-vægtede spektre. Støjmålingen skal foretages i et repræsentativt punkt i nærheden af den nærmeste bolig, 1,5 m over terræn og valgt på en sådan måde, at vindstøjen får mindst mulig indvirkning på måleresultaterne. Der skal være medvind ±45 fra vindmøllen mod målepunktet, og vindhastigheden målt 10 m over terræn skal være mellem 6 og 8 m/s. Der skal måles i et tidsinterval, hvor tonen er tydeligst. Hvis en frekvensanalyse af vindmøllestøjen, målt tæt ved vindmøllen som beskrevet i procedurerne for måling af det A-vægtede lydeffektniveau, viser, at der ikke forekommer tydeligt hørbare toner i nærheden af vindmøllen, vil der ikke være toner i støjen ved beboelse, og en særskilt analyse heraf er ikke nødvendig. RL 17/15 5\n6 Vejledning nr. 1/2012: Støj fra vindmøller : Støjmålingen, som benyttes til toneanalyse, skal foretages på et sted i nærheden af den nærmeste og mest støjbelastede bolig. Målestedet vælges under hensyn til, at der skal være mindst mulig vindstøj, både fra vegetation og fra vindens påvirkning af mikrofonen. Stedet skal være repræsentativt med hensyn til udendørs opholdsarealer i umiddelbar tilknytning til boligen, og målepunktet skal enten være i praktisk frit felt, således at der ikke forekommer reflekteret lyd fra bygninger eller andre flader, eller direkte på facaden af en bygning, i form af en +6dB-måling. Vejledning nr. 6/1984: Måling af ekstern støj fra virksomheder : Om tildeling af tillæg: Ud fra de fundne lydtrykniveauer af henholdsvis toner og øvrig støj bestemmes en kriteriestørrelse L ts defineret som L ts = L p,tone L p,krit.bånd L p,tone er lydtrykniveauet af tone/tonerne L p,krit.bånd er lydtrykniveauet af den øvrige støj i det aktuelle kritiske bånd med centerfre kvens f c,krit L ts er et mål for, hvor kraftig tonen er i forhold til den øvrige støj. Der er ikke specifikt givet en afstandsgrænse til boliger ved vurdering af toner. Da støjgrænsen gælder for det mest støjbelastede punkt ved udendørs opholdsarealer og højst 15 m fra beboelse i det åbne land, er de konkrete målinger, som beskrives i det følgende, så vidt muligt placeret maksimalt 15 m fra stuehus. De valgte målepositioner belyser, hvilke variationer man vil kunne komme ud for i praksis, stadig under overholdelse af ovenstående regler. 4. Målinger Målingerne er udført i dagperioden over to særskilte dage i begyndelsen af oktober Der var stadig rigeligt med grønne blade på træer og buske, og målingen anses derfor også repræsentativ for en sommersituation, hvor man vil opholde sig i haven. Begge dage var himlen overskyet, temperaturen lå på ca C, og luftfugtigheden var ca. 80 %. Ved målingerne er benyttet både en primær (inderst) og sekundær (ydre) vindskærm, så bidraget fra vindgenereret støj omkring mikrofonen er minimeret. Vindhastigheden er målt i 10 m højde på åben mark i en afstand af ca m fra mikrofonerne. RL 17/15 6\n7 4.1 Ejendommen Ejendommen består af et toetagers stuehus samt en lade. Ejendommen er omgivet af en del vegetation primært træer og buske i en højde op til ca. 10 m. Ca. 100 m vest for huset er lille skov med 1-3 år gamle pile med højden ca. 8 m til brug for brændsel. Ca. 1 km vest for ejendommen løber en hovedvej, hvorfra trafikken er hørbar, når det blæser fra vest. Ca. 300 m mod nord er en lille landevej, hvor der af og til passerer køretøjer. På måledag 1 blev der presset halm ca. 300 m mod sydøst, hvilket til tider var hørbart. Det er i nærværende undersøgelse kun relevant at se på vegetationsstøjen. Øvrig baggrundsstøj er så vidt muligt udeladt af analyserne. Nærmeste større vindmølle står mere end 3 km væk, og der er ingen hørbare vindmøller i nærheden. Vindretning måledag 1 N Vindretning måledag 2 Figur 1 Luftfoto af ejendom, målepositioner (markeret med rødt) og vindretninger. Billedet stammer fra Google Earth Mikrofonplaceringer Der er udvalgt 4 (+1) målepositioner, se Figur 1. På første måledag blæste det fra vest (vindhastigheder mellem 3-7 m/s), mens det blæste fra øst på anden måledag (vindhastigheder mellem 6-12 m/s). De forskellige mikrofonplaceringer er valgt, så de repræsenterer en mulig placering på en ejendom, og hvor de som hovedregel er maksimalt 15 m fra ejendommens stuehus. For denne undersøgelse er enkelte af punkterne placeret længere fra stuehuset end 15 m. RL 17/15 7\n8 Enkelte af punkterne har desuden (specielt ved måledag 2) en placering i forhold til bygninger man sædvanligvis ikke ville have valgt enten pga. akustiske refleksioner eller skyggeeffekt i forhold til en vindmølle i vindretningen. Når der ikke er nogen vindmølle, er placeringen i forhold til ejendommen umiddelbart uden betydning. Punkterne længere fra stuehuset end 15 m er valgt, da de repræsenterer en situation, det ikke var muligt at opnå indenfor 15 m fra stuehuset Mikrofonplacering 1 Mikrofonplacering 1 er den mikrofon, der er placeret tættest på stuehuset. Placeringen repræsenterer nærhed dels til middelhøj vegetation og dels til en ejendom, hvor turbulent vind er fremherskende. Der er ca. 4,5 m til huset og ca. 4,5 til nærmeste betydende vegetation. Den omkringliggende vegetation er primært træer og buske, hvor træerne er ca m høje primært bestående af bøg og eg, se Figur 2. Yderligere fotos er vist i Appendiks 1. Figur 2 Foto af mikrofonplacering 1 samt nordsiden af stuehuset. RL 17/15 8\n9 4.2.2 Mikrofonplacering 2 Mikrofonplacering 2 er inde mellem træerne. Placeringen repræsenterer en position omgivet af middelhøj vegetation og svarer til en tilgroet ejendom med megen vegetation. Omkringliggende vegetation er 8-10 m høje træer og buske primært bestående af bøg, eg og kastanje. Yderligere fotos er vist i Appendiks 1. Figur 3 Foto af mikrofonplacering 2 med stuehuset i baggrunden Mikrofonplacering 3 Mikrofonplacering 3 er på en åben græsplæne relativt langt fra stuehuset (15 m) og fra vegetation (16 m). Placeringen repræsenterer en åben position med vegetation i nogen afstand og svarer til en ejendom med store, åbne græsarealer og nogen vegetation. Omkringliggende vegetation er primært træer og buske i et samlet område samt et enkeltstående kastanjetræ (11 m fra mikrofonen), hvor træerne er ca m høje og primært bestående af fuglekirsebær og eg. Yderligere fotos er vist i Appendiks 1. RL 17/15 9\n10 Figur 4 Foto af mikrofonplacering 3 med stuehusets syd gavl i baggrunden Mikrofonplacering 4 Mikrofonplacering 4 er på en åben mark relativt langt fra ejendommen og vegetation (25 m). Placeringen repræsenterer en åben position med vegetation i nogen afstand, og svarer til en ejendom med store åbne græsarealer og nogen vegetation. Omkringliggende vegetation er primært træer og buske i et samlet område, hvor træerne er ca m høje og primært bøg og eg. Yderligere fotos er vist i Appendiks 1. Vindmast Mikrofon Figur 5 Foto af mikrofonplacering 4 samt vindmasten. RL 17/15 10\n11 4.2.5 Mikrofonplacering 5 Mikrofonplacering 5 er kun anvendt på måledag 2 og er i praksis mikrofonen for position 3, der den sidste time er flyttet til en anden position. Derfor er der relativt få målinger i denne position. Mikrofonen er placeret ved udkanten af en mark, forholdsvis tæt på høje træer i form af nåletræer og løvtræer som fx valnød og hasselnød. Træerne er ca. 15 m høje. Placeringen repræsenterer en åben position med høj vegetation, der er kraftigt eksponeret for vinden. Yderligere fotos er vist i Appendiks 1. Figur 6 Foto af mikrofonplacering 5. RL 17/15 11\n12 5. Resultater I det følgende er resultater for mikrofonposition 1 vist og omtalt som mic1 og tilsvarende for mikrofonpositionerne Støjniveau som funktion af vindhastigheden Figur 7 A-vægtet støjniveau (1-minutperioder) som funktion af vindhastighed for måledag 1. Kurverne viser middelværdierne af støjniveauerne for vindhastighederne pr. hele m/s. I Figur 7 og Figur 8 er støjniveauet for de to måledage vist som en funktion af vindhastigheden for hvert 1-minutoptagelse. Det kan som ventet ses, at støjniveauet generelt stiger jo højere vindhastigheden er. Det kan også ses, at støjniveauet ved fx 7 m/s ikke er det samme for de to dage. Dette skyldes formentlig, at vindretningen er forskellig for de to måledage. Den første dag blæste det fra vest, hvilket betyder, at vegetationen som hovedregel var i læ fra anden vegetation. På den anden måledag blæste det fra østsydøst, hvilket betyder, at vegetationen som hovedregel var frit udsat for vinden. RL 17/15 12\n13 Figur 8 A-vægtet støjniveau (1-minutperioder) som funktion af vindhastighed for måledag 2. Kurverne viser middelværdierne af støjniveauerne for vindhastighederne pr hele m/s. Figurerne viser, at det A-vægtede støjniveau fra vegetationen i de fleste tilfælde var højere end de gældende støjgrænser (37/42 db(a) ved 6 m/s og 39/44 db(a) ved 8 m/s). En eventuel eftervisning af overholdelse af støjgrænserne ud fra målinger på den pågældende ejendom ville være svær og give et usikkert resultat. Det primære formål i denne rapport er at se på den maskerende støj, eller som udtrykt i Vejledning nr. 6/1984  lydtrykniveauet af den øvrige støj i det aktuelle kritiske bånd med centerfrekvens f c,krit. Toner i vindmøllestøj stammer som hovedregel fra vindmøllens nacelle og primært fra gear, generator og kølesystemer. Tonerne kan som hovedregel forekomme i hele det hørbare frekvensområde. RL 17/15 13\n14 Ifølge vejledningen  sættes båndbredden i de kritiske bånd til 100 Hz ved tonefrekvenser under 500 Hz og til 20 % af centerfrekvensen over 500 Hz. (1/3-oktav svarer til en båndbredde på 23 % af centerfrekvensen). Ved at fokusere undersøgelsen på de sædvanlige 1/3-oktav centerfrekvenser over 100 Hz forventes en tilstrækkelig opløsning til at belyse problemstillingen. Supplerende er dog også 70 Hz-båndet inkluderet. De anvendte centerfrekvenser for de kritiske bånd er vist i Tabel Tabel 1 Anvendte centerfrekvenser i Hz ved beregningen af niveauerne i de kritiske bånd. Figur 9 A-vægtet lydtrykniveau pr. kritisk bånd af den maskerende støj (vindstøjen) for alle 1-minutoptagelser ved 8 m/s (7,5-8,5 m/s). RL 17/15 14\n15 Analysen er foretaget som en smalbåndsanalyse med en opløsning på 2 Hz, som er omregnet til niveauet pr. kritisk bånd. Den maskerende støj pr. kritisk bånd er beregnet som angivet i BEK 1736 for alle 1-minutoptagelser ved hver af de i Tabel 1 viste centerfrekvenser. Resultatet for måledag 2 ved 8 m/s (7,5-8,5 m/s) kan ses i Figur 9. Figuren illustrerer en stor spredning i data, som i nogen grad skyldes, at vindhastigheden er målt i en afstand af ca m fra mikrofonerne. Hvis vindhastigheden var målt tæt på mikrofonen eller den omgivende vegetation, ville der formentlig være væsentlig mindre variation. Ved en virkelig måling af toner fra en vindmølle må det antages, at variationen er endnu større. Især hvis vindmøllen er i MWstørrelsen, da møllen (hvor vindhastigheden registreres) i så fald vil stå i en afstand af m fra mikrofonen. Figur 9 illustrerer den store spredning i data, men de store mængder data gør det svært at se tendenser og forskelle mellem mikrofonerne. En middelværdi og et 95 % konfidensinterval er derfor udregnet. For 6 m/s (begge måledage) og 8 m/s (kun anden måledag) er dette vist i Figur 10 til Figur 12. Figur 10 Vindhastighed 6 m/s, måledag 1. A-vægtet lydtrykniveau pr. kritisk bånd af den maskerende støj beregnet som et gennemsnit og et 95 % konfidensinterval (I) for ca minutværdier for hver mikrofonplacering. RL 17/15 15\n16 Figur 11 Vindhastighed 6 m/s, måledag 2. A-vægtet lydtrykniveau pr. kritisk bånd af den maskerende støj beregnet som et gennemsnit og et 95 % konfidensinterval (I) af ca minutværdier for hver mikrofonplacering. Måledag 1 indeholder meget få data ved 8 m/s, og analysen er derfor kun udført for 6 m/s for denne dag. Figur 10 viser gennemsnittet ved hver vindhastighed samt 95 % konfidensintervaller. Ved de laveste frekvenser (under 200 Hz) ses, at den maskerende støj er sammenlignelig for mikrofonplacering 1-3, mens den maskerende støj er højere for mikrofonplacering 4. Sidstnævnte kan forklares med vindstøj i mikrofonen (selvom både primær og sekundær vindskærm er anvendt), da placering på åben mark (mikrofonplacering 4) er den mest udsatte for vindstøj, mens at de øvrige 3 mikrofonplaceringer denne måledag er i læ. For højere frekvenser (200 Hz og opefter) kan det ses, at mikrofonplacering 2 har den højeste maskerende støj specielt over 1250 Hz. Mikrofonplacering 2 er placeringen inde mellem vegetation, så det er ikke overraskende, at denne placering har mest maskerende støj. RL 17/15 16\n17 Generelt for måledag 1 ved 6 m/s ser det ud til, at mikrofonplacering 3 er den, der bedst opfylder bekendtgørelsens krav om at vindstøjen får mindst mulig indvirkning på måleresultaterne. Kendetegnene for mikrofonplacering 3 på denne måledag er, at det er den af placeringerne, der både er i læ og længst fra vegetation. Mikrofonplacering 4 (altså placeringen på åben mark) er ved frekvenser over 200 Hz dog næsten lige så anvendelig. Måledag 2 indeholder tilstrækkeligt med data ved 8 m/s og 6 m/s til at fremvise en tendens, hvilket er vist på Figur 11 og Figur 12. Der er dog kun ét datasæt for mikrofonplacering 5 ved 6 m/s, og denne mikrofonplacering er derfor ikke vist på Figur 11. Der er nogen forskel på datamængden i de forskellige figurer (se Figur 13), hvilket også kan ses på konfidensintervallerne, der er noget større for måledag 2. Den største forskel iagttages for den grønne kurve, der viser mikrofonplacering 3. Ved måledag 1 er det placeringen med den laveste maskerende støj, mens det ved måledag 2 er placeringen med højeste maskerende støj. Forklaringen er formentlig, at vegetationen om denne mikrofonplacering ikke længere er i læ, men derimod står frit udsat for vinden. Dette bekræftes ved, at niveauerne ved de laveste frekvenser (under 126 Hz) er sammenlignelige med niveauerne for mikrofonplacering 4 (placeringen på åben mark). For de øvrige tre mikrofonplaceringer er den indbyrdes rækkefølge den samme for de to måledage, men niveauerne er vidt forskellige. Dette skyldes formentlig, at vegetationen omkring ejendommen på grund af vindretningen er mindre i læ under måledag 2 end måledag 1. Resultaterne for måledag 2 ved 8 m/s er vist i Figur 12. Generelt er tendenserne de samme som i Figur 11 (måledag 2 ved 6 m/s). Dog er mikrofonplacering 5 også inkluderet her. Kendetegnene ved denne mikrofonplacering er, at mikrofonen er frit eksponeret for vinden, og at vegetationen er høj bestående af nåletræer og er frit eksponeret for vinden. Da to parametre er ændret her vegetationshøjde og vegetationssammensætning kan det være svært med sikkerhed at bestemme, hvad der er årsagen til de høje niveauer formentlig en kombination. Hvis man er ude for denne situation, er det dermed også svært at sige, hvad den bedste placering er. Hvis man bevæger sig ind mellem træerne, vil man formodentlig opnå læ for selve mikrofonen, men niveauet i frekvensbånd over 200 Hz vil formentlig stige kraftigt. RL 17/15 17\n18 Figur 12 Vindhastighed 8 m/s, måledag 2. A-vægtet lydtrykniveau pr. kritisk bånd af den maskerende støj beregnet som et gennemsnit og et 95 % konfidensinterval af ca minutmålinger for hver mikrofonplacering. I Figur 13 er vist antal data for vindhastighederne på de to måledage. Det ses, at antallet af målinger ved 6 m/s er væsentlig lavere på måledag 2. Da ubestemtheden falder ved midling af et stigende antal målinger, forklarer dette, hvorfor konfidensintervallerne er større på Figur 11 end på Figur 10. RL 17/15 18\n19 Figur 13 Antal målinger (1-minutperioder) for de to måledage. Antal målinger for mikrofonplacering 2 og 4 ved måledag 2 svarer til det viste antal for mikrofonplacering Anbefalinger Selv om resultaterne er et casestudie fra en enkelt ejendom med den specifikke bevoksning, der forekommer, kan der udledes nogle generelle anbefalinger. I det foregående har vi beskrevet de faktisk udførte målinger i 4 (+1) positioner på de to måledage. Man kan også vælge at betragte resultaterne som 8 (9) mulige målepositioner til en konkret nabomåling, hvor man skal vælge den position, der bedst opfylder bekendtgørelsens krav om at vindstøjen får mindst mulig indvirkning på måleresultaterne. 6.1 Valg af mikrofonplacering Generelt bør en måleposition vælges, hvor: nærmeste vegetation ligger i læ, der er læ ved mikrofonen, der er stor afstand til vindeksponeret vegetation. Hvis ovenstående ikke lader sig gøre, skal man bemærke, at der i de udførte målinger ikke var én mikrofonplacering, der gav det laveste resultat af vindstøjniveauet i alle kritiske bånd. Hvis det er kendt, ved hvilke/hvilken frekvenser/frekvens der kan forventes toner (fx fra målingerne tæt på møllen), er det nemmere at vælge den mest optimale. RL 17/15 19\n20 Hvis ikke der kan findes en position med både læ og lang afstand til vegetationen, vælges en eller om muligt to målepositioner: a. Ved toner fra 200 Hz og opefter bør man søge at komme så langt fra vegetationen som muligt eller at finde et sted, hvor vegetationen er i læ (lyt og se, hvor påvirket vegetationen er af vinden). b. Ved toner under 200 Hz er det vigtigt, at mikrofonen står i læ. Dette kan illustreres som vist i Figur 14. Figur 14 Forholdet mellem det A-vægtede lydtrykniveau pr. kritisk bånd (maskerende støjniveau) ved lave frekvenser (x-aksen) og ved højere frekvenser (y-aksen) for de i alt 8 målepositioner ved 6 m/s. Punkternes benævnelse X.Y refererer til måleposition X på måledag Y. Pointen i punkt a ovenfor (toner over 200 Hz) illustreres af den øverste punktgruppe i Figur 14 (fra måledag 2). Positionerne 1.2, 2.2 og 3.2 ligger mere i læ end position 4.2, men de er nærmere ved vindeksponeret vegetation end position 4.2. Det ses, at hvis tonerne ligger over 200 Hz, bør en position som 4.2 vælges, hvis den i øvrigt opfylder betingelserne for valg af måleposition. Niveauet ved de højere frekvenser er lavest, og det lavfrekvente niveau er næsten det samme som i position 3.2. RL 17/15 20\n21 Pointen for punkt b ovenfor (lavfrekvente toner) illustreres af den nederste punktgruppe i Figur 14 (fra måledag 1). Positionerne 1.1, 2.1 og 3.1, som ligger i læ, er bedre end position 4.1. Hvis problemet er mellem- eller højfrekvent er position 3.1 og 4.1 ligeværdige, dvs. enten læ ved både mikrofon og nærmeste bevoksning eller stor afstand til vindeksponeret bevoksning. 6.2 Hensyntagen til luftabsorption I vurderingen af, hvilke frekvenser der er mest problematiske i naboafstanden, skal luftabsorptionen tages med i betragtning. I BEK 1736 angives tabelværdier for luftabsorption ved forskellige frekvenser og afstande. Disse er vist i Figur 15. Ved en vindmølle med totalhøjde på 150 m vil nærmeste nabo som minimum være 600 m væk, og en tone ved fx 5000 Hz vil derfor være dæmpet ca. 20 db, mens en tone ved fx 2000 Hz kun vil være dæmpet ca. 5 db. Jo længere afstand til vindmøllen, jo lavere skal tonens frekvens være, for at det er sandsynligt, at den kan være hørbar. Figur 15 Luftabsorption ved forskellige 1/3-oktav centerfrekvenser og forskellige afstande RL 17/15 21\n22 7. Gradueret tillæg 7.1 Måling af toner i vindmøllestøj Afsnit 3 beskriver, hvordan, under hvilke forhold og hvor målingen skal udføres som hovedregel hos naboer med tilhørende vegetation. I forhold til frekvensanalysen bemærkes specifikt: både niveauet af tonerne og niveauet af den maskerende støj fastlægges ved midling af et antal spektre, som svarer til en analysetid på mindst 1 minut. og vindhastigheden målt 10 m over terræn skal være mellem 6 og 8 m/s. Der skal måles i et tidsinterval, hvor tonen er tydeligst. Dette udføres i praksis ved, at man fra en given måleperiode (halve timer) lokaliserer de 1-minutperioder, hvor vindhastigheden er mellem 6 og 8 m/s, og herefter finder den 1-minutperiode, hvor L ts (se afsnit 3) er størst, dvs. hvor tonen/tonerne er tydeligst. Dette gøres ofte i en automatiseret analyse. Som tidligere nævnt kan det give anledning til en del variation af den maskerende støj, hvis vindmålingen i praksis udføres flere hundrede meter fra vegetationen, som genererer støjen. Målemetoden tilstræber altså i sin nuværende form at finde maksimalværdien af L ts ud fra 1- minutmålingerne. Brug af maksimalværdier er altid lidt problematiske i målesammenhæng, fordi der er knyttet større ubestemthed til dem end til andre statistisk baserede målestørrelser. Desuden kan man forestille sig, at der vil optræde en større maksimalværdi, hvis man venter længe nok. Det kunne man komme ud over ved fx at benytte 95 % fraktilen. Dvs. den værdi af L ts som er overskredet i 5 % af 1-minutperioderne 1. Denne værdi kan findes som middelværdien af L ts for 1-minutperioderne plus 1,644 gange standardafvigelsen. Hvis man brugte en sådan statistisk baseret størrelse (i stedet for maksimalværdien), ville antallet af målinger også være med til at mindske ubestemtheden på resultatet. Med udgangspunkt i standardafvigelserne for de udførte målinger kan der gives et skøn over de nødvendige antal målinger. Standardafvigelserne for målingerne af vindstøjen i de kritiske bånd afhænger lidt af frekvensen. På måledag 1 ved 6 m/s er den omkring 3 db ved de lave frekvenser, faldende til ca. 2,5 db ved Hz og stigende til ca. 4 db ved 8 khz. Den samme tendens ses for måledag 2 ved 8 m/s, men her er der dog større forskelle mellem målepositionerne, og position 2 har en standardafvigelse på lidt over 5 db ved de højeste frekvenser. For at nedbringe ubestemtheder (udtrykt som 95 % konfidensinterval) til under 2 db kræves, at der midles over mere end 6-10 stk. 1-minutmålinger, hvis standardafvigelsen er 2,5 db. Der kræves mere end målinger, hvis standardafvigelsen er 5 db. Dette antal ligger inden for det antal målinger, der sædvanligvis opnås, når der udføres målinger ifølge bekendtgørelsen 2. 1 Det er i øvrigt vist, at N 5, dvs. 95 % fraktilen af hørestyrken/loudness er det, der bedst svarer til den totale hørestyrkeoplevelse af en støj med varierende niveau. 2 Iht. BEK 1736 skal man have 5 målinger (a 1 minut) omkring 6 m/s og 5 målinger omkring 8 m/s, eller man skal have 30 målinger (a 10 sekunder) omkring 6 m/s og 30 målinger omkring 8 m/s. RL 17/15 22\n23 7.2 Fast eller gradueret tillæg Målemetoden for hørbare toner i støj tager udgangspunkt i det psykoakustiske fænomen, at toners hørbarhed i støj hovedsageligt bestemmes af toneenergien i forhold til energien af støjen i det kritiske bånd, hvor tonerne befinder sig. Dette kan også udtrykkes som forskellen mellem toneniveauet og niveauet af den maskerende støj i et kritisk bånd. Målemetoden er beskrevet i Vejledning 6/1984  og er senere uddybet i forskellige orienteringer fra Referencelaboratoriet   . Oprindeligt var metoden foreslået udformet med et gradueret tillæg, se Figur 16. Figur 16 Figur fra notat til Miljøstyrelsen, januar 1980, om hørbare toner i støj. X-aksen angiver centerfrekvensen for kritiske bånd, og y-aksen angiver forskellen mellem tone- og støjniveau. På figuren kan man ved hjælp af kurveskaren bestemme tillæggets størrelse, som er gradueret mellem 0 og 5 db alt efter tonen/tonernes tydelighed. RL 17/15 23\n24 Tydeligheden er niveauet i forhold til Høretærskel for toner i støj, også kaldet medhørstærsklen. Et tillæg på 5 db opnås, når toneniveauet er 9 db over medhørstærsklen. Det blev dog besluttet, at metoden skulle implementeres med et fast tillæg på 5 db, se Figur 17. Figur 17 Figur fra miljøstyrelsens vejledning 6/84. X-aksen angiver centerfrekvensen for kritiske bånd, og y-aksen angiver forskellen mellem tone- og støjniveau. Begrundelsen for det faste tillæg var, at man fandt det for indviklet og besværligt med et gradueret tillæg. Når forskellen mellem tone- og støjniveau, L ts, overskrider kriteriekurven, gives et tillæg på 5 db. Dette opnås med et toneniveau på 6,5 db over medhørstærsklen, hvor det oprindelige forslag med gradueret tillæg ville have givet et tillæg på 2,5 db. Metoden blev international som Appendix C i ISO 1996 i 2007  med enkelte ændringer. Det væsentligste var, at man overgik til at analysere på et A-vægtet spektrum (som i BEK 1736 ), og at der blev indført et gradueret tillæg, se Figur 18. Det graduerede tillæg går fra 0 til 6 db. Et tillæg på 5 db opnås, når toneniveauet er 9 db over medhørstærsklen. Kriteriekurven for det danske faste tillæg på 5 db vil efter ISO-metoden give et tillæg på 2,5 db. RL 17/15 24\n25 Lpt - Lpn [db] k=6db T k=5db T k=4db T k=3db T k=2db T k=1db T k=0db T Masking threshold -6 31, Centre frequency of the critical band [Hz] Figur 18 Figur fra ISO 1996 . Maskeringstærskel og kurver til bestemmelse af tillægget, kt. L pt er det totale lydtrykniveau af tonerne i et kritisk bånd, og L pn er det totale lydtrykniveau af den maskerende støj i samme bånd. Den røde punkterede linje angiver kriteriekurven for et 5 db tillæg i henhold til Miljøstyrelsens vejledning 6/1984. Både metoden fra Vejledning 6/84 og ISO-metoden er indeholdt i støjanalyseprogrammet NoiseLab og ISO-metoden er implementeret i softwarepakker fra bl.a. Brüel & Kjær, Norsonic og Svantek. Da frekvens- og toneanalyser således i dag udføres softwaremæssigt, er argumentet om, at det er indviklet og besværligt med et gradueret tillæg, ikke længere relevant. To forhold taler for et gradueret tillæg: 1) Den ekstra genevirkning, som støj med hørbare toner giver anledning til i forhold til støj uden toner, stiger gradvist med tonens tydelighed. Et gradueret tillæg vil være i overensstemmelse med dette. 2) En minimal ubestemthed ved måling og analyse af støjen kan i grænsetilfælde blive afgørende for tildeling af et 5 db tillæg. Ved et gradueret tillæg bliver ubestemtheden kun den samme som ved måling og analyse. Pga. af ubestemtheden vil det i sager, hvor toneniveauet ligger 6-7 db over medhørstærsklen, blive ret tilfældigt, om der tillægges 0 eller 5 db. Med et gradueret tillæg vil tillægget variere mellem 2 og 3 db. RL 17/15 25\n26 Endeligt skal det bemærkes, at tillægget for tydeligt hørbare toner er tilpasset, så det svarer til den gennemsnitlige opfattelse af toners tydelighed. Da menneskers tærskel for toner i støj varierer, vil nogle opfatte tonerne tydeligere end gennemsnittet, og andre vil opfatte dem som mindre tydelige. 7.3 Eksempler på konkrete sager I det følgende ses på udfaldet af forskellige konkrete, men anonymiserede sager i tilfælde af dels et fast, dels et gradueret tonetillæg. For hver sag er der en tabel, som dels indeholder resultaterne fra målinger tæt på vindmøllerne (ca. i en afstand svarende til vindmøllens totalhøjde), dels hos naboer til møllerne. Det skal bemærkes, at tillæg for tydeligt hørbare toner rent faktisk kun skal tildeles på baggrund af nabomålingen. Resultaterne tæt på møllerne er alligevel medtaget for at vise relationerne mellem et fast og et gradueret tillæg. Det antages i bemærkningerne i det følgende, at ubestemtheden på målingerne er 2 db, således at en måling udført en vilkårlig anden dag kunne ende 2 db anderledes. Tallene i tabellerne viser de faktiske måleresultater og konsekvenserne heraf med hhv. et fast eller et gradueret tillæg for tydeligt hørbare toner. Kommentarerne til tabellerne tager udgangspunkt i, hvad der ville ændre sig, hvis resultaterne var op til 2 db anderledes. Hvis L ts ligger mindre end 2 db under kriteriekurven, vil en forøgelse med 2 db jo betyde, at et fast tillæg går fra 0 db til 5 db. RL 17/15 26\n27 7.3.1 Sag nr. 1 Af Tabel 2 ses af den øverste del, at hvis målingerne ved møllerne var afgørende for et tillæg, vil det for 7 ud af de 8 møller være tilfældigt, om der tildeles et tillæg på 0 eller 5 db, alt efter hvilken dag der måles. Det graduerede tillæg vil kun ændre sig svarende til ubestemtheden. I den afgørende naboafstand blev der ikke givet tillæg, men for nabo N2 kunne en måling en anden dag have udløst et 5 db tillæg. Det tilsvarende graduerede tillæg ville være 2,6 db mod 0,6 db i den aktuelle måling. Møller Tydeligste toner L ts, db db re kriteriekurve Fast tillæg, db Gradueret tillæg, db M Hz 3,3-0,5 0,0 2,0 M2 < 100 Hz 3,3-1,2 0,0 1,3 M3 < 100 Hz 4,5 0,0 0 eller 5 2,5 M Hz 2,9-1,6 0,0 0,9 M5 < 100 Hz 7,5 3,0 5,0 5,5 M6 < 100 Hz 4,6 0,1 5,0 2,6 M7 < 100 Hz 3,3-1,2 0,0 1,3 M8 < 100 Hz 4,1-0,4 0,0 2,1 Gennemsnitligt tillæg 1,6 2,3 Naboer Tydeligste toner L ts, db db re kriteriekurve Fast tillæg, db Gradueret tillæg, db N1 < 100 Hz 0,2-4,3 0,0 0,0 N2 < 100 Hz 2,6-1,9 0,0 0,6 N3 < 100 Hz 0,9-3,6 0,0 0,0 Gennemsnitligt tillæg 0,0 0,2 Tabel 2 I tabellens øverste del er vist resultater tæt på møllerne. I den nederste del er vist resultater hos naboer. Kun de sidstnævnte resultater danner baggrund for tildeling af tillæg for tydeligt hørbare toner. RL 17/15 27\n28 7.3.2 Sag nr. 2 Af Tabel 3 ses af den øverste del, at hvis målingerne ved møllerne var afgørende for et tillæg, vil det for 4 ud af de 6 møller være tilfældigt, om der gives et tillæg på 0 eller 5 db, alt efter hvilken dag der måles. Det graduerede tillæg vil kun ændre sig svarende til ubestemtheden. I den afgørende naboafstand blev der ikke givet tillæg, men målinger hos naboerne N1 og N4 en anden dag kunne have udløst et 5 db tillæg. De tilsvarende graduerede tillæg vil højst blive 2 db større for N1 og N4, mens det for N2 og N3 vil blive hhv. 0,3 og 1,6 db. Møller Tydeligste toner L ts, db db re kriteriekurve Fast tillæg, db Gradueret tillæg, db M1 < 100 Hz 6,6 2,1 5,0 4,6 M2 < 100 Hz 4,4-0,1 0,0 2,4 M3 < 100 Hz 5,8 1,3 5,0 3,8 M4 < 100 Hz 4,4-0,1 0,0 2,4 M5 < 100 Hz 6,0 1,5 5,0 4,0 M6 < 100 Hz 6,5 2,0 5,0 4,5 Gennemsnitligt tillæg 3,3 3,6 Naboer Tydeligste toner L ts, db db re kriteriekurve Fast tillæg, db Gradueret tillæg, db N1 < 100 Hz 3,0-1,5 0,0 1,0 N2 < 100 Hz 0,3-4,2 0,0 0,0 N3 < 100 Hz 1,6-2,9 0,0 0,0 N4 < 100 Hz 3,3-1,2 0,0 1,3 Gennemsnitligt tillæg 0,0 0,6 Tabel 3 I tabellens øverste del er vist resultater tæt på møllerne. I den nederste del er vist resultater hos naboer. Kun de sidstnævnte resultater danner baggrund for tildeling af tillæg for tydeligt hørbare toner. RL 17/15 28\n29 7.3.3 Sag nr. 3 Af Tabel 4 ses af den øverste del, at en ubestemthed på 2 db ikke vil ændre på, om der gives et tillæg på 0 eller 5 db. Det graduerede tillæg kan højst ændre sig svarende til ubestemtheden. I den afgørende naboafstand blev der ikke givet tillæg, og målinger en anden dag ville sandsynligvis heller ikke udløse et tillæg. Møller Tydeligste toner L ts, db db re kriteriekurve Fast tillæg, db Gradueret tillæg, db M Hz -1,0-5,2 0,0 0,0 M Hz 2,0-2,3 0,0 0,2 M Hz 9,7 5,4 5,0 6,0 M Hz 6,6 2,3 5,0 4,8 M Hz 7,3 3,0 5,0 5,5 Gennemsnitligt tillæg 3,0 3,3 Naboer Tydeligste toner L ts, db db re kriteriekurve Fast tillæg, db Gradueret tillæg, db N Hz -2,3-6,6 0,0 0,0 N Hz -3,6-7,7 0,0 0,0 N3 < 100 Hz 0,4-4,1 0,0 0,0 Gennemsnitligt tillæg 0,0 0,0 Tabel 4 I tabellens øverste del er vist resultater tæt på møllerne. I den nederste del er vist resultater hos naboer. Kun de sidstnævnte resultater danner baggrund for tildeling af tillæg for tydeligt hørbare toner. RL 17/15 29\n30 7.3.4 Sag nr. 4 Af Tabel 5 ses af den øverste del, at hvis målingerne ved møllerne var afgørende for et tillæg, vil det for 2 ud af de 3 møller være tilfældigt, om der tildeles et tillæg på 0 eller 5 db, alt efter hvilken dag der måles. Det graduerede tillæg for M1 og M3 vil ændre sig svarende til ubestemtheden, mens M3 vil forblive på 0 db. I den afgørende naboafstand blev der ikke givet tillæg, og tonernes hørbarhed er her så lille, at de hverken vil udløse et fast eller et gradueret tillæg. Møller Tydeligste toner L ts, db db re kriteriekurve Fast tillæg, db Gradueret tillæg, db M1 < 100 Hz 5,9 1,4 5,0 3,9 M Hz 5,5 1,0 5,0 3,5 M3 < 100 Hz -1,4-5,9 0,0 0,0 Gennemsnitligt tillæg 3,3 2,5 Naboer Tydeligste toner L ts, db db re kriteriekurve Fast tillæg, db Gradueret tillæg, db N1 < 100 Hz -2,0-6,5 0,0 0,0 N Hz -4,2-8,6 0,0 0,0 Gennemsnitligt tillæg 0,0 0,0 Tabel 5 I tabellens øverste del er vist resultater tæt på møllerne. I den nederste del er vist resultater hos naboer. Kun de sidstnævnte resultater danner baggrund for tildeling af tillæg for tydeligt hørbare toner. RL 17/15 30\n31 8. Konklusion Der er udført synkrone målinger i 1-minutperioder af maskerende vegetationsstøj over to dage i 4 (+1) mikrofonpositioner. Målingerne kunne repræsentere 8 (9) mulige målepositioner til måling af toneindhold hos naboen til en vindmølle. Resultaterne er analyseret i kritiske bånd svarende til forskellige tonefrekvenser. Der er stor forskel (op mod 10 db) i resultaterne fra de forskellige mikrofonpositioner. Det er derfor vigtigt at udvælge den, der bedst opfylder bekendtgørelsens krav om at vindstøjen får mindst mulig indvirkning på måleresultaterne og om muligt at vælge mere end en måleposition. Ud fra målingerne kan gives følgende generelle regler for valg af måleposition. Der bør vælges en måleposition, hvor nærmeste vegetation ligger i læ, der er læ ved mikrofonen, der er stor afstand til vindeksponeret vegetation. Hvis ikke der kan findes en position med både læ og lang afstand til vegetationen, vælges en eller om muligt to målepositioner: Ved toner fra 200 Hz og opefter bør man gå efter at komme så langt fra vegetation som muligt eller finde et sted, hvor vegetationen er i læ (lyt og se hvor påvirket vegetationen er af vinden). Ved toner under 200 Hz er det vigtigt, at mikrofonen står i læ. Nogle af de konstaterede variationer skyldes, at vindmåleren var placeret i m afstand fra mikrofonerne. Denne variation bliver større i praksis, når vindhastigheden fastlægges på grundlag af vindmøllen, som typisk er placeret mere end 500 m fra naboerne. Der er derfor set på, hvad denne ubestemthed kan betyde for tildelingen af tillæg for tydeligt hørbare toner, enten i form af et fast 5 db tillæg eller et gradueret tillæg. Det har tidligere (i 1980) været foreslået at benytte et gradueret tillæg, ligesom det siden 2007 er tilfældet internationalt. To forhold taler for et gradueret tillæg: 1) Den ekstra genevirkning, som støj med hørbare toner giver anledning til i forhold til støj uden toner, stiger gradvist med tonens tydelighed. Et gradueret tillæg vil være i overensstemmelse med dette. 2) En minimal ubestemthed ved måling og analyse af støjen kan i grænsetilfælde blive afgørende for tildeling af et 5-dB tillæg. Ved et gradueret tillæg bliver ubestemtheden højst den samme som ved selve målingen og analysen. Fire konkrete sager er gennemgået med henblik på at sammenligne konsekvenserne af hhv. et fast og et gradueret tillæg, hvor der er taget udgangspunkt i en måleubestemthed på 2 db. Ofte bliver der konstateret hørbare toner tæt på møllerne, som dog sjældent er tydeligt hørbare hos naboerne. RL 17/15 31\n32 Hvis målinger tæt på møllerne (i samme afstand som møllens totalhøjde) var afgørende for tildelingen af det faste 5-dB tillæg, ville en 2 db forskel i måleresultatet betyde en ændret afgørelse for det faste 5-dB tillæg for 13 ud af de 22 møller, som er undersøgt. Et gradueret tillæg ville højst ændre sig 2 db. I den afgørende naboafstand vil en ændring af tonernes tydelighed med 2 db kunne ændre afgørelsen om det faste på 5-dB tillæg hos 3 af de 12 naboer, hvor der er foretaget målinger. Også her er det sådan, at et gradueret tillæg højst ville ændre sig 2 db i de tilfælde, hvor det gives. Det kan konkluderes, at pga. måleubestemtheden vil det i sager, hvor toneniveauet ligger 6-7 db over medhørstærsklen, blive ret tilfældigt, om der tillægges 0 eller 5 db. Med et gradueret tillæg vil tillægget tilsvarende variere mellem 2 og 3 db. Målemetoden er udformet, så den søger efter den højeste tydelighed af toner i 1-minutperioderne. Det er således en maksimalværdimetode. Der er knyttet en større ubestemthed til maksimalværdier end til andre statistisk baserede målestørrelser. Desuden kan man altid forestille sig, at der vil optræde en større maksimalværdi, hvis man venter længe nok. Det vil kunne nedbringe usikkerheden på resultaterne, hvis tydeligheden opgives som 95 % fraktilen af de tydeligheder, der er målt i 1-minutperioderne, dvs. den tydelighed der kun overskrides i 5 % af 1-minutperioderne. Denne kan nemt beregnes ud fra spredningen på de målte data. Inden for det antal målinger, der sædvanligvis opnås, når der udføres målinger ifølge bekendtgørelsen, vil man kunne komme ned på en ubestemthed (udtrykt som 95 % konfidensinterval) på 2 db eller derunder. Det graduerede tillæg for tydeligt hørbare toner er tilpasset, så det svarer til den gennemsnitlige opfattelse af toners tydelighed. Da menneskers tærskel for toner i støj varierer, vil nogen opfatte tonerne tydeligere end gennemsnittet, mens andre vil opfatte dem som mindre tydelige. Målingerne (rapporteret i kapitel 4 og 5), der ligger til grund for denne rapport, er foretaget, mens der var blade på træer og buske. Betydningen af forskellige bevoksningstyper (løv/nåletræer) samt døgn- og årstidsvariation er ikke en del af projektet. RL 17/15 32\n33 9. Referencer  Miljøministeriets BEK nr af 21/ : Bekendtgørelse om støj fra vindmøller.  Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 1/2012: Støj fra vindmøller.  Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 6/1984: Måling af ekstern støj fra virksomheder.  Referencelaboratoriets Orientering nr. 13: Måling af hørbare toner i støj,  Referencelaboratoriets Orientering nr. 31: Forslag til revideret metode til bestemmelse af toner,  Orientering nr. 47: Toneanalyser den danske metode, Referencelaboratoriet  ISO , 2007: Acoustics Description, measurement and assessment of environmental noise Part 2: Determination of environmental noise levels Annex C: Objective method for assessing the audibility of tones in noise Reference method. RL 17/15 33\n34 Appendiks 1 Placeringer af mikrofoner og vindmast Mikrofonplacering 1 ' Figur 19 Foto af mikrofonplacering 1 taget væk fra huset. Figur 20 Foto af mikrofonplacering 1 taget mod øst. RL 17/15 34\n35 Figur 21 Foto af mikrofonplacering 1 taget mod huset (mod syd). RL 17/15 35\n36 Mikrofonplacering 2 Figur 22 Foto af mikrofonplacering 2 taget fra huset. Figur 23 Foto af mikrofonplacering 2 taget mod øst. RL 17/15 36\n37 Mikrofonplacering 3 Figur 24 Foto af mikrofonplacering 3 taget mod vest. Figur 25 Foto af mikrofonplacering 3 taget mod øst. RL 17/15 37\n38 Figur 26 Foto af mikrofonplacering 3 taget væk fra huset. RL 17/15 38\n39 Mikrofonplacering 4 Figur 27 Foto af mikrofonplacering 4 taget mod vest. Figur 28 Foto af mikrofonplacering 4 taget mod huset. RL 17/15 39\n40 Mikrofonplacering 5 Figur 29 Foto af mikrofonplacering 5 taget mod syd. Figur 30 Foto af mikrofonplacering 5 taget mod øst. RL 17/15 40\n41 Placering af mast med vindmåler Figur 31 Foto af vindmast mod vest. Figur 32 Foto af vindmast mod huset. RL 17/15 41


Lene Bjerre Ellen Skrivepult– køb online på imerco.dk\nForside Bolig Møbler Borde Lene Bjerre Ellen Skrivepult H 95 x B 75 x L 52 cm - Fyrretræ - Grå\nLene Bjerre Ellen Skrivepult\nH 95 x B 75 x L 52 cm - Fyrretræ - Grå\nMangler du et lille hjemmekontor? Så egner denne fine skrivepult fra Lene Bjerre sig helt perfekt.\nDet flotte skrivebord har et moderne og klassisk design, som med fordel kan bruges i stuen eller i soveværelset. Bordet er fremstillet i grå fyrretræ og har to skuffer, som passer perfekt til alverdens ting og sager. Skrivebordets smalle design gør, at det ikke optager unødig plads - det er derfor ideelt til hjemmekontoret.


Velkommen Aktuelt nyt Praktisk info Persondata Politik Klinikken Profil Personale Klinikken Vi tilbyder Vi tilbyder Træning - FysioPilates - TRX - GLA:D Massage Priser og tilskud Links Fysio Massage Træning Alkalisk træning Træningstider Kontakt os\nFysio Massage i Odense på Fyn\nFysio massage - fysiurgisk massage\nØmme muskler, restitutionstid og blodgennemstrømningen kan alle afhjælpes, nedsættes og øges ved brug af fysiurgisk massage. Dette er blot nogle af de positive effekter, som følger med denne massagetype, der bygger på en målrettet og præcis behandling af specifikke muskelgrupper og sener.\nAktiv hjælp til musklerne ved fysio massage\nVores massører har indgående kendskab til menneskets anatomiske muskelopbygning og kan herved afhjælpe eventuelle skader eller problemer med høj nøjagtighed. Fysiurgisk massage er derfor også velegnet som akut behandling af myoser eller muskelinfiltrationer, ligesom denne massagetype også fungerer godt som supplement til anden behandling – eksempelvis genoptræning af ryggen. Desuden kan vi anbefale at bruge fysiurgisk massage som et skadesforebyggende tiltag.\nOplev mere velvære\nFysiurgisk massage kræver høj anatomisk nøjagtighed, hvilket tillader behandlingen at være meget målrettet. En generel positiv følge af fysiurgisk massage er, at det nedsætter kroppens produktion af kortisol, som er forbundet med stress. Du vil altså opleve at være mindre stresset – muligvis endda gladere, da denne massagetype desuden har en positiv effekt på kroppens endorfinudskillelse. Du vil opleve, at fysiurgisk massage fremmer dit fysiske og mentale velvære.\nTorvets Fysio Massage har allerede hjulpet mange mennesker til bedre velvære. Med denne effektive massagetype er vi klar til at hjælpe endnu flere i Odense og på Fyn.\nDu er velkommen til at ringe på telefon 66 13 86 50, hvis du vil høre nærmere om fysiurgisk massage hos Torvets Fysio Massage.


Optakt: 3. etape af Giro d’Italia | Feltet.dk\n10. maj 2021 12:35Foto: BORA-hansgrohe / BettiniPhoto\nTim Merlier fik en drømmestart på sin grand tour-karriere og kan nu kalde sig ubesejret som grand tour-sprinter. Til gengæld skal han grave dybt, hvis det skal blive til to i træk, når det mandag gælder løbets første småkuperede etaper, hvor en række ganske lange og også i visse tilfælde svære stigninger lægger op til en aggressiv finale inden en sandsynlig reduceret massespurt.\nSe de sidste fem kilometer af 2. etape af Giroen\nHer tager etapen fat igen, når man drejer mod nordvest for at passere kategori 4-stigningen Castino (4,9 km, 5,2%, max. 11%), der er en jævn 6%-stigning, som flader ud med 1,3% over de sidste 1100 m frem mod toppen, der rundes efter 144,5 km. En relativt let nedkørsel leder mod vest, inden man kører mod nordvest direkte op ad kategori 4-stigningen Manera (5,4 km, 5,4%, max. 10%), der ligeledes er en jævn 6%-stigning, som flader ud med 4,2% over de sidste 900 m frem mod toppen, som rundes efter 153,8 km. En slutteligt lidt teknisk nedkørsel fører videre mod sydvest, inden man rammer en let faldende vej, der fører mod vest, nordvest og nordøst ind gennem den store by Alba.\nI byen Vaccheria forlader man den let faldende hovedvej for at dreje mod sydvest og køre op ad stigningen Guarene (2,6 km, 7,1%, max. 15%), der stiger relativt jævnt hele vejen, dog med en stejl 15%-rampe til allersidst. På toppen kommer dagens anden spurt efter 175,1 km, hvorfra der resterer 14,9 km. De indledes med en relativt let nedkørsel, der fører mod sydvest, inden man kører mod vest op ad en lille bakke (500 m, 6,3%, max. 12%), der har top med 5,7 km til mål. Herfra falder det let resten af vejen mod først nord og siden nordøst ind mod Canale, hvor den let faldende tendens afbrydes af de sidste 500 m, der i stedet er let stigende. Der er et skarpt sving med 4,5 km igen, inden en lige vej leder frem til en kringlet afslutning med to sving i rap med 700 m igen og igen med 400 m til stregen, hvorefter man rammer den let stigende opløbsstrækning\nEfter de flotte dage melder den varslede syndflod sin ankomst. I Canale skal der dog ikke falde helt så meget regn som i de foregående målbyer, men mandag og tirsdag ventes stadig at byde på godt 30 mm med 16 mm i løbet af mandagen. Det ventes at regne hele dagen med en nedbørsrisiko på ca. 75% gennem hele etapen, voksende til 85% til den sidste time, hvor regnen ventes at tage til. Temperaturen vil dog være hæderlige 19 grader, og heller ikke denne gang vil det blæse på Po-sletten. Således ventes bare en svag til let vind (5-10 km/t) fra skiftende retninger, idet vinden synes at skulle dreje fra nordøst til vest i løbet af dagen. Det gør det lidt svært at forudsige, hvordan vinden vil så undervejs, men der bør være en form for sidemedvind i den flade indledning. Får vi vestenvind til sidst, vil der bør sidemodvind på de to sidste stigninger og nedkørslen samt sidevind frem til spurten. Derefter vil der være modvind, inden man får sidevind på den sidste bakke og slutteligt sidemedvind frem til sidste 700 m, hvor der vil være medvind.\nDet herlige - eller måske snarere en af de mange herlige ting - ved Giroen er, at den italienske geografi er så varieret. Når Touren kører rundt i Nordfrankrig, skal ASO ofte være lidt kreative for at krydre etaperne lidt og undgå, at det bare bliver en lidt kedsommelig sprinterfestival med lutter flade etaper. Den slags udfordringer har RCS ikke, for snart sagt i hele landet kan man finde stigninger af en længde, som man i Nordfrankrig - eller Danmark for den sags skyld - skal spejde langt efter.\nDet gælder også i nærheden af Po-sletten, og selvom det norditalienske billardbord spiller en uhyre prominent rolle i årets løb, har arrangørerne valgt at krydre den tredje af de mange ture i det norditalienske fladland med lidt bakker i området nord for den liguriske kyst. De er bestemt ikke de sværeste, men sammenlignet med det, man kan finde på de hårdere af de nordfranske Tour-etaper, er det lidt af en mundfuld. De tre kategoriserede stigninger ikke stejle, men de er for en sprinteretape temmelig langt, og den sidste bakke op til spurten er måske nok kort, men ganske stejl, særligt fordi den kommer i den absolutte finale.\nI det lys er der altså udsigt til, at etapen kan blive ganske hård. Der er koncentreret næsten 2000 højdemeter over ca. 75 km, og når man kombinerer det med den varslede syndflod, er det en dag med potentiale. Alligevel kan der være grænser for, hvor hård etapen bliver, for det er svært at se, hvem der for alvor har en interesse i at gå til stålet.\nDer er ingen tvivl om, at Peter Sagan og formentlig også Giacomo Nizzolo har sat et fedt kryds ud for denne etape. Årets sprinteretaper er generelt meget flade, og det kniber med antallet af ”Sagan-etaper”. Dem er der reelt kun tre af, og dette er den første og den eneste inden 15. etape. Derfor er det en chance, han ikke kan lade gå til spilde.\nUdfordringen er terrænets vanskelighed, og Sagan og Bora skal vælge, hvordan den skal køres. Kører de den defensivt, risikerer de, at flere af de hurtigere folk kommer med hjem. Kører de den til gengæld offensivt med et aktivt pres på stigningerne, risikerer de enten, at Sagan falder af, som han gjorde på 13. etape sidste år, hvor Boras pres endte med at ramme dem lige i nakken, eller, at holdet bliver kørt for tynde til at kontrollere finalen, som det skete på blandt andet Kragh-etaperne i Touren sidste år. Sagan virkede så godt kørende i Romandiet, at risikoen for, at han sættes af, må regnes som meget lille, men et hårdt løb mindsker chancen for, at vi får samling til en spurt.\nI første omgang regner jeg dog med en yderst kedsommelig start på etapen. Vi er stadig så tidligt i løbet, at man skal være varsom med at ødsle med kræfterne, og selvom et udbrud har en betydeligt større chance for at holde mandag end søndag, vil de fleste nok kunne regne ud, at Bora vil jagte. Derfor tror jeg, at udbruddet igen vil komme afsted uden de større sværdslag, og at det igen vil være domineret af wildcardhold, måske med deltagelse fra hold som Cofidis og FDJ.\nNår udbruddet er kørt, vil Ineos måske føre lidt for syns skyld, men jeg regner med, at Bora hurtigt vil vise deres intentioner. Spørgsmålet er, om de får hjælp. Det er nærliggende at pege på Qhubeka som en kandidat, men jeg tror også, at Davide Cimolai har sat kryds ud for etapen, hvilket kunne tale for israelsk hjælp. Derudover har Ag2r har vel ambitioner med Andrea Vendrame og Intermarché med Andrea Pasqualon, men det vil være uvant at se dem jagte. Lotto kunne måske finde på at føre for Caleb Ewan, men han vil formentlig være for usikker og lade andre gøre arbejdet på en etape som denne. Uanset hvad vil Bora satse så stort på denne etape, at de om nødvendigt på egen hånd vil sørge for, at udbruddet ikke holder.\nFørste del af etapen bliver derefter formentlig helt begivenhedsfattig, men sprinterne får mulighed for at gå efter point i den første spurt, hvor Elia Viviani og Fernando Gaviria denne gang kan ventes at køre fuld gas, da de næppe overlever etapen. Det gør til gengæld Peter Sagan og Giacomo Nizzolo, der derfor skal køre med håndbremsen lidt trukket.\nDen første stigning vil nok blive kørt i et moderat tempo, men det bliver interessant at se, hvad der sker frem mod dobbeltstigningen. Den ligger for tidligt til angreb, men det er første mulighed for at lægge pres på. Umiddelbart er der kun to mandskaber, der kan tænkes at gøre noget sådant, nemlig Bora og UAE. Som omtalt ovenfor skal tyskeren finde den rette balance mellem at gøre det hårdt, men ikke for hårdt, og derfor vil jeg næsten tro, at de kører en anelse afventende i denne fase, inden de eventuelt går til stålet på bakken op til spurten.\nJokerholdet er UAE. Vi er efterhånden vant til at se Valerio Conti forcere hårdt på de dage, Diego Ulissi kan vinde, og italieneren kunne godt have udset sig denne etape. Faktisk har araberne to kort at spille, da det også er en fremragende dag for Alessandro Covi, og med et hold uden en reel favorit til klassement kan de godt tillade sig at forsøge at lægge et pres. Jeg tvivler lidt på, at de gør det, men jeg vil ikke blive overrasket, hvis det sker.\nEn anden væsentlig faktor er de våde veje. Alle de tre første nedkørsler ser periodevist kringlede ud, og derfor vil alle klassementsholdene ramme dem ordentligt. Det betyder, at der vil være positionskamp frem mod toppen, og det vil alt sammen bidrage til at gøre det hårdt.\nDen reelle finale starter først på bakken op til spurten. Den er så stejl, at den bestemt ikke skal undervurderes, og her kan vi både se Bora og/eller UAE lægge pres på og angreb fra de ryttere, der vil undgå en spurt. Hvis etapen har været let forinden, vil jeg tro, at Bora vil lægge pres - hvis ikke UAE gør det - og kombinerer man det med positionskampen fra klassementsholdene og det generel miserable vejr, tror jeg faktisk, at vi får et ganske hårdt og selektivt løb, som vil blive for svært for langt hovedparten af de hurtige folk. Sprinterne hjælpes dog, hvis vinden når at gå i vest, så vi får modvind på det meste af dobbeltstigningen og bakken op til spurten, men den er så svag, at jeg stadig tror på betydelig selektion, ikke mindst fordi vejret er dårligt, og der derfor også kan opstå huller på nedkørslerne.\nVil det så lykkes at køre væk til sidst - enten på bakken eller den lille knold til sidst? Det tror jeg trods alt ikke. Ganske vist vil der være medvind på den sidste del, men Bora har så stærkt et mandskab, at jeg tror, at vi undgår den fadæse, som vi så på de to Kragh-etaper sidste år. Medmindre Gianni Moscon, som måske kan få lidt frihed til at forsøge sig, skulle komme væk, vil jeg også tro, at Ineos gerne vil bruge lidt kræfter til sidste på at forsvare trøjen, sikkert med Filippo Ganna selv. Derudover kan der meget vel sidde holdt som Israel SUN, UAE og Qhubeka med muligheder i en spurt, og derfor vil der være hold til at jagte. Mit bedste bud er derfor, at vi får samling til en reduceret massespurt, men man kan ikke helt udelukke et sent angreb i regnvejr og medvind - særligt ikke hvis Moscon er med og har frihed.\nSelve spurten er ret kringlet med de mange sene sving, og samtidig er opløbsstrækningen og vejene forventeligt våde. Det taler for, at det mest af alt bliver position og tekniske evner, der afgør det, og i knap så høj grad farten.\nDerfor vælger jeg at pege på Peter Sagan. Som sagt tror jeg, at langt de fleste sprintere får det for svært, og det er mest af alt Giacomo Nizzolo, jeg på Sagans vegne ville frygte. Samlet set er der dog så mange lange og relativt stejle stigninger til sidst, at der er god chance for, at Sagan vil være den eneste overlevende af de ryttere, der kan betegnes som sprintere. I det tilfælde bliver han uhyggeligt svær at slå, for mens han måske ikke har imponeret på stigningerne i år, har han spurtet ganske fornemt, som vi senest så i de to spurter i Romandiet, hvor han enten vandt eller kom blæsende bagfra i høj fart. Samtidig er der ingen, der som Sagan kan mestre en teknisk finale på våde veje, og med et endda stigende opløb er det hele designet så kringlet, at slovakken faktisk vil kunne slå også på papiret hurtigere folk i denne type afslutning.\nEr der så en risiko for, at Sagan bliver sat af? Med hans nuværende niveau er det altid en risiko, men jeg tror det ikke. Han klatrede faktisk uhyre overbevisende i regnen på 3. etape i Romandiet, og særligt i regnvejr synes han altid ekstra holdbar. Sidste år kom han til kort på 13. etape, men dengang var de sidste mure betydeligt stejlere, og her bliver det ikke let at komme af med den Sagan, vi så i Romandiet. Når han samtidig hjælpes af en kringlet finale på våde veje, tror jeg, at han tager sin anden Giro-sejr i sin anden optræden i løbet.\nJeg er virkelig i tvivl om, hvorvidt Giacomo Nizzolo kan overleve. Europamesterens holdbarhed er nemlig uhyre svingende. Er han dårlig, ryger han utvivlsomt af, men den Nizzolo, der blev italiensk mester både i 2016 og igen i 2020, kommer utvivlsomt med hjem. Netop sejren på den svære rute i 2020 viste, at han efter knæskaderne er ved at genfinde sin holdbarhed, som vi også så med årets 2. plads i Gent-Wevelgem, men spørgsmålet er, hvor han formmæssigt står efter en lang pause.\nDerfor kan det gå begge veje med Nizzolo, men er han på toppen, bør han sidde der. Regnvejr er han god til, og han er sublim i tekniske finaler, som er spidskompetencen. Det let stigende opløb sidder også i skabet, og han viste i Gent-Wevelgem, som han med bedre position måske kunne vinde, eller den flotte spurt i Sanremo, at han er en god afslutter efter et hårdt løb. Hårdheden taler stadig til Sagans fordel, men på papiret er Nizzolo den hurtigste, og derfor kan det sagtens ende med den længe ventede første Giro-etapesejr i morgen.\nDen største joker er Caleb Ewan¸ men jeg tror, at han får det for svært. Den lille australier fik ellers en hel cykelverden til at tabe næse og mund, da han gik med Wout van Aert på Poggio i Milano-Sanremo, og det burde tale for, at han ikke skulle få problemer. Man skal imidlertid være opmærksom på, at der er en verden til forskel på Ewan på korte og lange stigninger. På korte stigninger har han altid været fremragende, men på længere opkørsler er han til gengæld en af feltets meget tunge sprintere.\nDerfor bekymrer det samlede klatrekvantum mig. Den sidste bakke er så kort, at den er inden for rækkevidde, selvom den er betydeligt stejlere end Poggio og meget vel kan være for svær. Problemet er, at den kommer efter en hård etape med næsten 2000 højdemeter over ca. 75 km med nogle halvlange stigninger undervejs, og den slags slider normalt på Ewan. Dertil skal lægges, at han altid er ringere i regnvejr, og selv har indrømmet, at han ikke klatrer så godt som i marts. Dengang havde han nemlig ikke lavet andet end at træne frem mod at skulle overleve Poggio, men siden da har han trænet på at være supersprinter. Derfor tror jeg, at Ewan ryger af undervejs. Til gengæld passer det let stigende opløb ham godt, også selvom han kan få det svært mod Sagan i den tekniske finale, og derfor kan han sagtens vinde, hvis han vitterligt overlever. Da dette er en vurdering af vinderpotentiale, giver jeg ham tredjepladsen på listen, men min forventning er, at der skal spurtes uden Ewan.\nSom bekendt har Andrea Vendrame droppet de lette etaper, men det er alene for at kunne fokusere på etaper som denne. Han går efter reducerede massespurter og udbrud, og derfor må denne etape været et af de store mål. Desværre har han meget at bevise efter styrtet i Coppi e Bartali, der sendte ham så langt tilbage, at han var skræmmende formsvag i Tour of the Alps. Han anslog en mere optimistisk tone inden løbet, men vi skal stadig se, om han er helt klar. Normalt bør Vendrame dog med sikkerhed klare stigningerne på denne etape, og det let stigende opløb passer ham. Han har ikke Sagans fart, men både i Giroen og Tirreno synes han faktisk at have forbedret sin spurtevne betydeligt. I en teknisk finale kan meget ske, og da han synes at være blevet ganske habil i positionskampen, skal man bestemt ikke udelukke, at han med lead-out fra Tony Gallopin kan vinde. Falder han fra, kan Gallopin måske selv spurte, men det sker nu om dage næsten aldrig.\nFabio Felline er her ganske vist som hjælper for Aleksandr Vlasov, men mon ikke man kan give ham frihed til at spurte her? Han fik i hvert fald lov at spurte på 6. etape sidste år, og denne chance er så oplagt, at han bør have den. Han har vist lidt af sin gamle fart flere gange, først med sejren i Memorial Marco Pantani, siden med 3. pladsen på omtalte 6. etape og senest med 2. pladsen i feltets spurt på 1. etape i Alperne. Som han har klatret siden sidste efterår, anser jeg det som sikkert, at han kommer med hjem, og så synes han altså stadig at være en af de hurtigste. Han er teknisk sublim til denne kringlede finale, og han er trods alt så hurtig, at han har vundet Vueltaens pointtrøje og har vundet en massespurt i Baskerlandet.\nIsrael SUN er så heldige, at de formentlig har en god kandidat uanset hvad. Drømmen er utvivlsomt at få Davide Cimolai med hjem, for det er altid denne slags etaper, italieneren satser på. Desværre har han for vane at overvurdere egne klatreevner, og dette kan meget vel blive for hårdt for ham. Derfor tror jeg mere på Patrick Bevin. Newzealænderen har mildt sagt været flyvende i år, hvor han i både Baskerlandet og Romandiet klatrede som en drøm. Desværre betyder hans ringe enkeltstart, at man kan frygte, at den sygdom, der slog ham ud i Romandiet, måske var værre end som så. Det skaber lidt usikkerhed om hans form, men da sygdommen i første omgang blev beskrevet som mild, antager jeg, at det mest af alt bare var udtryk for endnu en skidt præstation på en kort enkeltstart.\nHvis han har Romandiet-formen, kan Bevin til gengæld vinde. Han klatrer som sagt som en drøm, og han viste i Romandiet ingen problemer i regnvejr. Til gengæld viste Romandiet også, at Sagan i hvert fald stadig er hurtigere, men han var trods alt ikke helt bag om dansen med de fine spurter på både 1. og 2. etape. Den let stigende finale passer ham, og han var god i positionskampen i Romandiet. Særligt med de mange sving, der gør position afgørende, kan han godt slå hurtigere folk.\nJeg udelukker heller ikke, at Cimolai kommer med hjem, men han får nok sværere ved at vinde. Også han er god i let stigende spurter og positioneringsstærk, men sidder han der, vil vi formentlig have både Sagan og Nizzolo i feltet også. Det er lidt svært - men ikke umuligt - at se ham slå begge, særligt fordi hans fart ikke har været så overbevisende som i 2019. Omvendt var det udtryk for god form, at han i dag tabte kæden med 2 km igen og alligevel kom så flot tilbage, at han endte som nr. 9.\nSom sagt kunne jeg sagtens se UAE-mandskabet gøre det hårdt, og det skulle være med det formål at sætte en spurt op for Alessandro Covi og Diego Ulissi. I denne type spurt tror jeg mest på Covi, der har vist sin hurtighed med 2. pladsen i Giro dell’Appennino sidste år, hvor han kun blev slået af Ethan Hayter, og senest med den fine 5. plads på 1. etape i Romandiet. Desværre var han i Schweiz stadig hæmmet af sin skadespause, og derfor er det usikkert, om han har fundet formen til at klare denne etape. Normalt burde det ellers være guf for ardennertalentet, og er han på toppen synes han at have farten til at køre med om sejren, hvis bare det har været hårdt nok.\nJeg vil dog tro, at de spurter med både ham og Ulissi. Det gjorde de i hvert fald i Romandiet, men jeg har lidt sværere ved at se Ulissi vinde her. Nok er han hurtig, men Covi synes på så let stigende et opløb at være den hurtigste af de to. Den tekniske finale kan hjælpe ham, men skal han vinde, skal det nok have været knaldhårdt.\nEn anden joker er Tim Merlier. Problemet med ham er nemlig, at han stort set kun har kørt i Belgien i løb, hvor man slet ikke finder stigninger af denne kaliber - i hvert fald ikke i de områder, hvor han plejer at køre. Han har dog i Belgium Tour eller BinckBank Tour vist nogen holdbarhed, der skulle tale for, at han er god på længere stigninger, men vi ved trods alt fra klassikerne, at han har en vis holdbarhed. Hvordan han har responderet på sin første højdetræning og større fokus på klatring, aner vi ikke, og derfor åbner jeg en lillebitte dør på klem for, at han kommer med hjem. Lykkes det, er han med stor sandsynlighed den hurtigst, måske sammen med Ewan, men til gengæld er den tekniske finale en stor udfordring, der kan koste sejren for den positioneringssvage belgier.\nEt alternativ har Alpecin i Gianni Vermeersch. Klassikerkometen, der desværre står i skyggen af Van der Poel, var uhyre overbevisende i årets brostensløb, der kulminerede med den fine top 10 i Flandern. Ligesom for Merlier gælder dog, at hans evner i så svært terræn som dette er relativt ukendt, men sidste års 11. plads i Gran Trittico Lombardo og hans kørsel i Coppi e Bartali taler for, at han har en ret god chance for at overleve. Han er også ganske hurtig og teknisk dygtig, men han er nok ikke helt hurtig nok til at vinde. Endelig har holdet også Alexander Krieger, der jo har klatret sublimt i Luxembourg tidligere og i hvert fald er hurtigere end Vermeersch. Hans klaring er ikke helt som i gamle dage, men han blev trods alt nr. 7 igen i Luxembourg sidste år. Styrtet i Tyrkiet har dog formentlig kostet for meget på formen.\nEt andet hold, der er godt dækket ind, er Intermarché. Holdets plan A er Andrea Pasqualon, der har gjort denne etape til et stort mål, men jeg er noget i tvivl om hans holdbarhed. Den har nemlig været kraftigt aftagende i 2020 og 2021, og senest kørte han så skidt, at han slet og ret blev fravalgt til klassikerne. Det så bedre ud i Romandiet, men hans 3. etape vidner om, at han meget vel kan få det for hårdt. I forvejen tvivler jeg på, om farten rækker til sejr, selvom han viste bedre fart end længe på 1. etape i Romandiet.\nHoldets plan B er en tredje crosskomet, nemlig Quinten Hermans, der har klatret som en drøm i år, først i Baskerlandet og siden i Ardennerne, hvor han særligt imponerede på Mont Ventoux. Til gengæld har han spurtet skuffende, blandt andet i Amstel Gold Race, og det er lidt bekymrende. Den tekniske finale burde dog passe crossrytteren, og det samme gør regnen. Hans tidligere spurtsejr i Vallonien viser i hvert ald, at farten bør være det.\nOverlever Enrico Battaglin? Med det, han har vist de seneste år, hvor holdbarheden har været helt væk, er det svært at tro på. Han klatrede dog faktisk ganske hæderligt i Alperne, og det vækker et vist håb. Her kørte han også en udmærket spurt på 1. etape, som viser, at han har en lille chance. Han er positioneringsstærk, og det stigende opløb passer ham. Bardiani har også Filippo Fiorelli, der har trænet målrettet på at blive bedre på stigningerne. Han har dog intet vist, der får mig til at tro på overlevelse, og sidder han der til sidst, vil der utvivlsomt være folk, der er hurtigere. Faktisk har Bardiani yderligere tre hurtige og holdbare folk i Davide Gabburo, Giovanni Visconti og Umberto Marengo, men med Viscontis niveau i år har jeg svært ved at se, at de skulle ende i en position, hvor de ikke skal køre for i hvert fald Battaglin.\nFår Gianni Moscon lov at spurte? Noget tyder på, at Ineos’ nye taktik giver et mindre fastlåst hierarki, og at den formstærke italiener får nogen frihed. Jeg tror dog ikke, at han kaster sig ud i en spurt, hvis feltet er alt for stort, men har det været hårdt, burde han nok kunne få sin chance. Han er tidligere blevet nr. 3 i en let stigende massespurt i Vueltaen og i Burgos, og han har ingen problemer i regnvejr. Den tekniske finale kan hjælpe ham mod hurtigere folk. Ineos kan dog også give Jhonatan Narvaez chancen. Ecuadorianeren har adskillige flotte spurtresultater og vandt blandet andet Coppi e Bartali sidste efterår i kraft af spurtevnerne. Hans Giro-etapesejr sidste år viste, at han er god i regn, og han er også teknisk dygtig. Han er dog på vej tilbage efter styrtet i klassikerne, og selvom hans pludselige udtagelse til løbet vidner om en vis form, vil jeg tro, at Moscon har prioritet i kraft af form og hjemmebane.\nHvad gør Deceuninck? Hvis løbet har været for let, vælger de formentlig at holde sig i sikkerhed på de våde veje, men hvis det har været hårdt, kan de faktisk godt gå efter bonussekunder med Joao Almeida. Naturligvis ville det være en drøm, hvis de kørte spurten for den nok hurtigere Mikkel Honoré, men bonussekunder taler for, at det skal være omvendt. Der er ingen tvivl om, at Almeida vil være oppe mod hurtigere folk, men i en teknisk finale kommer han altså rigtigt langt, hvis han har Honoré til at køre lead-out. Og lad os så holde døren lidt på klem for, at Honoré får chancen, hvis feltet er lidt større, og Almeida ikke vil tage risici i den tekniske finale.\nJeg vil også nævne Natnael Tesfatsion. Eritreeren har fået en pæn debut i Europa med sin meget flotte kørsel på stigningerne i Larciano i marts. Han skuffede mig lidt på stigningerne i Alperne, men hans kørsel på 5. etape gav alligevel lidt håb. Han klatrede trods alt også godt nok til at blive nr. 15 i Coppi e Bartali. Til gengæld så vi også hans begrænsninger i spurterne i Alperne og Coppi e Bartali, og da han samtidig vil være uden hjælp i en teknisk finale, virker det helt umuligt for ham at vinde. Og så skal han også bevise, at han efter en karriere i Afrikas gloende hede kan klare en gang solidt italiensk møgvejr.\nEndelig er der David Dekker. Ligesom Merlier er han begunstiget af, at han stort set ikke har kørt bjergløb. Der er dog intet, der tyder på, at han klatrer godt nok til at klare så svær en etape, og jeg vil mildt sagt blive overrasket, hvis han sidder der. På den anden side er han jo altså en holdbar sprintertype, der er så ubeskrevet, at han har potentialet til at overgå forventningerne. Han har vist sig stærk i regnvejr og uhyre positioneringsstærk, ligesom hans fart i UAE Tour var aldeles fremragende. Klarer han den, kan han vinde, men det vil chokere mig meget, hvis han gør.\nEtapen burde være guf for Francesco Gavazzi¸ men jeg tror ikke, at han længere har farte til at være med helt fremme, og hans holdbarhed er også aftagende. Hans kørsel i Asturien giver dog håb for, at han kan være en rimeligt top 10-kandidat. Til gengæld klatrer Manuel Belletti næppe godt nok længere, og jeg ser heller ikke Vincenzo Albanese overleve. En joker kunne være den relativt klatrestærke Nikias Arndt , der er god i regnvejr, og hans kørsel på 19. etape i Touren viser, at han ikke helt kan udelukkes, selvom jeg tvivler på ham. Alternativt kan Nico Denz spurte, men det er usandsynligt. Jeg anser det som meget sandsynligt, at Jacopo Mosca kører spurten, men det bliver næppe til mere end top 10. Man kunne spekulere i, om Matej Mohoric får lov ar spurte i en teknisk og regnvåd finale, men jeg vil tro, at han er Mikel Landas bodyguard. Måske prøver EF med Alberto Bettiol eller Ruben Guerreiro, men de bør mangle farten til at vinde. Matteo Jorgenson kan, hvis det har været hårdt, måske få lov at spurte sig til en top 10, og det samme kan Nick Schultz, hvis det kan gøres uden alt for store risici. Jeg ser dog ingen af dem vinde.\nSkal man pege på ryttere, der kan snyde sprinterne med et sent angreb og også gøre det færdigt, er mit bedste bud som sagt Gianni Moscon, fordi Ineos så heller ikke vil jagte. Andre stærke bud er Quinten Hermans, Diego Ulissi, Alessandro Covi, Patrick Bevin, Gianluca Brambilla, Matteo Jorgenson, Alberto Bettiol, Gianni Vermeersch, Ruben Guerreiro, Tony Gallopin og - hvis de får lov af holdet - Matej Mohoric, Luis Leon Sanchez og Gorka Izagirre.\nBEMÆRK: Lad mig igen understrege, at der er tale om en vurdering af vinderpotentiale. Derfor opfordrer jeg til, at man læser analyserne, hvis man vil vide, hvilke chancer for overlevelse jeg tillægger de enkelte ryttere. Kommentaren er særligt relevant for Caleb Ewan, Tim Merlier og David Dekker, som jeg ikke tilskriver den store chance for overlevelse.\nØvrige vinderkandidater: Giacomo Nizzolo, Caleb Ewan\nOutsidere: Andrea Vendrame, Fabio Felline, Patrick Bevin, Alessandro Covi, Tim Merlier\nJokers: Andrea Pasqualon, Quinten Hermans, Gianni Vermeersch, Diego Ulissi, Davide Cimolai, Enrico Battaglin, Gianni Moscon, Joao Almeida, Alexander Krieger, Natnael Tesfatsion, David Dekker\nGiacomo Nizzolo, Caleb Ewan\nAndrea Vendrame, Fabio Felline, Patrick Bevin, Alessandro Covi, Tim Merlier\nAndrea Pasqualon, Quinten Hermans, Gianni Vermeersch, Diego Ulissi, Davide Cimolai, Enrico Battaglin, Gianni Moscon, Joao Almeida, Alexander Krieger, Natnael Tesfatsion, David Dekker\nFrancesco Gavazzi, Nikias Arndt, Jhonatan Narvaez, Mikkel Honoré, Matej Mohoric, Alberto Bettiol, Matteo Jorgenson, Nick Schultz, Gianluca Brambilla, Luis Leon Sanchez, Gorka Izagirre, Ruben Guerreiro, Filippo Fiorelli, Tony Gallopin, Davide Gabburo


fra 903 DKK\nfra 814 DKK\nBudget Host, Hempstead Inn\nfra 463 DKK\nHvis du mangler inspiration til hotelsøgningen i Houston, kan du tage et kig på Econo Lodge Inn & Suites, som i følge vores gæster er det mest populære hotel i øjeblikket. Det er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time. Tjek dette og andre hoteller ud på Hotels.com, og hvis du ønsker at tage del i vores seneste hoteltilbud, kan du tilmelde dig vores nyhedsbrev eller følge os på Facebook, Twitter og Google+.


Peter Hahn - Jeans - Grangrøn\nPeter Hahn, Best.nr. 60323388\nFra Peter Hahn, Best.nr. 60323388


gode steder at have sex et godt blowjobpolsk sex hamster fri pornobolleveninde veksle euro til danske kronerny dansk porno amatør sex danskmoon massage anmeldelse sex piger fyngul og gratis fyn joan ørting nøgen https://futuroeliberta.eu/Prostitutas-cadiz/pik-i-fisse-sex-svigermor extrabladet skolepigesex søger stor pik mand til mand escort sex massage nordjylland buddinge piger kvinder søger sex escort aalborg dansk analdebut escort massage sjælland japansk fisse sex noveller dk pretty milf kusse fisse privat thai massage erotiske noveller utro thai massage stenlille asian esbjerg thai massage i nordjylland ladyboy københavn danske isabella tænder på ældre mænd best shemale sex med modne\ntysk pornostjerne thai massage tørring 1 2 3 4 5 6 7 thai massage aalborg vesterbro gratis bøsse video kicki hauerberg escortpiger århusengelsburg fl de dr3 morgengymnastiktotalsex dk xklub dkluder i sønderjylland massage thai århusthai istedgade stripper nordjyllandmature hot escortpige københavnthai massage farsø ugens rapport de grå siderdogging sjælland sex massage i nordjyllandhardcore sm amatør escortshemale sex line gertsenårhus onsdag annonce amanda hornsleteb massageannoncer cassandra taastrupmassage amager thai fod fetishmodne kvinder og sex gang bang sextdc taletidskort startpakke thai massage i ringstedvis din fisse bdsm videoescort thisted massage finsensvejdina jewel victoria milan danmarkverdenskort tyrkiet eroguide | hos dig eller mig thai hillerød massageteen escort anal beautylyngby thai escort piger randersarabisk escort xxxl sexmotel støvring engangsknald søgesnuru massage kbh engangsknald søgesdogging hundige dogging i jyllandfree sex jasmin sex i svendborghot teen sexy secretthai massage nordre fasanvej hamborg lufthavn parkering p8swinger adam og eva escort sex massagecoop taletidskort sexnord deepisk massage escort sønderjyllandfuckbook ældre frække damerthailisten vest swinger aalborglækker fisse omvendt cowgirlescort og massage thai ballerupswinger nordjylland mand søger ziptantra massage med lingam onsild kromassage randers thai at slikke fisse ] sex massage københavn massage sexy\nthai massage i århus massagepiger herning https://futuroeliberta.eu/Scorts-masculinos/escort-skanderborg-intim-thai-massage dogging østjylland thai massage i tåstrup kvinder sex med dyr sex i herning nøgne amatører løvenholmvej 29 tlf sex sex danske piger svensk pornostjerne valby escort danish mature sex tasty haderslev tlf sådan giver du et godt blow chat piger amatør sex film luder i herning jasmin porn young thai girls petite teen eb massage og escort bdsm thai valby langgade eskort danmark voksenbasen strapon domina kø tyskland bedste sexlegetøj til mænd milf squirt wellness hotel nordtyskland engelsburg fl thai massage på østerbro sex med piger erotikguiden private sex optagelser sex ferie tantra ringsted\nnanna erotik sex klubber i københavnsxe piger wellness skanderborg https://futuroeliberta.eu/La-puta-mas-cara-del-mundo/retortpigerne-top-thai-massage-vejle par søger mand mors fisse rejsefælle søges massage helsinge bordel helsingør swinger historier ekstra bladet escort bordel fyn fisse noveller sex med luder nudiststrande jylland escort piger thai massage copenhagen knep min fisse dansk teen sex escort massage sex sexy secret massage og sex hamborg lufthavn parkering escort service københavn mirage københavn slik min pik thai massage solrød royal thai massage odense bedste massage i københavn bloker hemmeligt nummer sydbank padborg escort video stor sort pik escort anal stripper mand escortguide dk\npenispumpe big cock. escort på fyn don lp porno\njyske piger best shemale gratis bøsse sex bordeller i sønderjylland\nsex med dværge cheap escort copenhagen. gode porno hjemmesider smækbukser til gravide.\npik søges stripper pris. pige slikker pige kennedy arkaden parkering.\nmassage herlev escort dk. siam herning fransk fisse.\nsex massage i århus hamborg lufthavn parkering p8. gamle side 9 piger nordea euro hæveautomat gebyr\nthai lanna hellerup massage fuck langenæs thaimassage bordel vestsjælland sugardate dk thai massage ringsted helsingør massage erotik video thai massage vendsyssel thai massage kbh nv porno sider fransk rosen udslæt massagepiger kbh hvad er 10 euro i danske penge unge danske luder frække snapchat navne tantra sex københavn værelse til leje silkeborg kamasutra dansk frække erotiske historier pornofilm dansk massage herlev hillerød massage erotisk massage viborg statoil tyskland escort roskilde porn svane blovjob er ulla essendrop gravid 2017 buddinge thai massage århus bordeller escort piger randers porno 3 kant nemmehjemmesider real nuru massage forex valuta århus luder i vejle sæd i ansigtet dorthe damsgård thai massage hornbæk restaurant flensborg sexy fisse\nmarstalsgade escort norge. passionclub danske sex historier\npiercing nørrebro redtubestor fisse erotisk historiemassage tåstrup hovedgade thai massage viby centretpikring escort pigeekstra massage dorthe damsgaardnyholms alle 21 mande stripperthomann dk thai massage i frederikshavnskive escort vis din fisseguloggratis erotisk kontakt massage hellerupdansk porno site massage østerbro aalborgpizza holsted fisse på strandensexshop i esbjerg silkeborg massagegode sex historier paradise hotel porneroguide thailisten gratis luderbøsse chat simkort iphoneanal massage swingerklub i jyllandpizza holsted frække pattermassage escort hjørring dina jewel https://futuroeliberta.eu/Prostitutas-en-malaga/fyr-chat-massage-&-escort amager bordel erotisk massage aarhus\nthai massage ringsted gratis erotiske fortællinger jeg søger sex sorte piger sexbutik århus massage erotisk cbb tank taletid mai thai lyngby thai massage med afslutning escort sider thai massage løsning escort massage sex hot milf sex verdenskort tyrkiet erotisk massage horsens greve wellness domina københavn gratis srx thai massage sønderjylland vordingborg piger sorte piger free por no røv sex escort sider cluberotica find luder big pussy lips erotiske historier gratis free sex dansk sex shop ålborg escort poland sexnu dk massage jylland top porno sex nabo chat for bøsser viagra håndkøb sm porten sugar daters escort oslo\nbordel vestsjælland escort billund. sex modne intim massage roskilde\nfrække ida wellness helsingør. massage escort odense thai massage body to body\nforex valuta århus bedste mandeparfume. tandlæge stettin parkering hamborg lufthavn.\nangels club massage amager thai. porno hjemmesider mørk fisse.\nbestil luder parsex sprøjte ogasme dansk par sex\nfrække babes gratis porno til mobil. bangkok thai massage hillerød lægerne dannebrogsgade\nthai massage hjørring bispensgade luder randers bredsten trampolin massage escort jylland.\nbamboo thai massage københavn erotisk massage viborg. escort guide dk gynækolog lygten\ni tyrens tegn dansk film 1974 swingerklub nørresundby massage frederiksværk stripklubber i københavn\ndvd pornofilm escort lolland falster. porn escort nabo sex dk.\ngloryhole danmark thai massage skanderborgvej århus. trine tease bitestikelbetændelse\nmandestrip københavn rapport bladet de grå sider. escortmænd tdc taletidskort optankning\nporn hop gangbang jylland thai massage brylle privat og diskret\nsexnord net thai kolding tine røgind poledance kbhmassage moden escort kæmpe brystermassage piger på fyn thai allingebedstemor sex inger støjberg nøgenstripklubber i københavn piger med små brysterescort østerbro intim massage sønderjyllandlårlange lakstøvler natasha thaimassagemassage skovlunde sex tyskekstra bladet escort massage siam ikastnudist hotel tyskland sex store brystersexhus fræk chat gratissex midtjylland sperm sprøjtthai massage i glostrup hunde fisse https://futuroeliberta.eu/Peliculas-sobre-prostitutas/frække-piger-erotik-piger divya das gravid tantra massage køge vil du se min fisse prostata massage århus gratis sex annoncer condomeriet københavn sugardaters anmeldelse latina ass escort piger esbjerg live sex show side 9 massage sexy fuck\nslik min røv angelina angel. ulla essendrop gravid 2017 redtube dk.\ndominans sex sex latex. thai massage nørreport dansk escort pige\nhttps://futuroeliberta.eu/Fotos-de-prostituas/ringsted-thai-massage-sex-i-thy luder i nordjylland forex waves hundige massage escort lolland aarhus escorts gentleman house telefonsex dansk guloggratis erotisk kontakt thai massage amager flotte babser silikone bryster tantra holbæk sexannoncer https://futuroeliberta.eu/Prostitutas-en-talavera/thaimassage-i-odense-ida-amalie-sex luder fyn escort pige odense pik der sprøjter body tattoo roskilde eskort dk cbb hemmeligt nummer vejarbejde hamburg billig mødetelefon billig escort pige meget våd fisse hjørring thai massage escort herlev min fisse thai massage viby j gratis sexsider min pik er for stor thaimassage i odense massage escort piger thai massage escort thai massage kastrup\nmassage vesterbrogade hvad er 20 euro i danske kr vordingborgpigerne sex hundige strand\nanastasia for lækker til love sweetdeal varde nøgen rengøring sex cam dk\nglædespiger københavn frække babes. porno 0 shemal\nsexy anal thai massage på frederiksberg. atomfysiker holger ninas wellness\ncoop mobil taletid engelsburg fl de escort fyn porno for piger\nmature massage siam massage esbjerg massage sydsjælland escort vendsysselsex i sønderborg ekstra bladet massagemassage nakskov sexy masagesteder at have sex gangbang pornohusmorsex dansk milftoilet sex bangkok hillerødlægehuset agerbæk massage hedehuseneescortmænd moden erotik https://futuroeliberta.eu/Prostitutas-en-santa-cruz-de-tenerife/sex-massage-thai-værelse-til-leje-odense penis forlængere femdom bdsm store bryster porno blid sex bdsm forum beautiful shemale thai massage roskildevej escort albertslund swinger chat thai massage aalborg danmarksgade erotisk massage roskilde sexgynge piger i latex mature hot luder esbjerg sm sex video tui dk efterlysning mælkevarmer kaffe massage sex vejle thai massage i hvidovre varmsex eb\npussykat frække sexhistorier gammel kusse private sex videoer\nse og hør pigen 2012 hundige strand sex. essan thai massage fisse sex\nthai massage nyt heimdalsgade. danske piger med store bryster thai massage i hjørring\ngratis bøsse sex prostata orgasme gratis tlf sex real milf\nfræk webcam tænder på ældre mænd. sm noveller danske sanne porno\ngræsk restaurant esbjerg gravid escort thai massage i glostrup sexpigerne.\nsex amager erotisk massage amager. sex nord topløs servering thai 2 go aalborg sex store bryster http tdc mms findmms intim massage odense bdsm danmark sex søges gratis pirno danish blowjob tyrkiske piger massage rønne sophia august dorthe damsgaard porno erotiske noveller online istedgade sex se og hør online luder i københavn full body massage københavn escort skive sexgynge bedste gratis porno fræk cam sex massage i kbh massage escort kbh danske piger har sex sexdating dk taletidskort cbb ladyboy porno escort i randers escort århus massage finsensvej brunch d angleterre pris erotik danske piger fræk massage københavn massage mand til mand https://futuroeliberta.eu/Prostitutas-en-villaverde/bispebjerg-hospital-kønssygdomme-thai-massage-i-aalborg find luder bordel aarhus\ngummi domina escort liste abc i holsted pornospil.\n130 euro in dkk gratis analsex. porno svan anmeldelse massagepiger\nhelkropsmassage aalborg vojenspigerne. potenspiller online dansk pono film\nshemale in denmark hot tits chat med danske piger sex med naboen\nmassage sex vejle valby escort. thai massage i fredericia massage jyllingevej\nmorgenbollefyr escort malmø brusekabinedøre sanna rough\nthai massage greve sexnord de for lækker til love anastasia guide til blowjob sexy fisse porno svan thai massage danmark pige søges til sex dildo show pigesex historier arkonagade pigesex historier thai massage midtjylland tantra massage esbjerg massage i svendborg escort sydsjælland tamarind thaimassage escort ringsted real nuru massage bordel horsens slikke kusse startpakke taletidskort escort moden kvinde mand søger sex escort flensburg petite anal escort i svendborg bdsm latex sex stillinger billeder thai massage københavn anmeldelser liderlige drenge gratis pono film tantra massage med lingam århus luksusmassage sommerhus jylland med pool god thai massage københavn thai viborg gitte sød og sexet thai massage i randers uafhængige demokrater escorte århus massage rødekro\nlangtidsparkering hamborg lufthavn shemale in denmark erotisk oliemassage danske pornostjerner.\nmassage til mænd af mænd luder silkeborg. danske silvia smuk porno.\nmandestrip jylland escort luksus. den store pik massage måløv\naroma thai massage taletidskort lebara. bordeller i esbjerg mature lady sex\nsexi massage massage dominans danish pono behårede fisser\nthai massage i horsens privat thai massage 1 2 3 4 5 6 7 lilly åbenrå lårlange støvler til kvinder thai massage gammel køge landevej glostrup thai massage anmeldelse dk porno big boobs video siam herning par søger par til sex buddinge piger gratis erotiske historier thai butik næstved thailisten lingam massage video luder i århus escort piger danmark massage og escort fyn massage fræk real dogging massage moden kvinde købe fisse rihanna nøgen hård analsex hot anal sexy big boobs escort aarhus behårede piger escort klinik big ass latina sex massage aalborg ung stram fisse anmeldelser thai massage ekstra bladet massage og escort formuepleje safe thai massage østerport roskilde swingerklub hvad er en hæmoride sanne k porn kvinder der har sex med dyr mand søger mand russiske kvinder dating dk porno thai massage i birkerød | angels club århus wellness porno girl tdc taletidskort startpakke prostitution priser tdc taletidskort tank op fræk massage odense thai massage finsensvej chatdk thai massage gladsaxe pussy galore dk sex med min kone pornosvane thai valdemarsgade anal piger danske porno stjerner hamborg lufthavn afgange sex xxl swingerklub aalborg moden sex penis lugter auktionsdate vekselbureau rumænske piger wild porn bispebjerg hospital kønssygdomme thai massage kolding god thai massage københavn lingam massage copenhagen fræk webcam gratis amatør sex ekstra bladet thai massage escort lolland falster thai valdemarsgade massage åbenrå intim massage esbjerg luder kbh dansk amatør nøgen ass to mouth engelsburg fl de ] massage lystrup danske piger med store bryster.\nthai erotik silikone bryster slik min røv dating russiske kvinder thai massage slagelse berlin escort.\ntaletidsabonnement swinger ishøj annonce light dk ballerup thai massage sex vestsjælland massage sexy massage nordjylland erotical massage intim massage viborg soft femdom anal skyller sex massage silkeborg https://futuroeliberta.eu/Prostitutas-camp-nou/frederikssund-massage-modne-massagepiger thai escort jylland thai viborg coop taletid massage lyngby hovedgade thai massage skanderborgvej escort hamborg gratis dansk porno privat escort københavn big danish cock anya thai massage pige strip svenske pornostjerner escort massage jylland hillerød thai massage intim massage fyn fagbladet3f dk x ord swingerklub ålborg hvad koster det at parkere i billund lufthavn rødovre bordel sjove steder at have sex dansk porno svane mindsteløn butiksassistent nannas erotiske historier kontaktannoncer sex chat med piger escort privat\narabisk escort massage ballerup centrumgaden massage brønshøj billig thai massage.\nbrunch på d angleterre gay escort escort kbh find luder\nbedste orgasme kvinder der vil have pik amatør sex dansk thai massage midtjylland.)


Børnerådet finder det uacceptabelt, at nogle forældre tvinges til at sende deres børn i dagtilbud\nBørnerådets kommentarer til forslag til ændring af dagtilbudsloven og lov om en børne- og ungeydelse (Obligatorisk læringstilbud til 1-årige børn i udsatte boligområder)\nBørnerådet kan tilslutte sig intentionen om at give alle børn lige muligheder for at begå sig i uddannelsessystemet og senere på arbejdsmarkedet. Børnerådet finder imidlertid, at lovforslagets indhold er problematisk af flere grunde.\nFørst og fremmest finder Børnerådet det uacceptabelt, at nogle forældre tvinges til at sende deres børn i dagtilbud. Børnerådet er grundlæggende af den opfattelse, at forældres ansvar bedst støttes via dialog og ikke ved hjælp af tvang og økonomiske sanktioner. Der eksisterer ikke dokumentation for, at tvang og straffende foranstaltninger over for forældre fremmer forældreansvar i en positiv retning. Tværtimod viser erfaringer, at sanktioner over for forældre i de hårdest belastede familier kan føre til forværring af familieforholdene.\nØkonomiske sanktioner vil samtidig forværre den fattigdomssituation, som mange af disse familier i forvejen er belastet af. Hvis forældrene mister børneydelsen, straffer det dermed også børnene, da det vil sætte familien, og ikke mindst barnet, i en yderligere udsat situation.\nBørnerådet opfordrer i stedet til at iværksætte en aktiv dialog med forældrene så tidligt i barnets liv som muligt. Der eksisterer allerede tidlige indsatser fra bl.a. sundhedsplejen og PPR, som er motiverende, dialogbaserede støttesystemer. Ved at arbejde endnu mere målrettet i denne sammenhæng, vil mange forældre fra udsatte boligområder få tillid og kendskab til det danske dagtilbudssystem.\nDet fremgår af lovforslaget, at begge forældre har pligt til at deltage i målrettede læringsforløb om, hvordan de bedst støtter deres barns udvikling. Børnerådet mener som udgangspunkt, at det er godt at inddrage forældrene, at samarbejde med dem og at tilbyde kurser. Her er der dog tale om krav og forpligtelser, som medfører økonomiske sanktioner, hvis de ikke overholdes, hvilket Børnerådet tager afstand fra.\nDer stilles krav til, at begge forældre deltager, også selvom de ikke bor sammen. Børnerådet opfordrer til at tage hensyn til, hvem der har forældremyndigheden over barnet, hvordan forældrenes samarbejde er mv. Desuden foreslås det i lovudkastet, at forældrenes læringsforløb strækker sig over seks timer pr. uge i tre uger. Børnerådet vil påpege, at det er vigtigt, at disse forløb harmonerer med forældrenes arbejdsmarkedsforpligtelser og familieliv.\nDet står i lovforslaget, at hvis familien fraflytter det udsatte boligområde, så skal barnet meldes ud af det obligatoriske læringstilbud. Børnerådet finder det særdeles uhensigtsmæssigt, at det er familiens adresse, der skal afgøre, at barnet har brug for et obligatorisk læringstilbud. Det bør være en vurdering af familiens situation samt af barnets trivsel og udvikling, der afgør, om der skal iværksættes støtteforanstaltninger.\nDet foreslås endvidere i lovudkastet, at lederen i daginstitutionen skal være ansvarlig for at informere kommunen, hvis barnet eller forældrene ikke deltager i de målrettede forløb. Dette sætter lederen og det pædagogiske personale i daginstitutionen i en uhensigtsmæssig rolle som tilsynsførende, hvilket kan skabe mistillid mellem forældre og pædagoger, og dermed hæmme samarbejdet om det pågældende barn. Børnerådet mener, at samarbejdet mellem forældre og pædagoger skal præges af dialog og gensidig respekt. Et godt samarbejde mellem daginstitution og forældre skaber grundlag for et barn i trivsel, og det er lovgivningens ansvar at skabe de bedste rammer for det.\nIfølge lovudkastet skal kommunalbestyrelsen bestemme, hvordan de 25 timer placeres over ugen (§44a, stk. 3). Det skal så vidt muligt være på tidspunkter, hvor barnet aktivt kan indgå i børnefællesskaberne og deltage i leg og aktiviteter. Under bemærkninger fremgår det, at når barnet har brug for at sove, mens det er i det obligatoriske læringstilbud, skal barnet have mulighed for det. Dette må der aldrig herske tvivl om, jævnfør barnets ret til hvile, Børnekonventionens artikel 31. Derudover er det væsentligt, at rammerne i læringstilbuddet er i orden, så daginstitutionerne og det pædagogiske personale har ressourcerne og kompetencerne til at tage sig af de små børn, så de oplever ro, nærvær og tryghed.\nDet fremgår ikke af lovforslaget, hvor ressourcerne til de nye læringsforløb skal komme fra, ligesom der ikke skrives om kvalitetsparametre. Flere studier har peget på, at børn der går i dagtilbud af høj kvalitet senere i livet klarer sig bedre på flere områder, bl.a. uddannelse og job, end børn, der går i mindre gode, eller slet ikke går i dagtilbud. Børnerådet mener derfor, at lovforslaget kalder på efteruddannelse og sikring af det faglige niveau i de institutioner, som skal varetage omsorgen for de børn, der skal tvinges i obligatorisk læringstilbud. Det pædagogiske personale skal både varetage børnenes trivsel, læring og udvikling og skabe et hensigtsmæssigt samarbejde med forældrene, hvilket kræver tilstrækkelige ressourcer og faglige kompetencer. Derforuden er det vigtigt at tage højde for og ruste det pædagogiske personale til de sproglige og kulturelle forskelle, der kan være. Disse forhold burde fylde mere i lovudspillet, således der ikke hersker tvivl om, hvad der skal til for at løfte opgaven og sikre de små børns basale behov, trivsel og udvikling.\nBørnerådet bekymrer sig desuden om, hvorvidt det at benævne det et læringstilbud kan medføre, at forhold som omsorg, tilknytning og leg bliver underordnede læringsbegrebet, hvilket ville være yderst uheldigt.\nTil slut vil Børnerådet gøre opmærksom på det forhold, at det obligatoriske læringstilbud skal være gratis, fordi det skal opfattes som en udvidelse af den almindelige undervisningspligt i forhold til de børn, der omfattes. Der sker dermed en udvidelse af undervisningspligten for nogle børn, men ikke alle. Denne ændring savner tilsyneladende hjemmel i folkeskolelovens §34.


29. december 2007 kl. 16:28 #117800\nVedr.: Debitor Registret A/S\nDet er rigtigt at vi har brudt RKI’s monopol, men det er først den 22. marts 2004 at registret blev åbnet. Vi er et skyldner register med en database som indeholder betalingsanmærkninger over danske privatpersoner(80%) og virksomheder(20%). Man kan læse mere på http://www.registret.dk