Tinapigens log! - Page 66 - Online Logbog - Motion-onlines Forum\nBJJ 1½-2 timer, mest slow rolling, og rul.\nMen hårdt, fedt og lærerigt.\nAftengus i Avedøre svømmehal - virkelig nice!\nÅrets sidste kajaktur :-) - Distance 8 km - i tracer "Brisen"\nVar på vandet kl ni - temmelig blæsende - og havde det det også helt for mig selv! - udover en masse svaner og nogle lige så "skøre" fiskere, der stod i deres vaders ude i vandet...\nPga vejret og vindretningen blev det 3 ture frem og tilbage mellem havnen og broen til Amager på det "lave vand" i stiv modvind den ene vej (det tog sin tid) - og cool medvind den anden. Fik siksakket lidt, så der også blev øvet lidt sidebølger.\nSidste tur var med selskab fra klubben inkl nogle "gæster" fra en anden kajakklub - der alle roede i toer.\nHjem og spise frokost med veninde - inden der skulle guses en gang mere - totalt luksus og selvforkælelse.\nMåtte til gengæld bruge hele aftenen og lidt af natten på at opsætte persienner...(da vi er ved at få skiftet vinduer - en lidt ny størrelse...) - nu dagen var gået med andre ting.\nMTB-tur i Tisvilde hegn\nEn rolig formiddag - hygge, praktiske ting - og så afsted til sommerhus - hvor årets sidste MTB-tur blev nået i det sidste dagslys.\nMærkeligt nok, mødte vi ikke mange andre - regnen var ellers stilnet af ;-)\nTror det blev ca. 1½ times tur - 17 km - god fart på de store grusveje, langsomt på de mudrede MTB-stier.\nLejet i den ene pedal gik til allersidst - heldigt at det ikke betød så meget på de "lige" skovstier" hjem.\nSkønt med frisk luft og smuk natur og godt selskab!\nMandag d. 1. Januar 2018\nVandre/travetur i Tisvilde hegn og langs stranden. - 5 timers frisk luft (15 km?), en smuk solnedgang langs stranden i modvind og totalt sej vind -\nOg sluttede lige af med årets første dukkert! Juhuuh...friskt ;-) og lækkert.\nVelkommen år 2018!\nBack to work - opstart med lang dag... nice ;-)\nProblemer med signalproblemer og aflyste tog - sådan en fantastisk morgen med regn og blæst...endte med ikke at orke alt det bøvl, så cyklede på arbejde alligevel - heldigvis ikke i modvind...\nEn masse praktiske gøremål efter arbejde...\nAften: ben+ryg+pilatesdel med CB og core-dvd.\ncykling 20 km?\nTorsdag d. 4. Januar 2018\nLauge var til BJJ-børnehold - og selvom det egentlig ikke var meningen af flere årsager bl.a. tid..hø hø - så endte jeg med ikke at kunne sige nej til at deltage i seminaret med Helio Soneca, når man nu var der alligevel og fik muligheden...\n2,5 + times no-gi MMA-relaterede træningsfif med en entusiastisk coach - dejligt, hygligt og lærerigt!\nNå, sengen kalder - nat nat herfra\nEdited January 8, 2018 by Tinapigen\nFredag d. 5. Januar 2018\nLørdag d. 6. Januar 2018\nBJJ - 1 times teknik med gi - ang mount + efterfølgende sparring. Rigtig godt :-)\nDer begynder at "hænge bare lidt fast" + lærte noget mere..\nSøndag d. 7. Januar 2018\nPullups: 1x5xbw, 2x8xbw\nForsigtig opstart igen...håber ingen "efterveer"..\nCykling 35 km - kender jeg andre, der tænker "Yes, fedt - " jeg kan lige nå at cykle fra Virum til træning i Vanløse..?\nKollega syg, så alene på arbejdet..\nBJJ- fundamentals 1 time\nPå 04-01-2018 at 23:06 , Tinapigen skrev:\nMMA-relateret træning. Er det så full-contact ?.\n9 timer siden, mugge skrev:\nNej... Men fokus er som om det var...dvs man lærer teknikker mhp at "agere", som om modparten ville "slå" eller man selv kunne...I modsætning til "sports" jiu jitsu, hvor spark og slag ikke er "tilladt"..så nogle teknikker/fokuspunkter kan variere lidt...\nOg så har man ikke gi/tøj at "holde fast i/choke med"..\nJeg har nærmest ingen "stand up" erfaring og bryder mig ikke om at slå/sparke andre (eller blive slået), men "gulvkampen" synes jeg er megasjov..der tumler man rundt og "leger"..\n..og det giver da et par blå mærker af og til at "kramme rundt" med "drengene", men ellers er det "stille og roligt"/ afhængigt af hvor meget "energi" man vælger at lægge..\nNu må jeg lige høre.....der var en anden her på MOL der for et år eller to siden også tumlede rundt med noget lign. Han frarådede at gamle folk som mig skulle begynde på den slags pga risiko for forstuvninger og lign.\nHvad har du af erfaring... kan man holde det på et plan så man nøjes med blå mærker og ikke brækker knæ og fingre bagover på hinanden? Nu er arbejdet så i vejen det næste år men jeg tror at det kunne være virkelig fed spas. Som dig, absolut mest at rode rundt på gulvet mens det med at slå og sparke næppe kommer i den højeste kurs.\nTirsdag d. 9.1.2018\nKollega stadig syg, så travl og ekstra lang dag på arbejdet...\nCb pilatesdel og yoga del\nChins [email protected], [email protected], [email protected]\nBw ca 63 kg\nGregers svarer næste gang :-)\n... Tjah..den tid...og manglende noter...\nCykling de fleste dage... Enkelte Chins/pullups med nogle dages ml.rum for langsomt at bygge op igen og teste om kroppen kan igen uden brok...\nFor lidt/afbrudt søvn/rigeligt med arbejde og opgaver af anden art...\nLørdag d. 12. Januar 2018\nI svømmehallen Avedøre med Thore og Lauge..\nFik svømmet ca 1000 m, boblebad med drengene og lidt dampbad.. Nice.\nDerefter til børnebanko.. Det syntes de var meget sjovt at prøve...\nMandag d. 13. Januar 2018\nOmlagte planer pga. et skadet knæ...heldigvis ikke mit...\nTorsdag dag d. 18. Januar 2018\nEn times no-gi og en times sparring...\nHårdt og super lærerigt...havde nogle gode rullemakkere :-)\nLørdag d. 20. Januar 2018\nFejring af børnefødselsdag for Thores 0. klasse...heldigvis sammen med to andre, så det blev en god dag...\nEn times Coredvd med ben, mave på bold, pilates og yoga..\nWalk til komsammen med lækker middagsmad, rødvin og whiskysmagning..\nSøndag d. 21. Januar 2018\nTravetur i Hvidovre...\nDertil mest Restitution, indhentning af søvn og hygge med serier efter gårsdagens whiskysmagning ;-) samt havde en dag med let til kulderystelser og lige på grænsen til feber om aftenen (37,5)\nCykling 20 km, flad cykel, da kom ud fra træning... Så plus 2 km Walk med cykel...\n1 times Bjj med gi...endte med fokus på nedtagning... Da vi åbenbart lige manglede noget helt basalt ;-)\n1,5 times mma-grapling...\nNiveauet nok lige højt nok til mit trætte hoved.. Mange teknikker lige hurtigt nok efter hinanden samt opfølgning fra sidst, hvor jeg ikke var der..\nMen, lidt hang forhåbentlig ved ;-)\nPullups: [email protected]@bw, [email protected]@bw\nPyha, pullupformen gået retur, men synes at skulderen er ved at kunne klare det igen...på trods af manglende rotatorøv... Må se at få fulgt op på dem...og fundet nogle, der tiltaler mig og er "let tilgængelige"..\nDet bliver logningen for nu..på forhåbentlig snarligt gensyn..\nCykelrep aften efter lang dag at work...\nTror nok lidt core...?\nPullups: 1x12 let brede i Rumble - ej helt godt i skulder, smalle 1x10 ok...mens Lauge var til BJJ...\nTur i Hareskoven med familien og vennepar med børn inkl frokost i det fri - superlækkert\nSøndag d. 28. Januar 2018\nI Avedøre svømmehal med Thore, Lauge og ven.\nFik spillet en masse bold, boblebad og svømmet ca 1000 m...\nBJJ: 1 time\nRul 1½ time - no gi - fik lært en masse - og det var hårdt - og sjovt!\nBJJ med Gi + ½ times rul\nChins: 1x3xslow med hold a 5 s i 4 positioner på vej ned\nEftermiddagsmøde/kursus m arbejde - "ekstra"\nCykling 19 km\nNo-Gi 1½ time - slow rul - og "sparringsagtige" sesioner af 3 min: eneste pige, så det blev hårdt mod de "tunge" drenge -har nogle gevaldige "huller", men kan også mærke fremgang på andre punkter - det er dejligt...\nCykling ca 16 km\nNo-gi 1 time - fokus på leg-locks - mest teknik\n-- samt fik lige øvet et par teknik-ting inden, mens Lauge trænede..+ enkelte mave+baglårsøv på bold.\nPå 1/9/2018 at 22:04 , Gregers TF skrev:\nJeg mener sagtens, at man kan holde det på et plan, så det forbliver på "blå mærker-planet".\nDet gode ved grapling er, at "tapper du" slipper din modstander øjeblikkeligt - bare lad være med at spille macho! Der øves teknikker helt stille og roligt - og vi passer på hinanden - og er ikke ude på at skade hinanden. Træner du selv hensynsfuldt bliver der taget hensyn retur.\nDer er andre "modne" folk på flere af holdene...\nBare tag det stille og roligt - og hav lidt selverkendelse ;-)\nKom og kig og bedøm selv.\nCykling 6 km\nAftenarrangement med venner\nLørdag d. 3. februar 2018\nBjj 1 time plus en smule rul\n70'erfødselsdagsfest med tanzen\nSøndag d. 4. februar 2018\nTravetur i Tisvilde, bare ca en times tid\nTravl dag på arbejdet - vågnede monster træt...og uudhvilet...regningen for weekendens aktiviteter betales efterfølgende ;-)\nTirsdag d. 6.februar 2018\nBJJ ca 1 time..var for træt, ikke fået spist nok, så da jeg slog min fod og den lige gjorde ondt et øjeblik og humøret var halvdårligt, droppede jeg de sidste 10 min ...\nLidt skulderøv - små rotationer i diverse retninger\nCoredvd - fuldt program\nTorsdag d. 8.februar 2018\nThore joinede BJJ-træningen med Lauge i dag - og jeg endte med at agere "vild hest"/hjælpetræner med unger på ryggen...\nDerefter en times no-gi-træning, mest teknik samt 3 runders rul.\nAqua Fredag d. 9. Februar 2018\nKun få km Cykling..5-6 km...\nUngerne til Fastelavn i skolen...\nPå tur i Trylleskoven og et lille smut langs stranden i lækkert sollys..\nHavde en dejlig hyggestund med fårene i Trylleskoven, hvoraf flere inkl vædderen var mega snaksaglige og rigtige kælepotter - til stor glæde for drengene, der gerne opgav deres pilegrene som fåreslik ;-)\nAften: skulderrotationer diverse retninger.\nPushups med fødderne på stor bold\n[email protected] efterfulgt af træk fødderne til mave, boldøvelse\nRing ros med fødderne på skammel\nSøndag d. 11. februar 2018\nBJJ-træning med Gi + efterfølgende rul...\nHusker det som en god træning - vi er efterhånden en del kvinder :-) sluttede af med at rulle med en fyr "E" - blev ramt uheldigt med et knæ/albue?? over øjet - han mente, at jeg burde få is på - og eneste tilgængelige is var en "underground is" fra seven-elleven-kiosken, der efterfølgende blev nydt. Det føltes ikke så slemt, selvom der lige kunne mærkes en hård bule til at starte med på øjenbrynskanten - blodansamlingen har efterfølgende trukket ned, så jeg har haft et virkelig malerisk, "klassisk" blåt øje hele ugen...der har fyldt både over og under v. øje..\nHeldigvis har jeg haft ferie, og de fleste folk er meget høflige og siger ingenting - men nøj, hvor har jeg set "flot" ud - det har givet anledning til mange sjove kommentarer og bemærkninger herhjemme...\nFørst var det drengenes tur, derefter mamas ;-)\nBJJ med GI + rul.\nFik street credit pga øjet ;-)\nAfsted til det Jyske...en social tur...\nEn mindre eftermiddagstrasketur i skoven..\nTravetur på Buskbjerg og omegn - fik gået op et par gange af "bjerget" - anden gang "off road" gennem lyng og andre forhindringer\nTorsdag d. 15 .februar 2018\nRanders regnskov med fodring af flagermus, søkøer og andre sjove oplevelser...\nEftermiddagtravetur i skoven i voksentempo :-) ca 2 timer\nTravetur ved strand og skov ved Marselisborg Dyrehave v. Århus.\nHelt vindstille, åh hvis det lige kunne kombineres med lidt kajak ...\nSen eftermiddagstræning i Horsens styrkeløft -klub med team Buxbom..\nJa, jeg trænede blot lidt løst efter lyst ved siden af den barske udstyrstræning ;-)\nSjovt at prøve at "styrketræne" igen - og dejligt med muligheden for lige at få en træning lusket ind...\nAir squat: 1x15\nSkulderrotationer i diverse retninger\nLeg curls: 3x15x3 plader\nLeg extensions: 1x15x3 plader, 2x15x4 plader,1x10x5 plader\nss lateral raises\npullups/chins: 1x15xbw p\nSquat + OH lunges:\nBænkpres m. stop - kunne lige varme op sammen med Eva, der skulle i trøje...\n1x2x60 m. udløft\n1x1x62,5 m. udløft\n- længe siden sidst trænet BP - sjovt lige at teste styrkeniveuet...men sikkert dumt på 1. træning - synes skulderen artede sig...;-)\nPlanken: længe inkl et-bensløft\nHerefter aftenhygge med god mad og rødvin...\nTravetur v. Middelfart en times tid inden frokostaftale...\nAften: coredvd 1 time\nDer har været få enkelte øvelser herudover, men ikke noteret ned, så "glemt"...lidt skulder + enkelte push-ups/pullups/baglår\nTogbøvl, men nåede akkurat forældremøde...\nTirsdag d. 20. februar 2018\n1 times no gi\n1 times BJJ + 20 min rul\nHavde et godt flow og god teknik ved rul i dag - fedt - måske det skyldtes rul med "små piger" - selvom de var højere gradueret ;-)\nOnsdag d. 21 .februar 2018\nValby Vandkulturhus med yngstesønnen :-)\nLidt eksperimentering med baglårsøvelser med elastik hjemme samt lidt skulderrotationer.\nEdited February 21, 2018 by Tinapigen\nNo-Gi en time\nLørdag d. 24. februar 2018\nTravetur ved Hvidovre havn og bjerget\nSøndag d. 25. februar 2018\nHar haft en dejlig og rolig formiddag - skøønt\nCykling 8 km med drengene til Kajakklubben med stop på legepladsen i Vigerslevparken\n15 min ergometerroning - ca 2,5 km - på et kajakergometer, der "gyngede" som i en rigtig kajak - det var egentlig meget fedt - er ikke stor fan af ergometerroning ;-)\nBack+side extensions: 3x20+20+20\nLateral raises: 2x12x6 til yderlår\nVippebræt på to og et ben\nKabeltræk af en art: 2x15+15x5\nLet knæopvarmning med air squat og rotationer\nPistols: 1x10 alternating - 5 på hvert ben\nBaglårsøvelser - elastik: 3x10 på hvert ben liggende på maven\nRygextensions med siderotationer\nPush-ups med fødder på bold: 2x15\nBaglårsøvelser på bold\nSideplanke: ca 25-30 sek til hver side\nBjj-træning 1 time\n..butterfly gard teknik\nDer var også et par af opvarmningsøvelserne, der var nye og dermed motorisk udfordrende..er til gengæld blevet meget bedre til at "gå på ballerne" :-) Stadig mega hårdt. God mavetræning...\nRullede efterfølgende ca 45 min med M. (på 83 kg), så fik varmen..\nGav udmærket modstand, men opdagede nogle gevaldige "hukommelsesbrister" på flere punkter...\nSå det må der jo arbejdes videre på...når der nogen at spørge...og tid til specifikke svage punkter.\nRumble sport: gi en time + rul:\nIkke nogen speciel god rulleteknik i dag - eller for dygtige modstandere ;-)\nCykling + aftenbesøg hos veninde\nTorsdag d. 1. marts 2018\nFredag d. 2. marts 2018\nCykling ca 6? km\nPullup: 2x10, chins 1x10\nGus i Avedøre svømmehal - aaahh - dejligt og varmt\nTog en tur til Sverige....var egentlig på jagt efter at prøve nogle langrends fjeldskistøvler, men de er åbenbart svære at opdrive her sydpå...\nAftengåtur ca 1½-2 t langs stranden i sand ved Ängelholm inden lækker aftensmad og overnatning på Klitterhus Havbadshotel. Meget smuk solnedgang med isflager i vandkanten.\nHavdukkert til at vågne på....virkelig k..kk..k.oldt - men dejligt ;-)''\nUtroligt nok meget lidt sne...fandt en lille smule sne ved Hallandsåsen, og fik kort afprøvet et par måske lidt for lange ski på en skovsti og en p-plads..med en masse renden frem og tilbage...\nDerefter efter,middags vandretur ved Söderåsen Nationalpark - i smukt vejr og lette snedrys til at pynte hist og her...\nTror her ca 8,5 km og små 300 højdemeter - fik prøvet en "ny sti" samt noget kendt - der er så lækkert - uanset årstid- og virkelig varieret natur med skov, elv, klipper, fladt samt kuperet...\nArrgh, en snert irritation i halsen i går og i dag - det må lige gå væk igen!\nEdited March 5, 2018 by Tinapigen\nUge 10+11 marts 2018\nCykling, lidt jiu jitsu med og uden gi, enkelte pullups og lidt coretræning...samt et par gåture.\nUge 12 - d. 16-25. marts 2018\nVinterfjeldsuge i Norge, Skarslia\nHar længe haft lyst til at udforske "langsrendsverdenen" og naturen dækket af sne noget mere - og så egentlig denne tur i "Oplev verden" allerede for 3 år siden, men så kom der jo lige en diskus m.m. i vejen, men nu blev det tid - og det var en suveræn og lærerig tur med masser af dejlig frisk luft, dejlige oplevelser og skønne mennesker\nMødte op på Herlev St. fredag d. 16. marts med afgang i bus til Norge, Skarslia - fremme lørdag morgen kl 7.\nNattetemperaturen udenfor bussen sagde -28 grader, masser af sne. En hyglig køretur i fin bus - men nøj, hvor er jeg ikke skabt til at sove i busser - så det var med storts set ingen søvn - men masser af højt humør og gå på mod..\nLørdag d. 17. marts 2018 - Dag 1\nAnkom glade til solskinsvejr, sne og morgenmad på Skarslia - Ruby rejsers hotel.\nEfter lidt introduktion, blev der lejet fjeldsski så snart de åbnede kl 10 -så de var "i hus" - og så tog jeg straks af sted på tur med J og M, som jeg havde siddet foran i bussen - de havde været afsted før - og var ivrige efter at udnytte vejret.\nDet blev på almindelig langrendsski i spor - og selvom jeg kun har stået ganske lidt på langrend før (kan tælles på nogle formiddags og eftermiddagsture for en del år siden) - så gik det udmærket (ja, var selvfølgelig pænt udfordret nedad) - men det var en god og smuk tur.\nVi susede ad "telefonløjpen" op til Bergsjøen og videre op til Reinehyttan, hvor vi spise frokost-madpakken i solen udenfor (en bette hytte, der var lukket denne dag).\nPrøvede en lille smule "off-pist" på de stejle steder i dejlig blød puddersne - og var ellers rigeligt udfordret med nedkørslerne på visse af strækningerne.\nTilbage nord om Bergsjø - hvor vi nåede en bette kakaopause på Bergsjøstølen (hytte/hotel) siddende udenfor på terrassen med udsigt over søen.\nHjem på trætte ben - vil tro distance: ca 23 km på alm langsrendsski i løjpe (fik først tændt en lånt gps ved Reinehytten - den sagde 13 km herfra og 867 højdemeter))\nVar afsted fra 10:50 til 16:20 med ca 2x ½ times pauser.\nEftermiddagssvøm i den lille hal (12-16 m?) 16 baner samt sauna :-)\nSøndag d. 18. marts 2018 - Dag 2\nDer var annonceret 3 forskellige guidede ture om aftenen - hvoraf jeg valgte fjledskituren ned gennem dalen med off-pist ind mellem birketræerne og nedover fjeldssiden til slut (det skulle blæse lidt denne dag)\nDer var lige 10 minutters morgenyoga med en af guiderne - dejligt måde at starte - lige inden morgenmaden.\nVi løb/gik ned ad den stejle startstrækning til dalen, hvorefter det gik i sluttet flok af skovløjpen (tror vi var 8 pers).\nFrokost på en hurtigt gravet snebænk og lidt efter så vi turens første ryper.\nVi fik lært noget "vandreteknik" på ski opad, hvordan man går nedad i løs sne (fx forskudte ben, fordel vægten) - lærte noget om rutevalg og fik prøvet hvor stejlt/ikke stejlt det var til at gå op ad - /lave mange sving opad i stedet, når stejlt.\nHvis man falder i den løse sne - blev tippet om at lægge skistavene over kryds og trykke sig op på dem introduceret (og demonstreret af en af medkursisterne, der havde lært det dagen før ;-) )\nJeg fik også udfordret mig selv et sted - og nåede at lande lige pladask med ansigtet ned i sneen - et af dagens morsomme indslag ;-)\nVi kom til den store, åbne mark på fjeldsiden - og fik nydt at prøve at suse ned over den i den lækreste bløde sne. Ikke helt ligeså elegant, som instruktøren - og lærte at mit favoritben til at være forrest absolut er højre.\nLængere nede skulle vi krydse en vej med høje snesider i hoftehøjde for at komme videre off-pist - det blev demonstreret flere løsninger..\nTuren sluttede med den stejle stigning op til hotellet fra dalen - de øvrige dage kørte man gerne en omvej på adskillige km for at undgå den og tage den "bløde" telefønløjpe ned i stedet...\nDet var en god og lærerig og meget anderledes tur - tilbage på hotellet morede vi os over at kunne kigge over på fjeldsiden og se sporene i sneen på marken. Blev enige om at lave hjertespor eller navne næste gang ;-)\nEftermiddagssauna og en smule svøm. Har endda været heldig at der har været et par gus-meste med, der lige introducerede lidt ekstra duft på ovnen og vifteede dem rundt - ahh.\nEn anelse hævelse/irritation i knæhasen aften og måske en snert i skulderen ved svøm - men ingen smerter nu eller undervejs og væk næste morgen.\nOm aftenen blev der for de interesserede demonstreret og gennemgået, hvilket udstyr instruktørerne havde med i tasken samt lidt om ski.\nEt tips var at have en rulle film/vita vrap med -til fx at forbinde/stabilisere et ben med en skistav/pind..\nDertil fjeldsski med manuelle bindinger var at anbefale -fx pga mulighed for at få evt frossen is ud, hvis overnattede ude..\nMandag d. 19. marts 2018 - Dag 3\nBlæsevejr....Topblæsevejrstur samt henover Rødungsjøen - påsat lille ekstrakrølle-tur med Chr.\nDer var meldt blæsevej igen - vi var en større gruppe denne dag ca 15 m/k, så tempoet var relativt adstadigt, så alle kunne være med.\nStartede ud i lækkert solskinsvejr, men nåede at opleve, hvor hurtigt det kan skifte til snevejr og nærmest whiteout på 10 min. Blev glad for at skifte til googles med gult glas, da jeg på et tidspunkt havde svært ved at se ret meget med almindelige solbriller. Var heldige lige at spise frokost i en hurtig solpause inden det sneede og blæse en del igen oppe på fjeldsiden.\nHerefter var det lidt off-pist igen ned til Rødungssjøen og tværs henover. Var glad for at have prøvet det dagen før, så det gik mere frit i dag.\nDa turen ikke havde været så lang, endte Chr og jeg at tage en lille ekstra sviptur på 1-1½ time, hvor de andre drejede hjemad. Spændende at opleve de samme pister, der havde været "perfekte" første dag, nu var fuldstændig blæst til med sne og mere udfordrende at køre henover. Glad for at have fjeldskiene på i dag. En del blæst!\nSynes stadig at nedkørslen ad telefonløjpen er "anstrengende" -syrer stadig fuldstændig til i lægge m.m., men det kommer nok...\nChr og jeg er på madholdet i aften, så vi skal være klar til at kokkere 16:30 - nåede lige hjem til 16:05, så det gik lige...\nEn hyggelig tjans - men man laver noget hele tiden - super lækker mad med masser af snittede grønt - og så opvask derefter -så først "fri" ca kl 21:30 - og så møde 6:30 til morgenmadstjans næste morgen...\nDistance: ca 17 km, fjeldski, lidt off-pist\nTirsdag d. 20. marts 2018 - Dag 4\nUh, vågnede kl 5 - må have glædet mig til dagen startede ;-)\nMorgenmadstjans og efterfølgende oprydning/opvask.\nDagens tur: Toptur til Hesthovda - 3½ skistav i niveau...\nVi var 7 m/k og startede med at tage T-liften op.\nOverskyet vejr, så svært at se konturerne i sneen. Meget af den løse sne var blæst væk, så der var ret skarvet og "islag" på overfladen af sneen mange steder.\nEn hel del off-løjpe vandring - bare derudaf henover fjeldsiden - ret fedt - med retning mod "toppene" - og en hel anden følelse end at gå på løjperne.\nDe sidste meter til toppen var uden ske, da sneen blæst af - og jeg valgte at gå en lille del af vejen nedad uden ski, da der var ret stejlt og "glat" - så længe, jeg ikke har mere styr over "nedkørslen".\n9:45-15:50. Distance: 19 km fra toppen af liften, fjeldski, meget off-pist\nEftermiddags gus 2x10 min samt små 8 baners svøm og bare afslappende "flydning" i vandet..\nOnsdag d. 21. marts 2018 - Dag 5\nVi var en spændt flok, der glædede os til at prøve kræfter med sne-huleriet. Selvfølgelig i luksus-udgaven.\nDer var pakket tasker - og medbragt madpakker samt aftensmad - og så tog vi liften op og kørte nogle få km hen til vi drejede ind i landskabet og fandt en "skarv", der var passende.\nJeg havde selvfølgelig pakket mere end rigeligt i rygsækken - for dels at øve, hvordan det er at være på tur med rygsæk samt medbragt hygge er vigtigt for mig...og så var vi blevet advaret om, hvor koldt det er, så to liggeunderlag var anbefalet samt skiftetøj, da hulebyggeriet godt kan være en våd affære...\nFølte mig ikke særligt "godt kørende", kunne godt mærke tydelig forskel i "balancepunkt" m.m., når det gik nedad samt off-pist - hvor vi skulle op ad et temmelig stejlt stykke. Nøj, det er mere udfordrende, at rejse sig op i sneen med tung rygsæk på.\nVi kom frem - og der blev markeret hvor vi skulle begynde at grave - og så var det bare at gå i gang. 3 hytter på stribe samt et toilet blev gravet. Der var ikke mangel på grave-ivrige folk, så jeg hjalp en del af tiden med at save snebjælker ud af sneen til at lukke indgangene til med til sidst - så de kunne stå og "sætte sig". Det var ret specielt at opdage, hvor forskellig sneen var indenfor ret kort afstand - de første steder, duede bjælkerne slet ike, da de knak - men så fik vi taget på at lave dem/fandt noget bedre sne..\nVi nåede at høre/føle et ordentligt "drøn" undervejs, da sneen i området "satte" sig - meget spændende fornemmelse...\nDet tog det meste af dagen fra ca 11:30 til sidst på eftermiddagen/først på aftenen at grave hulerne færdige..enkelte personer, ville ikke sove i hulerne, så de tog hjem med et par af instruktørerne, der heller ikke skulle sove der. Vi endte med at være 9, der overnattede.\nDer var meget arbejde i at "slæbe" sneen ud fra hulen/gangene - og arbejdsstillingen heller ikke fantastisk - men hvor er det fedt, at se og være med til at bygge de små "hjem"..\nJeg skiftede tøj og til tørre vandrestøvler efter hulebygningen - det var ret- selvom det er en "varm" dag med temp vistnok helt oppe omkring frysepunktet - så er det køligt, når det blæser og vanterne tages af..\nFik gået en lille aftentur op over toppen - det stormede helt vildt deroppe. Utroligt hvad lidt læ kan gøre.\nFik grint en masse, da jeg fandt et godt sted at rutche ned ad sneskrænter. Der var tillige en anden snehule i næreden vi nåede at kigge i.\nDer var også en kæmpe rovfugl, der svævede rundt om aftenen- højst sandsynligt en ørn...\nEfter aftensmaden hyggede vi med hjemmelavet glühwein, som jeg havde slæbt ingredienser med til - superlækkert..\nVi sov fire personer i vores snehule - og jeg havde det godt og varmt hele natten og lå behageligt. Desværre igen en nat uden så meget søvn, da jeg desværre er lidt "lydfølsom" og tabte min ene ørepro. Heldigvis havde jeg en god bog med til underholde mig med.\nJeg nåede også at prøve at skulle ud at nattisse - sikken flot stjerneklar nat! Og luksus med toilet ;-)\nNattten endte tidligt, da det var bestemt, at vi skulle være tilbage til morgenmad på hotellet - så ca 5:30 var det op og pakke.\nFjeldet er til gengæld superflot i morgengryet - klar himmel - og en smuk tur hjemad - nåede lige hjem til ca kl 8, så vi lige kunne være med på morgenmadsholdet og smøre madpakker til dagen tur.\nTorsdag d. 22. marts 2018 - Dag 6\n...ja, nåede lige den sidste halve time med morgenmad og madpakkesmøring samt at skrive mig på dagens guidede tur: Teknikdag, langrend - juhuu - det passede perfekt - tilmed at instruktøren lagde op til at det bare var et par timer nok med frokost hjemme - ok, når nu småt med søvn..\nVejret var dog herligt solskin - nogen blæst - og vi var så heldige kun at være to kursister, da andre ture åbenbart lokkede mere.. perfekt...vi blev dog hurtigt enige om liige at tage en lille rundtur ekstra i det skønne vejr - og var således ude i ca 5 timer inkl frokost og nåede op ad telefonløjpen, tværs over Bergsjøen ud til hesthovde -og retur - på pister på alm. langrendsski,...\nDistance +20 km.\nNåede tilbage til en smule svøm og gus - havde ikke ben eller teknik til at afprøve/øve telemarkssving...\nMen slappede af med lidt svøm og saune med gus :-)\nFik rigtig meget ud af det, selvom det nok blot er "små-fif".\nVigtigt tip bl.a. til "svingene": hav forskudte ski, vægt på inderski, yderski forrest, evt hæld lidt mod siden og ned i knæ..\nGenerelt samt opad:: ned i knæ, over fødderne, trampe på skiene, løbetramp med spidserne lidt op.\nØget kadence, korte stavtag. Stave lidt tættere på kroppen og evt. bøjede albuer, stav max lodret/bagud.\nÆg: ned i knæ, albuerne fremme foran kroppen.\nStavteknik m. enkeltspark, skiftevis fod for hvert andet tag.\nDb. stavteknik. Ned i kroppen og aktiver mavemuskler og ben i udstrækket.\nFredag d. 23. marts 2018 - Dag 7\nMorgenyoga inkl øvelsen "firbenet" ;-)\nTop-tur til Skardhovda - lige vest for Reinehytten -nær Reineskarvet - vist nok 4 skistave og en del off-pist\n-med J og Guide Chr.\nIgen en lille sluttet "flok" :-)\nDa J lige skulle være færdig med morgenmadstjansen blev turen ændret til at starte en smule senere og så tage T-liften for at være sikker på at have tid nok...\nVi havde god fart på og nåede ret hurtigt op nær Reinehytten, hvor vi standsede og - tra la - tog fæller på.\nFæller er nogle "skind" der klistres under skiene og gør det meget lettere at stå fast opad - Det var første gang jeg prøvede dem, - og det var virkelig fedt og "nemt" bare at kunne "traske" op ad den stejlere bjergside (selvfølgelig med måde) - og fedt at prøve, da jeg endnu ikke havde nået at prøve nogle af "fælle-turene".\nVi nåede toppen og fik taget billeder med dannebrog takket være Chr endnu en gang ;-) - Der var for en gangs skyld næsten vindstille, så frokostpause på toppen med fantastisk udsigt over alle fjeldene og så i næsten en time. Solen tittede frem på hjemturen..\nNedturen var heldigvis ad en knap så stejl rute - og virkelig taknemmelig for fællerne, så det føltes mere sikkert.\nSneen var stadig meget "vaflet" med let hård overflade.\nPudsigt nok så vi adskillige bunker af små "efterladenskaber" oppe i sneen på toppen - utroligt, at der kan leve dyr (fjeldmus?) her...\nNedturen af telefonløjpen det sidste stykke gik markant bedre i dag - så det var en fornøjelse - mere afslappet og markant hurtigere og knapt så usikkert.\nDistance: 21,5 km, højdemeter vist 725 m op, 850 ned.\nI sauna og et par enkelte svømmebaner.\nLørdag d. 24. marts 2018 - Dag 8\nSidste dag - så værelser skulle være rengjort og forladt til kl 10.\nMen aftensmad kl 17, ski afleveres inden 16, så havde stort set en hel dag til rådighed på ski :-)\nMorgenyoga - ½ time - lækkert - først morgenmad kl 8, pga skiftedag.\nTop-tur til Brenthovd(?) med dem fra 1. dag samt et par ekstra (J, M og T og mig - N og L kun med i starten før de valgte en kortere og lettere tur) - nogen blæst og temperatur omkring 0 grader...\nHvilken fæstevoks er mon bedst at smøre med... Nogle af de garvede på "holdet" kørte med "halvfæller" - så de slap for smøring og havde lettere ved at løbe op - og ned...\nDer var løjper det meste af turen - men der var nogle gevaldig stejle opstigninger (som vi skulle samme vej nedad....oh, blev lidt psyket).\nFed, fed tur - og meget blæsende på toppen - koldt - valgte at gå ned af de stejleste stykker uden ski på - og da der var modvind på noget af nedturen var det slet ikke så "slemt" alligevel :-)\nSen frokostpause i ly fra et lille hø-skur. Derfra i pænt tempo henover Rødingsjøen ad løjper. Var mega træt til sidst men med bedre teknik.\nDistance: 26 km, vist ca 7-800 højdemeter både op og ned.\nMinisvøm 10 baner og sauna - inden det var spisetid og så retur til DK.\nHavde egentlig regnet med at nu burde det være muligt at sove i bussen hjem ... men ... havde heldigvis en god sidemakker at tale med m.m.... - så godt at der var tid til at indhente lidt søvn søndag formiddag.\nAlt i alt en virkelig god tur på alle måder - søde mennesker, motion, frisk luft, udvikling og afslapning (lidt ;-) )\nEdited April 8, 2018 by Tinapigen\n3 timer siden, Tinapigen skrev:\nåhhh det er dejlig læsning fra vinterfjeldet. Venter spændt på mere.... minder mig om, hvor dejligt langrendsski i Norge er :-)\nPå 4/2/2018 at 18:40 , Bjergtrold skrev:\n:-) Værsgod ;-) Tak for hilsen.\nHåber en dag at høre om din tur - evt mundtligt, hvis det en dag passer sammen...\nDejligt at du logger igen, i hvertfald!! :-)\nNå må prøve at passe min søvn.. så resten af logningen må vente lidt endnu...\nTror nok jeg nåede lidt coredvd...\n...og en lille travetur...\nWork, work, work ;-)\nwork, work igen - nogle megatravle dage, da "alene" på arb og min kollega, lige var involveret i et lille færdselsuheld mens jeg var på ferie og havde været sygemeldt i 3 dage...\nDejlig magelig transport, da lånte bil i "forsårslud og blæsevejret..."og lige kunne skåne kroppen lidt..\nHavde på mystisk vis ondt lige ovenover h.knæ - på en ny måde :-(\nVar til BJJ -gi-træning... og havde et par "kamp"-runder med et par af pigerne...i anledning af danish open d. 14. - 15. april i BJJ...\nOvervejer at stille op....bare fordi jeg kan ;-)....hmmm...kan dog ikke reglerne i detaljer og har aldrig prøvet at træne/kæmpe med point..\n"Vandt" de to runder, meenn lidt spøjs omgang - lige kommet fra ferie...\nSent fra arb, men nåede lige no.gi-træningen :-)\nDet var hygligt...da det var sidste mulighed for tilmelding til danish open uden at skulle betale ekstra...og egentlig ingen fastlagte planer denne weekend...så endte med at bruge aftenen på at tilmelde mig...selvom lidt i tvivl om hvilken vægtklasse...\nEr det muligt at smide et par kg på 2 uger...med en Påske i mellem?....\nEndte med at blive i den klasse jeg ligger i "naturligt" nu...og kunne nyde livet ;-)\nMinus 69 med gi og minus 66,5 kg uden gi - masters 2.. hvid bælte...så må vi se...\nGåtur i Tisvilde..\nNåh, computeren driller. ..så ikke mere for nu... god aften/dag!\nLang-Fredag d. 30. marts 2018\nPåskefrokost....:-) Med mange slags hjemmelavede snaps... Nogle "folk" er .......vilde med snaps...\nTravetur samt en dukkert i det friske vand.\nCoredvd - pilatesdel + yoga-del\nTravetur i Tisvilde hegn\nMandag - 2. Påskedag d. 2. april 2018\nBJJ- træning i Rumble\nSkulder stadig ej 100 %... massage..\nBurde lave skulderøvelser, men har desværre svært ved at få det gjort...ryggen stadig 1. prioritet...\nCykling ...i slud...\nCoredvd - boldmodul -ben+mave\nNo-gi træning i Rumble - efter ungernes træning..\n...var lidt uheldig at blive ramt på øjenbrynet og flække det - til allersidst i 2. sparringsrunde med samme gode sparringspartner, som jeg netop havde inviteret til at rulle en runde mere, da vi sparrede godt og "mildt" sammen...\nHeldigvis bare en mindre skramme, men måtte lige hjem og sy det foran spejlet med to sting...dog lidt svært på sig selv og spejlvendt - men med lidt assistance lykkedes det heldigvis, så hele aftenen ikke skulle tilbringes på skadestuen.\nLørdag d. 6. april 2018\nDejlig lang gåtur i skovene ved Bagsværd sø og omegn med drengene\nSøndag d. 7. april 2018\nGåtur i Grib skov\nOK. Sy sig selv i øjenbrynet foran spejlet. BJJ-udøverer er da seje. Jeg er klar over du har nogle faglige forudsætninger men alligevel.\nFedt med langrend Bliver helt misundelig.\nMen at sy sig selv respekt, jeg fik aldrig mig selv, til at stikke en nål i mig.\nHeller ikke her. Eller måske et lille stik. Men sgu ikke at sy mig selv.\nUnderligt, nu kan jeg godt skrive (i skjul af alle møgreklamerne der popper op). Ellers har ipaden crashet inden denne side var færdig med at blive loaded.


Domaine Michel & Marc Rossignol | Beaune 1er Cru Les Teurons 2014\n"90-93 point. Så smooth feminint, at man omgående bliver glad" - Houlberg\n“The best 1er Crus of Beaune, in my view, are Grèves and Les Teurons” - Clive Coastes, Master of Wine\n- De to partier Les Teurons 1er Cru 2018 (med VILDE 94-97 point fra Houlberg) blev begge revet væk på rekordtid…!\nNår vi nu kan præsentere samme kirsebærsaftige Pinot Noir, og endda i den elegant skovbundsduftende årgang 2014, så skylder vi en kæmpe tak til leverandøren Stéphane Brocard, der er nær ven af familien Rossignol i Volnay.\nSom Robert Parker formulerer det, så fremelsker Michel & Marc Rossignol en beundringsværdig finesse og elegance i deres Pinot Noir, og netop Les Teurons fremhæves som familiens måske bedste vin.\nKlassisk kirsebærrød i glasset. Næsen er særdeles elegant og delikat … med duft af roser, saftige jordbær, kirsebær, granatæblesaft og skovbundsfragmenter. Lidt vanilje og ristede kaffebønner anes i baggrunden. I munden dejlig blød og saftig… Frugten er super delikat og trods 6 år på bagen forbløffende frisk – mums! God længde på den friske og mineralske eftersmag, der klinger af med silkefine tanniner og et krydret stejf af fad. Flot bourgogne! Drik nu, eller gem 10-15 år fra høstpåret\n"5 Thumbs Up: Jeg er nødsaget til først at kommentere farven i glasset, for den har denne transparente teglfarvede med småbrune kanter. Duften er så blid som Bamseline og langt mere moden end 2018'eren. Her er det fint, sart og så smooth feminint, at man omgående bliver glad. Der er jordbær, søde kirsebær, snert af tranebær, blomster, rosenblade, en røget trænote samt svagt aftryk fra fadlagringen med kanel, vanilje samt en smuk ibenholt ædelaroma. Smagsmæssigt viser vinen imidlertid ikke tegn på alder ... snarere tværtimod, for vinen har frisk, spændstig, frisk og syrlig frugt, ribs, lyse kirsebær, ribs og granatæbler. Her er der sgu ingen kære mor, for far syre bestemmer sammen med stor tørhed, fine men nogle satans stramme tanniner og stenede mineraler. Sidst skrev jeg, at årgang 2018 burde ha' nogle år i kælderen og det samme kan jeg skrive om denne årgang 2014. Dermed havner vi på 5 store tommelfingre med pil op."\n91/100 "Outstanding" - Robert Parkers Vintage Chart (rød Côte de Beaune årg. 2014)\nGood producer – Robert Parker\n”Rossignol makes very stylish, elegant red wines that are praised for their finesse and elegance … His best wines are his Beaune Les Teurons and Volnay Pitures.”\nVinen er fremstillet på 100% Pinot Noir fra enkeltmarken Les Teurons, der rivaliserer med Grèves om at være Beaunes fineste 1er Cru. Druerne høstes ved optimal modenhed og afstilkes 100% inden gæring på ståltank med frugtbevarende temperaturstyring. Manuelle ”punch downs” og overpumpninger af mosten sikrer et balanceret udtræk af farve, smag og tannin fra drueskallerne. Efter presingen omstikkes vinen til 228 liters burgundiske egetræsfade (heraf 20% nye), hvor den færdigmodner i 11-18 måneder før frigivelse til salg.


Erfaringer med konkurrence om offentlige opgaver overblik over eksisterende dokumentation af effekterne. Maj PDF\nErfaringer med konkurrence om offentlige opgaver overblik over eksisterende dokumentation af effekterne. Maj 2010\nDownload "Erfaringer med konkurrence om offentlige opgaver overblik over eksisterende dokumentation af effekterne. Maj 2010"\n1 Erfaringer med konkurrence om offentlige opgaver overblik over eksisterende dokumentation af effekterne Maj 2010\n2 UDBUDSRÅDET Udbudsrådet Nyropsgade København V Tlf.: Fax: Kortlægningen er udarbejdet af sekretariatet for Udbudsrådet. 2\n3 ERFARINGER MED KONKURRENCE OM OFFENTLIGE OPGAVER OVERBLIK OVER EKSISTERENDE DOKUMENTATION AF EFFEKTERNE Indhold Kapitel 1 Indledning og resumé 4 Kapitel 2 Konkurrence om offentlige opgaver 8 Kapitel 3 Konkurrence om kommunernes opgaver Indledning Konkurrence om byudvikling, bolig og miljøforanstaltninger (hkt. 0) Konkurrence om forsyningsvirksomheder (hkt. 1) Konkurrence om transport og infrastruktur (hkt. 2) Konkurrence om undervisning og kultur (hkt. 3) Konkurrence om sundhedsområdet (hkt. 4) Konkurrence om sociale opgaver og beskæftigelse (hkt. 5) Konkurrence om fællesudgifter og administration (hkt. 6)...38 Kapitel 4 Konkurrence om regionernes opgaver 41 Kapitel 5 Konkurrence om statens opgaver 43 3\n4 UDBUDSRÅDET Kapitel 1 Indledning og resumé Dokumentation af effekterne af konkurrence om offentlige opgaver har stor betydning for, hvorvidt konkurrence om opgaverne kommer på dagsordnen hos de offentlige myndigheder. Udbudsrådet besluttede derfor på sit møde d. 26. november 2009 at igangsætte et arbejde, der kortlægger den eksisterende dokumentation af effekterne ved konkurrence. Kortlægningen skal give et samlet overblik over, hvilke undersøgelser der findes om økonomiske og øvrige effekter af konkurrence, og hvilke opgaveområder der er undersøgt (se boks 1.1). Kortlægningen skal bl.a. danne grundlag for at vurdere behovet for mere dokumentation, som eventuelt kan tilvejebringes i fremtidige analyser, eksempelvis i regi af Udbudsrådet. Fokus for kortlægningen er dokumentation af effekterne ved klassiske udbud og konkurrence om opgaverne. Kortlægningen omfatter således både udbud, der er endt med udlicitering, og udbud, hvor den offentlige myndighed selv har vundet opgaven på baggrund af et kontrolbud (se boks 1.2). Derimod omfatter kortlægningen som udgangspunkt ikke dokumentation for effekter af OPP, brug af selvejende institutioner, indkøb af varer, privatisering af offentligt ejede virksomheder samt frit valg. Kortlægningen inddrager cases og undersøgelser, der omhandler afsluttede udbud, hvor aftalen om opgaveløsningen er indgået. Forstudier til konkurrence om opgaverne er derimod ikke inkluderet. Kortlægningen omfatter de tilgængelige undersøgelser og cases fra midten af 1990 erne og frem, som Udbudsrådet har kunnet identificere gennem desk research. Det betyder, at kortlægningen ikke er udtømmende, da der fx decentralt kan foreligge dokumentation af konkurrencens effekter, som Udbudsrådet ikke er bekendt med. Udenlandske erfaringer indgår, hvor de er refereret i de danske kilder, som har været genstand for desk researchen. Arbejdet med at identificere relevante cases og undersøgelser er afsluttet i april Materiale offentliggjort herefter er ikke inkluderet i kortlægningen. Boks 1.1: Økonomiske effekter I kortlægningen skelnes der mellem økonomiske effekter og øvrige effekter. De økonomiske effekter opgøres, hvor det er muligt, som nettoeffekter, dvs. de samlede effekter (gevinster eller omkostninger) fratrukket eventuelle omkostningerne ved udbuddet og øvrige følgeomkostninger. Hvor det ikke har været muligt at referere nettoeffekter, fremgår dette eksplicit. Endvidere fremgår det, hvis der er tale om forventede eller skønnede effekter. Hvor det har været muligt, refereres endvidere den procentvise besparelse/merudgift af de samlede driftsudgifter. Boks 1.2: Kontrolbud Offentlige myndigheder har mulighed for på lige vilkår med private leverandører at afgive kontrolbud i udbudsprocessen. Via kontrolbuddet kan den offentlige myndighed således vinde udbuddet selv. Det op til den enkelte myndighed, om man ønsker at afgive kontrolbud på en udbudt opgave. Reglerne for kommunernes og regionernes kontrolbud er fastsat af Indenrigs- og Sundhedsministeriet. På findes der vejledninger til at foretage kontrolbud. Omfanget af de kontrolbud, der er vundet af kommunerne, kan anskues som forskellen mellem den Private Leverandør Indikator (PLI) og Indikator for Konkurrenceudsættelse (IKU). Opgørelser fra 2008 viser, at kommunernes egne bud udgjorde 0,1 procentpoint af de 24,8 pct., der blev udbudt i konkurrence. 4\n5 ERFARINGER MED KONKURRENCE OM OFFENTLIGE OPGAVER OVERBLIK OVER EKSISTERENDE DOKUMENTATION AF EFFEKTERNE Figur 1.1: Oversigt over de undersøgte cases og undersøgelsers økonomiske effekter 4; 4% 7; 6% 26; 23% 4; 4% 15; 13% 58; 50% Dokumenteret positiv effekt Skønnet positiv effekt Negativ effekt Både positiv og negativ effekt Ingen økonomisk effekt Ikke opgjort Note 1: Dokumenteret positiv effekt dækker over situationer, hvor der kan dokumenteres og beregnes en effekt ved at skabe konkurrence om en given opgave. Skønnet effekt dækker over en situation, hvor der vurderes at være en positiv effekt af et afsluttet udbud. Skønnet kan enten være fremadrettet, hvis kontrakten ikke er udløbet eller bagudrettet, hvis effekterne ikke har kunnet opgøres præcist. Negative effekter dækker alene over dokumenterede, men ingen skønnede, effekter. Note 2: De overordnede skøn over potentialet ved konkurrence, som fremgår af appendiks 1, indgår ikke i ovenstående figur. Anm.: Cases og studie, der viser bruttobesparelser, men hvor der ikke er kendskab til transaktionsomkostninger og følgeomkostninger, indgår i figuren som positive økonomiske effekter. Kilde: Egen opgørelse pba. kapitel 2-5. Givet kortlægningens formål om at skabe overblik vil resultatet af de identificerede cases og undersøgelser blive refereret i kortlægningen. Kortlægningen belyser således alene, hvad der findes af dokumentation og konstaterer, hvilke effekter dokumentationen peger på. Derimod indeholder kortlægningen ikke metode- eller kildekritik af de eksisterende undersøgelser. Tilgangen giver derfor ikke belæg for at vurdere validiteten af undersøgelsernes konklusioner om effekterne. Ligeledes betyder tilgangen, at det ikke kan udelukkes, at der blandt de tilgængelige undersøgelser og cases er en overrepræsentation af eksempler på positive effekter ved konkurrence. For eksempel er flere af de identificerede undersøgelser og cases gennemført med det formål netop at præsentere cases med positive effekter. Flere undersøgelser rummer adskillige cases og indgår derfor flere gange i kortlægningens kapitel 2-5, eksempelvis Økonomi- og Erhvervsministeriet 2009b. Endvidere omhandler en række undersøgelser flere myndighedsniveauer eller flere kommunale hovedkonti. Disse refereres derfor flere gange i kapital 2-5, eksempelvis Indenrigsministeriet I den opsamlende oversigt i figur 1.1 indgår den enkelte case dog kun én gang. Resultatet af kortlægningen er, at der er identificeret i alt 114 cases og tværgående studier af effekterne af konkurrence om offentlige opgaver. Det overordnede billede i den undersøgte dokumentation er, at et flertal på 73 af 114 af de undersøgte cases og undersøgelser dokumenterer eller skønner positive økonomiske effekter af konkurrence, jf. figur 1.1. Fire cases/undersøgelser dokumenterer negative økonomiske effekter, imens syv andre cases/undersøgelser dokumenterer både positive og negative økonomiske effekter, specielt i forbindelse med 2. generationsudbud. Endelig opgør 26 af de undersøgte cases ikke de økonomiske effekter ved at skabe konkurrence, imens de sidste fire cases undersøger, men hverken finder positive eller negative økonomiske effekter ved konkurrencen. Foruden de 114 undersøgelser og cases, der indgår i kortlægningens figur 1.1., er der identificeret en række analyser, der skønner over det økonomiske potentiale ved konkurrence på makroplan. Disse er præsenteret i appendiks 1. 5\n6 UDBUDSRÅDET Tabel 1.1: Fordeling af identificerede cases og undersøgelser Antal cases/undersøgelser TVÆRGÅENDE 2 KOMMUNE 104 REGION 4 STAT 4 TOTAL 114 Hovedparten af de identificerede undersøgelser og cases vedrører kommunerne. Alene fire cases på henholdsvis regionernes og statens område beskriver effekterne ved konkurrence om opgaverne (se tabel 1.1 for fordeling mellem kommuner, regioner og staten). Omfanget af dokumentationen af effekterne på kommunernes område fordeler sig forskelligt mellem de kommunale hovedkonti, jf. figur 1.2. I figuren skelnes der mellem tre kategorier af dokumentation: Under 5 cases/undersøgelser er lys grøn, mellem 6-10 cases/undersøgelser er mellemgrøn, mens over 10 cases/undersøgelser er mørkest. De enkelte kommunale hovedkonti udgør en meget forskellig andel af de samlede kommunale driftsudgifter, der kan skabes konkurrence om fra 2 pct. på sundhedsområdet (HKT 4) til 54 pct. på sociale opgaver og beskæftigelse (HKT 5). Under sociale opgaver og beskæftigelse varierer omfanget af dokumentation ligeledes. På området for ældre og handicappede der udgør 22 pct. af de samlede kommunale driftsudgifter, der kan skabes konkurrence om er der således identificeret 23 cases og undersøgelser. Heroverfor er der på tilbud til henholdsvis børn og voksne med særlige behov ikke identificeret cases og undersøgelser, der dokumenterer effekterne af konkurrence. Kortlægningen præsenterer i kapitel 2 dokumentationen af effekter på et overordnet niveau, mens den efterfølgende i kapitel 3-5 kortlægger dokumentation af effekterne ved konkurrence i henholdsvis kommuner, regioner, og staten. For kommunerne er kapitlet endvidere opdelt efter hovedkonto 0-6 i kommunernes budget- og regnskabssystem. Kapitlerne præsenterer endvidere udgiftsniveauet og graden af konkurrence på områderne. De anvendte undersøgelser i kortlægningen er oplistet i appendiks 2 samt kort præsenteret i appendiks 3. 6\n7 ERFARINGER MED KONKURRENCE OM OFFENTLIGE OPGAVER OVERBLIK OVER EKSISTERENDE DOKUMENTATION AF EFFEKTERNE Figur 1.2: Andel af samlede kommunale driftsudgifter (2008), det er muligt at skabe konkurrence om samt omfang af dokumentation HKT 3 14% HKT 2 4% HKT 1 7% HKT 0 4% HKT 6 14% HKT 4 2% Tværgående opgaver HKT 5 55% Børn & unge Øvrige Ældre og handicappede Beskæftigelse Udlændinge HKT 0: Byudvikling, bolig- og miljøforanstaltninger HKT 1: Forsyningsvirksomheder mv. HKT 2: Transport og infrastruktur HKT 3: Undervisning og kultur HKT 4: Sundhedsområdet HKT 5: Sociale opgaver og beskæftigelse HKT 6: Administration og fællesudgifter 0-5 cases/undersøgelser 6-10 cases/undersøgelser Over 10 cases/undersøgelser Kilde: Indenrigs- og Sundhedsministeriet, KL s IKU-værktøj. 7\n8 UDBUDSRÅDET Kapitel 2 Konkurrence om offentlige opgaver På det overordnede niveau er der identificeret to undersøgelser af effekten ved konkurrence om offentlige opgaver jf. tabel 2.1. Den ene undersøgelse viser en gennemsnitlig økonomisk gevinst ved udbud på 8 pct. i EU. Heroverfor kan der på baggrund af den anden undersøgelse ikke konkluderes om de økonomiske gevinster. Samme undersøgelse viser både positive og negative effekter for medarbejderne ved konkurrence om opgaverne. Endvidere er der i appendiks 1 præsenteret en række analyser, der på makroplan skønner over det langsigtede økonomiske potentiale ved konkurrence. Tabel 2.1: Effekt ved konkurrence om offentlige opgaver Kilde Fokus Økonomisk effekt Øvrige effekter Konkurrencestyrelsen (2009) SID (2003) Kilde: Se appendiks 2. Alle EU-udbud i EU, herunder Danmark. 100 projekter om hhv. kørsel/transport, renovation og rensningsanlæg, vedligehold af veje og grønne områder, administration, itog teleydelser, rengøring og vask samt velfærdsydelser (sundheds- og socialområdet). Gns. besparelse i EU på 8 pct. af den forventede kontraktværdi (Danmark ligger på 4 pct.). Stigning i besparelse fra et til to bud fra 2,5 pct. til 7 pct. Besparelse ved ml bud er pct. af forventet kontraktværdi. Udviklingen i driftsudgifter har ikke kunnet afdækkes pga. manglende før og efter oplysninger. Meget få har opgjort følgeomkostninger. For de, der har opgjort det, ligger det ml. 0-1 mio. kr., mens kontrolomkostningerne årligt ligger ml kr. Afskedigelser er gennemført i ca. 10 pct. af de tilfælde, hvor der er udliciteret. Udbyderne har generelt en positiv oplevelse af udliciteringen. Medarbejderne har en mindre jobtilfredshed efter udliciteringen. I 80 pct. af tilfældene er arbejdsmiljøet uændret, mens det i 20 pct. er blevet bedre. 8\n9 ERFARINGER MED KONKURRENCE OM OFFENTLIGE OPGAVER OVERBLIK OVER EKSISTERENDE DOKUMENTATION AF EFFEKTERNE Kapitel 3 Konkurrence om kommunernes opgaver 3.1 INDLEDNING I 2008 havde kommunerne driftsudgifter for 364 mia. kr. Heraf kunne kommunerne i princippet skabe konkurrence om driftsopgaver for ca. 213 mia. kr. De resterende 151 mia. kr. var enten overførsler, myndighedsopgaver eller driftsopgaver, der ifølge lovgivningen ikke kan konkurrenceudsættes. Kommunerne skabte i 2008 konkurrence om ca. hver fjerde opgave (24,8 pct.) målt ved Indikator for konkurrenceudsættelse, IKU 1, jf. tabel 3.1. Tabel 3.1: Kommunernes samlede udgifter og brug af konkurrence om opgaverne (2008) Samlede driftsudgifter Opgaver, hvis driftsudgifter kan konkurrenceudsættes Grad af konkurrence (IKU) 364 mia. kr. 213 mia. kr. 24,8 pct. Kilde: Indenrigs- og Sundhedsministeriet. KL har i en spørgeskemaundersøgelse fra 2001 kortlagt kommunernes erfaring med at skabe konkurrence om driftsopgaverne. I spørgeskemaundersøgelsen fremgår det, at ca. halvdelen af kommunerne har oplevet bruttobesparelser ved at gennemføre udbud for deres driftsopgaver, som dog varierer mellem kommunerne. Størstedelen oplever besparelser på op til kr., imens en fjerdedel oplever større besparelser. Tabel 3.2: Overordnet undersøgelse af effekten af konkurrence om kommunale opgaver Kilde Fokus Økonomisk effekt KL (2001) Kilde: Se appendiks 2. Alle opgaver. En spørgeskemaundersøgelse blandt kommunerne viser, at 45 pct. af kommunerne har konstateret bruttobesparelser ved konkurrence om af driftsopgaver generelt, imens 52 pct. af kommunerne har oplevet bruttobesparelse på det kommunaltekniske område. De kommuner, der har opnået besparelser, har i over halvdelen af tilfældene oplevet besparelser på indtil kr. og ca. en fjerdedel har oplevet større besparelser. 1 Nævneren i IKU udgøres af de samlede driftsudgifter til driftsopgaver, der kan konkurrenceudsættes. Udgiften indeholder den del af de kommunale lønninger og indkøb af varer og tjenesteydelser, der anvendes til driftsopgaverne. Grunden til, at indkøb af varer og tjenesteydelser også indgår i nævneren, er, at det er udgifter, som vil være afspejlet i prisen på de tjenesteydelser, som en privat leverandør vil byde ind med for at kunne varetage en offentlig opgave. Tælleren i IKU udgøres af de kommunale driftsudgifter til køb af tjenesteydelser hos private leverandører samt kommunens egne vundne bud. Læs mere om IKU på 9\n10 UDBUDSRÅDET I det følgende sættes fokus på effekten af konkurrence på de enkelte hovedområder (hovedkonti 0-6) i kommunerne. Indledningsvist præsenteres dog en række cases, som dokumenterer effekter ved konkurrence om en række tværgående funktioner (energibesparelser, ejendomsdrift og rengøring). Det bemærkes, at det ikke er muligt at opgøre henholdsvis de samlede udgifter og de opgaver, det er muligt at skabe konkurrence om på tværs af opgaveområderne. Det skyldes, at kommunerne konterer udgifter under dét område og dén hovedkonto, udgiften vedrører (fx skolerengøring på hovedkonto for skoler mv.). Figur 3.1: Fordeling af identificerede tværgående cases og undersøgelser Dokumenteret positiv effekt : 9 Skønnet positiv effekt : 7 Negativ effekt : 0 Både positiv og negativ effekt : 0 Ingen økonomisk effekt : 1 Ikke opgjort : 3 Overordnet er identificeret 20 tværgående cases og undersøgelser, jf. figur 3.1. Der er via desk research identificeret to undersøgelser, der dokumenterer effekter af konkurrence om energieffektviseringer (ESCO) en med danske cases og en med svenske cases, jf. tabel 3.3. Hertil kommer to nyere cases på om effekten af konkurrence om ESCO. De danske erfaringer viser, at de økonomiske effekter ved konkurrence om energieffektivisering har været mellem 15 pct. og 31 pct. Disse resultater støttes af de svenske erfaringer, hvor besparelserne i de to cases har været på henholdsvis 2 mio. SEK og 13,9 mio. SEK. Andre oplever, at projekterne er selvfinansierende over en årrække. Af øvrige effekter peger både danske og svenske erfaringer på kvalitetsgevinster, fx bedre indeklima, miljøgevinster og større bevidsthed hos borgerne om energiforbrug. Tabel 3.3: Effekter af konkurrence om ESCO/energibesparelser Kilde Fokus Økonomisk effekt Øvrige effekter Erhvervs- og Byggestyrelsen (2009a) ESCO, Energieffektiviseringer (Vallensbæk, 2008). Forventet besparelser på op 31 pct. i energi- og varmeforbrug. Erhvervs- og Byggestyrelsen (2009a), (2010) ESCO, Energieffektiviseringer (Middelfart, 2007, 2010). Forventet en besparelse på 21 pct. (svarende til 3,8 mio. årligt). Ny viden og nyt overblik over, hvad kommunen har, og hvad der kan effektiviseres. Større fokus på servicekontrakter. Systematiseret og mere rationelle handlemåder. Borgerne mere bevidste om deres energiforbrug. 10\n11 ERFARINGER MED KONKURRENCE OM OFFENTLIGE OPGAVER OVERBLIK OVER EKSISTERENDE DOKUMENTATION AF EFFEKTERNE Brandingværdi for kommunen som den Grønne Vækstkommunne. Erhvervs- og Byggestyrelsen (2009a) ESCO, Energieffektiviseringer (Gribskov, 2006). Skønnet effektiviseringspotentiale: mellem 15 og 25 pct. (2009) Økonomi- og Erhvervsministeriet (2009a) Økonomi- og Erhvervsministeriet (2009a) Kilde: Se appendiks 2. Energieffektiviseringsprojekt for ni ejendomme (Kalundborg, 2009) Energieffektiviseringer (Örebro Kommune, Sverige 2005), ESCO, Energieffektiviseringer (Vingåkers Kommune, Sverige 2003). Årlig besparelse: 1,5 mio. kr. Årlig energibesparelse: 13,9 mio. SEK. Årlig besparelse ved køb af elektricitet, varme og vand, svarende til ca. 2 mio. SEK. Øget kvalitet (fx. bedre indeklima). Klare miljøgevinster for kommunen. Forbedret indeklima i de energirenoverede bygninger. Hurtig gennemførelse af projektet. Øgede kompetencer i kommunens ejendomsenhed. Investeringerne i energibesparende teknologi tjener sig selv ind i løbet af ni år. Klare miljøgevinster for kommunen. Hurtigere gennemførelser af projektet. For området ejendomsdrift og bygningsvedligeholdelse er identificeret en caseundersøgelse fra Økonomi- og Erhvervsministeriet om dels forskellige samarbejdsformer mellem det offentlige og private, dels effekterne ved konkurrence om ejendomsdrift og bygningsvedligeholdelse. Endvidere er der identificeret tre cases på området, jf. tabel 3.4. Undersøgelsen fra Økonomi- og Erhvervsministeriet viser, at de økonomiske effekter varierer fra 0 til 15 pct. i realiserede effektiviseringer. Fire ud af seks kommuner i undersøgelsen forventer eller realiserer besparelser på mere end én million kr. De øvrige tre cases på ejendomsdrift og bygningsvedligeholdelse peger ikke entydigt på økonomiske gevinster af konkurrencen. Dog skønnes i to ud af tre cases, at der er positive økonomiske effekter. Samtidig peger casene på andre positive effekter, eksempelvis stigende budgetoverholdelse, øget fleksibilitet, højere brugertilfredshed og hurtigere akutvedligeholdelse. Heroverfor er der også eksempler på negative øvrige effekter, fx kvalitetsmæssige problemer som følge af forkert leverandørvalg. 11\n12 UDBUDSRÅDET Tabel 3.4: Effekter af konkurrence om ejendomsdrift og bygningsvedligeholdelse Kilde Fokus Økonomisk effekt Øvrige effekter Økonomi- og Erhvervsministeriet (2009b) Bygningsvedligehold og drift, Multiservice (Herlev, 2007). Økonomisk nettogevinst for kommunen, dog er størrelsen ikke opgjort. Højere brugertilfredshed. Sjovere at gå på arbejde. Administrativ lettelse. Økonomi- og Erhvervsministeriet (2009b) Bygningsvedligehold og drift, Driftspartnerskab (Hørsholm, 2009). Ikke opgjort. Brugerundersøgelse og effektmåling er først gennemført efter rapportens tilblivelse. Økonomi- og Erhvervsministeriet (2009b) Bygningsvedligehold og drift, Servicepartnerskab (Brønshøj/Husum, København, 2007). Effektiviseringsgevinst: 19 pct. ved brug af servicepartnerskab. Akutvedligehold, som normalt er meget dyrt vedligehold, nedbringes væsentligt i kommunens servicepartnerskaber. Skønnede administrative besparelser på 1 årsværk., (2008), Udlicteringsrådet (2005, 2006) Ejendomsdrift (Dragør, 2005). Nettobesparelse: kr. årligt svarende til ca. 5 pct. af omkostningerne til bygningsvedligehold. Vedligeholdelsesefterslæb formindsket. Bedre planlægning giver mindre akut arbejder. Fleksibelt samarbejde, hvor prioriteringen fortsat ligger i kommunen. Lovliggørelse af de akutte vedligeholdelsesopgaver, der tidligere blev indkøbt via underhåndsbud og løbende aftaler. Udliciteringsrådet (2005) Ejendomsadministration (Gladsaxe Kommune). Ingen dokumentérbare økonomiske effekter af indsatserne. Visse kvalitetsmæssige problemer som følge af forkert leverandørvalg. Udliciteringsrådet (2005, 2006) Kilde: Se appendiks 2. Bygningsvedligeholdelse (Høje- Taastrup). Det vurderes, at udbuddet har medført mindre besparelser. Hurtigere reaktionstid ved afhjælpning af akut opståede opgaver. Lovliggørelse af de akutte vedligeholdelsesopgaver, der tidligere blev indkøbt via underhåndsbud og løbende aftaler. Øget fokus på controlling af opgaverne. På rengøringsområdet indeholder kortlægningen ni cases om effekter af konkurrence, men ingen tværgående studier, jf. tabel 3.5. Flere cases skønner besparelser på op til ca. 20 pct. ved konkurrence, imens andre kommuner kan dokumentere tilsvarende besparelser. Et eksempel er Helsingør Kommune, der viser besparelser på 27 pct. som 12\n13 ERFARINGER MED KONKURRENCE OM OFFENTLIGE OPGAVER OVERBLIK OVER EKSISTERENDE DOKUMENTATION AF EFFEKTERNE konsekvens af konkurrence om opgavevaretagelsen. Konkrete nettobesparelser beløber sig til mellem kr. og 10 mio. kr. I forhold til de afledte effekter er der forskellige oplevede effekter vedrørende kvaliteten og fleksibiliteten af den private opgavevaretagelse. Tabel 3.5: Effekter af konkurrence om rengøring Kilde Fokus Økonomisk effekt Øvrige effekter (2008) Rengøring (Frederiksberg, 2007). Skønnet nettobesparelse: 8 mio. kr. Erfaringer med at anvende kvalitetsbaseret rengøring samt med opfølgning og dokumentation. Øget rengøringsfaglig viden og ideer til forbedringer i kommunen. Visse kvalitetsproblemer med den private opgaveløsning. (2009) Rengøring (Fredensborg, 2009). Skønnet nettobesparelse: 1-1,5 mio. kr. Harmoniseringen som nogle oplever som en forbedring, mens andre oplever en forværring. Øget fleksibilitet. Øget fokus på indeklima, oprydning, hygiejne og vedligehold af kommunens bygninger. Indenrigsministeriet (1997) Rengøring (Helsingør, 1995). Bruttobesparelse: 10 mio. kr. årlig, svarende til 27 pct. 60 pct. af medarbejderne mener, at kvaliteten af ydelsen er blevet forringet, mens 13 pct. mener kvaliteten er forbedret under den private opgaveløsning. Indenrigsministeriet (1997) Rengøring (Aabenraa, 1996). Skønnet bruttobesparelse: 1 mio. kr. svarende til 20 pct. i årlig besparelse. 92 pct. af medarbejderne mener, at kvaliteten af ydelsen er blevet forringet. Indenrigsministeriet (1997) Rengøring (Hadsten, 1995). Nettobesparelse: 1 mio. kr. årligt svarende til 20 pct. Kvaliteten for alle institutioner under ét er middel, dog med store udsving. Mindre fleksibilitet end tidligere. 79 pct. af medarbejderne mener, at kvaliteten af ydelsen er blevet forringet. Indenrigsministeriet (1997) Rengøring (Tjele). Bruttobesparelse: kr. svarende til 6,5 pct. Transaktionsomkostninger: kr. samt 2 uger interne ressourcer. Høj andel af medarbejderne mener, at kvaliteten af ydelsen er uændret. 13\n14 UDBUDSRÅDET Konkurrencestyrelsen (2008) Rengøring som OPS (Fredensborg, 2005). Ikke opgjort. Et fælles kvalitetsniveau. En rationalisering. Øget fleksibilitet. (2009) Rengøring (Helsingør, 2008). Nettobesparelse: 4,6 mio. kr. Ingen kvalitative effekter. Lavere omkostninger Kilde: Se appendiks 2. I det følgende sættes fokus på effekten af konkurrence på de enkelte hovedområder i kommunerne (hovedkonto 0-6). 3.2 KONKURRENCE OM BYUDVIKLING, BOLIG OG MILJØFORANSTALTNINGER (HKT. 0) På området for byudvikling, bolig og miljøforanstaltninger anvendte kommuner i ,5 mia. kr. Heraf havde kommunerne mulighed for at skabe konkurrence om størstedelen, nemlig 7,8 mia. kr. Kommunerne skabte konkurrence om 2,9 mia.kr eller 38,1 pct. af opgaverne inden for byudvikling, bolig og miljøforanstaltninger, jf. tabel 3.6. Tabel 3.6: Kommunernes udgifter og brug af konkurrence om opgaverne på byudvikling, bolig og miljøforanstaltninger (2008) Samlede driftsudgifter Opgaver, hvis driftsudgifter kan konkurrenceudsættes HKT 0 s andel af de samlede kommunale driftsopgaver, der kan skabes konkurrence om 8,5 mia. kr. 7,8 mia. kr. 4 pct. 38,1 pct. Anm.: Kilde: Hovedkonto 0 indeholder jordforsyning, faste ejendomme, fritidsområder og -faciliteter, kirkegårde, natur- og miljøbeskyttelse, vandløb og redningsberedskab. Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Grad af konkurrence (IKU) Området byudvikling, bolig og miljøforanstaltninger udgør med sine 7,8 mia. kr. alene 4 pct. af de samlede driftsopgaver på 213 mia. kr., der kan skabes konkurrence om. Området er således økonomisk set relativt lille i forhold til andre områder. Samtidig har området en konkurrencegrad, som er højere end gennemsnittet. Inden for byudvikling, bolig og miljøforanstaltning er der ikke identificeret generelle studier, der dokumenterer effekterne af konkurrence. Til gengæld findes ni cases, hvor kommuner har skabt konkurrence om sine opgaver og benyttet sig af private leverandører. De fleste eksempler knytter sig til vedligeholdelse af grønne områder, 14\n15 ERFARINGER MED KONKURRENCE OM OFFENTLIGE OPGAVER OVERBLIK OVER EKSISTERENDE DOKUMENTATION AF EFFEKTERNE Figur 3.2: Fordeling af identificerede cases og undersøgelser under hovedkonto 0 Dokumenteret positiv effekt : 3 Skønnet positiv effekt : 1 Negativ effekt : 1 Både positiv og negativ effekt :2 Ingen økonomisk effekt : 1 Ikke opgjort : 1 imens enkelte casestudier beskriver effekter for miljøkontrol, civilforsvar og beredskab. Figur 3.2 til venstre viser fordelingen af, hvilke effekter de identificerede cases viser. De eksisterende cases på drift og vedligehold af grønne områder viser ikke et entydigt billede af de økonomiske eller øvrige effekter af konkurrencen. En kommune oplever således ingen gevinster eller besparelser. Fire kommuner oplever eller skønner nettobesparelser ved 1. generationsudbud, imens to kommuner oplever en merpris ved 2. generationsudbuddet. Endeligt oplever en kommune en nettoudgift. Tabel 3.7: Dokumentation af effekter ved konkurrence om byudvikling, bolig og miljøforanstaltninger Kilde Fokus Økonomisk effekt Øvrig effekt I forhold til øvrige effekter viser casene eksempler på øget medarbejder- og brugertilfredshed og kompetenceudvikling, mere moderne teknologi og øget kvalitet. Heroverfor er der ét eksempel på kvalitetsproblemer i opstartsfasen og utryghed blandt medarbejderne i overdragelsesprocessen. Indenrigsministeriet (1997) Konkurrencestyrelsen (2008) (2009) Vedligehold af parker/grønne områder (Roskilde, 1994). Driftsopgaver for veje og grønne områder (Holstebro 2005). Drift og vedligehold af veje og grønne arealer (Gribskov, 2009). Grønne områder Årlig bruttobesparelse. 0 kr. Transaktionsomkostninger: kr. samt ½ årsværk. Nettobesparelse i 1. generationsudbuddet: knap 2 mio. kr. pr. år samt engangsindtægter ved salg af materiel på ca. 6,5 mio. kr. Ved genudbuddet i 2005: ingen gevinst, men en mindre merpris. Skønnet nettogevinst: ca. 3 mio. kr. Stor medarbejdertilfredshed. Kompetenceudvikling og øget fleksibilitet hos medarbejderne. Fastholdelsen af et højt kvalificeret personale. Gevinster i form af mere moderne maskiner, som udnyttes mere rationelt. Forventning om fastholdt serviceniveau. "Oprydning" i gamle sager, hvilket har givet en stor positiv effekt. Forventning om innovative effekter, idet procesoptimering er 15\n16 UDBUDSRÅDET Udliciteringsrådet (2006) Udliciteringsrådet (2005, 2006) Positivt fokus blandt brugerne på kvaliteten af de udførte opgaver. Udlicteringsrådet (2005) Indenrigsministeriet (1997) Indenrigsministeriet (1997) Indenrigsministeriet (1997) Kilde: Se appendiks 2. Vedligeholdelse af grønne områder (Vallensbæk, 2000). Vedligeholdelse af grønne områder (Vallensbæk, 2000). Vedligeholdelse af grønne områder (Skørping, 2000 og 2002). Salg af miljøkontrol (Fredericia). Beredskab (Holbæk). Civilforsvar (Randers). Nettobesparelse er identificeret, men konkrete størrelse er ikke opgjort. Ingen dokumentérbare økonomiske besparelser ved udbuddet. 1. generationsudbuddet: nettobesparelse på kr. 2. generationsudbuddet: årlig merudgift på kr. Øvrige områder Transaktionsomkostninger: kr. Besparelse er ikke oplyst. Bruttobesparelse: 1 mio. kr. (20 pct.) årlig. Bruttobesparelse: kr. (12,5 pct.) årlig. medtænkt i udbuddet. Bedre kvalitet. Brugerne oplevede øget fleksibilitet. Øget kvalitet inden for de samme økonomiske rammer indikerer en indirekte besparelse. Brugerne oplever en øget fleksibilitet efter udbuddet. Intern erfaringsopbygning om udbudsprocessen. Kvalitetsproblemer umiddelbart efter leverandøroverdragelsen i Kvalitetsniveauet er øget i kraft af flere ressourcer fra leverandørens side. Utryghed blandt involverede medarbejdere i forbindelse med seneste virksomhedsoverdragelse. Otte brugerkommuner mener, kvaliteten af miljømålinger er uændret samt at personalets imødekommenhed er uændret. Fem ud af syv mener, at prisen er faldet, samt at service og rådgivning er uændret. Seks ud af syv mener, at hurtigheden og effektiviteten er uændret. Høj andel af medarbejderne mener, at kvaliteten af ydelsen er blevet forbedret. 16\n17 ERFARINGER MED KONKURRENCE OM OFFENTLIGE OPGAVER OVERBLIK OVER EKSISTERENDE DOKUMENTATION AF EFFEKTERNE 3.3 KONKURRENCE OM FORSYNINGSVIRKSOMHEDER (HKT. 1) Kommunerne anvender samlet 15,8 mia. kr. på driften af forsyningsvirksomhederne der er mulighed for at skabe konkurrencen om så godt som alle udgifter (15,6 mia. kr.). Godt halvdelen af kommunernes driftsopgaver inden for forsyningsområdet blev udbudt i konkurrence (50,3 pct.) i 2008, jf. tabel 3.8. Tabel 3.8: Kommunernes udgifter og brug af konkurrence om forsyningsområdet (2008) Samlede driftsudgifter Opgaver, hvis driftsudgifter kan konkurrenceudsættes HKT 1 s andel af de samlede kommunale driftsopgaver, der kan skabes konkurrence om 15,8 mia. kr. 15,6 mia. kr. 7 pct. 50,3 pct. Anm.: Kilde: Hovedkonto 1 indeholder gas-, el-, vand-, og varmeforsyning, spildevandsanlæg og affaldshåndtering. Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Grad af konkurrence (IKU) De 15,6 mia. kr., det er muligt at skabe konkurrence om, udgør 7 pct. af det samlede potentiale for konkurrenceudsættelse. Området er dermed relativt lille. Det nuværende niveau for konkurrence på området er 50,3 pct. Hovedkonto 1 er således det område, hvor der er den største grad af konkurrence. Figur 3.3: Fordeling af identificerede cases og undersøgelser under hovedkonto 1 Dokumenteret positiv effekt : 4 Skønnet positiv effekt : 0 Negativ effekt : 0 Både positiv og negativ effekt : 0 Ingen økonomisk effekt : 0 Ikke opgjort : 1 På forsyningsområdet er der ikke lavet generelle studier af effekterne af konkurrence, men der findes fem cases i forhold til områderne renovation og spildvand. Figur 3.3 til venstre opsummerer fordelingen af, hvilke effekter de identificerede cases viser. Casene peger alle på en besparelse i forbindelse med konkurrencen om den konkrete opgave. Der er fire cases om renovation. Her peger tre ud af fire på gevinster på mellem 1,8 mio. kr. til 6 mio. kr., svarende til 17 pct. til ca. 30 pct. Den femte case vedrører spildevand. Denne dokumenterer nettobesparelse på knap 1 mio. kr., jf. tabel 3.9 I forhold til øvrige effekter af konkurrence er der konstateret en række positive effekter så som højere og mere ensartet serviceniveau, øget kvalitet i indrapportering og dokumentation samt et reduceret kemikalie- og energiforbrug. 17\n18 UDBUDSRÅDET Tabel 3.9: Dokumentation af effekter ved konkurrence om forsyningsområdet Kilde Fokus Økonomisk effekt Øvrig effekt Indenrigsministeriet (1997) Renovation (Næstved, 1996). Bruttobesparelse: 6 mio. kr. årligt (24 pct.). Første år dog: 2 mio. kr. Transaktionsomkostninger: kr. samt godt ½ årsværk. Indenrigsministeriet (1997) Renovation (Slagelse, 1996). Bruttobesparelse: 2 mio. kr. (17 pct.). Transaktionsomkostninger: kr. Konkurrencestyrelsen (2008) og Renovation (Randers, 2008). Ikke opgjort. Højere og ensartet serviceniveau for borgerne. Forventning om innovative effekter ift. udviklingen af nye renovationsbiler, vejning, elektronisk registrering og afrapportering. (2008) Renovation (Århus, 2005). Nettobesparelse: 1,9 mio. kr. (ca pct.). Ingen kvalitetsforbedringer som direkte følge af udbuddet. (2009) Kilde: Se appendiks 2. Spildevand: Partneringaftale om drift af renseanlæg, pumpestationer, m.v. (Allerød Kommune, 2006). Nettobesparelse: kr. Reduceret energi- og kemikalieforbrug (på op til 20 pct). Øget kvalitetsniveau bl.a. i rapportering og dokumentation. Innovative effekter er opnået. 3.4 KONKURRENCE OM TRANSPORT OG INFRASTRUKTUR (HKT. 2) Kommunerne anvender årligt 10 mia. kr. til drift inden for transport og infrastruktur, hvoraf opgaver for 9,5 mia. kr. kan udbydes i konkurrence. I 2008 skabte kommunerne konkurrence om 40 pct. af opgaverne inden for transport og infrastruktur. Tabel 3.10: Kommunernes udgifter og brug af konkurrence om transport og infrastruktur (2008) Samlede driftsudgifter Opgaver, hvis driftsudgifter kan konkurrenceudsættes HKT 2 s andel af de samlede kommunale driftsopgaver, der kan skabes konkurrence om Grad af konkurrence (IKU) 10 mia. kr. 9,5 mia. kr. 4 pct. 40 pct. Anm.: Kilde: Hovedkonto 2 indeholder kommunale veje, kollektiv trafik og havne. Indenrigs- og Sundhedsministeriet. 18\n19 ERFARINGER MED KONKURRENCE OM OFFENTLIGE OPGAVER OVERBLIK OVER EKSISTERENDE DOKUMENTATION AF EFFEKTERNE Med 9,5 mia. kr., som det er muligt at skabe konkurrence om, udgør transport- og infrastrukturområdet godt 4 pct. af det samlede potentiale for kommunernes konkurrenceudsættelse. Området er dermed relativt lille. Til gengæld er der en relativt høj grad af konkurrence, idet området med sine 40 pct. ligger væsentligt over gennemsnittet. Figur 3.4: Fordeling af identificerede cases og undersøgelser under hovedkonto 2 Dokumenteret positiv effekt : 3 Skønnet positiv effekt : 0 Negativ effekt : 1 Både positiv og negativ effekt : 0 Ingen økonomisk effekt : 0 Ikke opgjort : 1 Der er i alt identificeret seks cases og undersøgelser om transport og infrastruktur. Figur 3.4 præsenterer fordelingen af, hvilke effekter de identificerede cases inden for transport og infrastruktur viser. På transportområdet er der identificeret to cases vedrørende bybustrafik. Disse viser begge et realiseret besparelsespotentiale på 13 pct. svarende til henholdsvis 4 og 13 mio. kr., jf. tabel Samtidig viser casene, at der blandt medarbejderne vurderes at være en kvalitetsforringelse som følge af omdannelse af bybustrafikken til et selskab. Begge cases er fra midt- 90 erne, og der er ikke identificeret nyere undersøgelser om effekten af konkurrence i forhold til bybustrafik. På infrastrukturområdet for vejdrift og -vedligehold er der identificeret ét generelt studie af området samt tre cases. Blom-Hansen har i et tværgående studie af vejvedligeholdelse skønnet et besparelsespotentiale for kommunerne ved at skabe mere konkurrence. Samtidig viser studiet også, at besparelsespotentialet ved konkurrence ikke sker på bekostning af kvaliteten i opgaveløsningen. De tre cases på området peger i samme retning som Blom-Hansen, idet de ligeledes viser besparelser og en større økonomisk fleksibilitet som følge af konkurrence. Dog peger casen fra Holstebro Kommune på, at besparelsen kun er midlertidig, idet der ved 2. generationsudbuddet i Holstebro registreres en merudgift for opgaveløsningen. I forhold til de øvrige effekter viser casene, at der er registreret en højere medarbejdertilfredshed samt højere medarbejderfleksibilitet. Tabel 3.11: Effekter af konkurrence om transport og infrastruktur Kilde Fokus Økonomisk effekt Øvrige effekter Transport Indenrigsministeriet (1997) Bybustrafik omdannelse til selskab (Vejle, 1995). Bruttobesparelse: 4 mio. kr. årlig (13 pct.). Høj andel af medarbejderne mener, at kvaliteten af ydelsen er blevet forringet. 19\n20 UDBUDSRÅDET Indenrigsministeriet (1997) Bybustrafik omdannelse til selskab (Aalborg, 1994). Bruttobesparelse: 13 mio. kr. årlig (13 pct.). Indtægter ved overdragelse: 11,3 mio. kr. 67 pct. af medarbejderne mener, at kvaliteten af ydelsen er blevet forringet. Infrastruktur Konkurrencestyrelsen (2008) samt (2008) Driftsopgaver for veje og grønne områder (Holstebro, 2000 og 2005). Nettobesparelse: 2 mio. kr. pr. år samt engangsindtægter ved salg af materiel på ca. 6½ mio. kr. Ved genudbuddet i 2005: Ingen gevinst, men en mindre merpris. Stor medarbejdertilfredshed. Kompetenceudvikling og øget fleksibilitet hos medarbejderne. Fastholdelsen af et højt kvalificeret personale. Gevinster i form af mere moderne maskiner, som udnyttes mere rationelt. Konkurrencestyrelsen (2008) og Vedligeholdelse af rendestensbrønde (Aalborg, 2006). Samme budgetramme, men reduktion i enhedspris på mellem 40 til 100 pct. (derfor iværksættes flere reparationer). Øget fleksibilitet og hurtigere afspærring af skadesstederne. Den samlede kvalitet af rendestensbrøndene er steget. Ingen ændringer i serviceniveauet. Øget medarbejdertilfredshed. (2009) Drift og vedligehold af veje og grønne arealer (Gribskov, 2009). Skønnet nettobesparelse: ca. 3 mio. kr. Forventning om fastholdt serviceniveau. Dog forventes harmoniseringen af de to gamle kommuners opgavevaretagelse at skabe kvalitative effekter på sigt. "Oprydning" i gamle sager har givet en stor positiv effekt. Blom-Hansen (2003) Tværgående studie: Vejvedligeholdelse i kommunerne. Inddragelse af private leverandører medfører væsentligt lavere omkostninger. Fx vil en stigning i privatinddragelse på 10 procentpoint føre til en besparelse på 2 pct. Besparelser medfører ikke kvalitetstab. Kilde: Se appendiks KONKURRENCE OM UNDERVISNING OG KULTUR (HKT. 3) I 2008 var kommunernes driftsudgifter inden for undervisning og kultur på 66,4 mia. kr. Kommunerne har mulighed for at skabe konkurrence om under halvdelen af disse udgifter (29,5 mia. kr.). Det skyldes bl.a., at det er fastsat i lovgivningen på området, at undervisningsdelen i folkeskolen ikke må varetages af private aktører. Af de opgaver, kommunerne må skabe konkurrence om, udbydes 17,4 pct. af de mulige opgaver inden for undervisning og kultur, jf. tabel


Ravelry: Skagen pattern by Rachel Søgaard\nSkagen by Rachel Søgaard\nin pattern for the centre panel\n”Skagen” is part of Filcolanas ”Colours of the Scandinavian Summer” collection. For this collection our team of designers have found inspiration in the incredible Scandinavian light and colours in the works of the Skagen Painters.\nWith inspiration from the blue of the sea and the sky, Filcolana’s Pernilla in the shade Fisherman’s Blue was the ideal choice for an oversize fisherman’s sweater design. The pattern consists of knits and purls, as well as a small cable, and is inspired by classic Guernsey sweaters. The design is perfect for both men and women.\n”Skagen” er en del af Filcolanas kollektion ”Colours of the Scandinavian Summer”. I kollektion har vores design-team ladet sig inspirere af lyset og de skønne farver i skagensmalerierne.\nMed havets og himlens blå farver i Julius Paulsens maleri gav det sig selv at vælge Filcolanas Pernilla i farven Fisherman’s Blue til en sømandssweater i oversize.\nMønsteret, der består af ret og vrang og en lille snoning er inspireret af de klassiske Guernseysweatre.\n”Skagen” ist ein Teil der ”Colours of the Scandi- navian Summer” Kollektion von Filcolana. Unser Designteam hat sich hierbei von dem Licht und en besonderen Farben der Skagen Malerei inspirieren lassen.\nIn Anlehnung an das Blau von Meer und Himmel in Julius Paulsens Malerei war klar, dass dieser oversize Seemannspullover aus Filcolanas Pernilla in der Farbe Fisherman’s blue gestrickt werden muss. Das Muster, das aus rechten und linken Maschen, samt Zopfmuster besteht, ist von den klassischen Guernsey Pullovern inspiriert.\nFor more information, see: http://filcolana.dk/en/node/1323


Skadedyr kan være et stort problem i ethvert hjem. De kan forårsage skader på din ejendom, og de kan også sprede sygdomme. For at beskytte dit hjem mod skadedyr er det vigtigt at vide, hvordan man identificerer dem, og hvordan man slipper af med dem.\nLæs med her nedenfor om, hvad du skal gøre, hvis du har fået skadedyr i dit hjem.\nDet første skridt til at komme af med skadedyr er at identificere, hvilken type skadedyr du har. Der findes mange forskellige typer skadedyr, så det er vigtigt at vide, hvilken type skadedyr du har med at gøre. Når du har identificeret skadedyret, kan du begynde at lede efter måder at slippe af med dem på.Der er et par måder at identificere et skadedyr:\n– Kig efter ekskrementer: Skadedyr efterlader normalt ekskrementer, så det kan være en god måde at identificere dem på.\n– Lyt efter støj: Nogle skadedyr, som f.eks. gnavere, laver støj. Hvis du hører kradsende eller skræppende lyde i dine vægge, kan det være et tegn på skadedyr.\n– Kig efter skader : Skadedyr kan forårsage skader på din ejendom. Hvis du ser huller i væggene eller gnavede møbler, kan det være tegn på skadedyr.\nFå fjernet skadedyret\nNår du har identificeret skadedyret, kan du begynde at lede efter måder at slippe af med dem på. Der er mange forskellige måder at slippe af med skadedyr på, så du prøv nogle forskellige metoder for at se, hvad der virker bedst. Nogle almindelige metoder til at slippe af med skadedyr er bl.a:\n– Brug af fælder: Fælder er en god måde at slippe af med skadedyr på. Du kan købe fælder i de fleste byggemarkeder.\n– Sprøjtning af insektgift: Hvis du har insekter, kan du sprøjte dem med insektgift. Insektgift kan fås i de fleste isenkræmmerforretninger.\n– Kontakt en skadedyrsbekæmper: Hvis du har et alvorligt skadedyrsproblem, kan det være nødvendigt at kontakte en skadedyrsbekæmper. Skadedyrsbekæmpere er fagfolk, der kan fjerne skadedyr i dit hjem hurtigt og effektivt.\nFind hjælpe til skadedyrsbekæmpelse via linket her: https://insektimus.dk/.


Sådan indretter du lageret til din webshop -\njuli 23, 2020 Ecommercenowadministrator Uncategorized 0\nNår du driver en webshop, er det vigtigt, at der er godt styr på lageret, hvis du ikke vil risikere, at produkterne bliver sendt ud forkert – eller at der mangler produkter. Herunder får du en række tips, som du kan bruge, når du skal indrette lageret til din webshop.\nDer er ikke noget værre end at bestille en pakke hos en webshop og vente på, at den kommer frem, for blot at erfare, at der er tale om de forkerte produkter. Det kan du undgå sker, hvis du blot indretter lageret til din webshop ordentligt.\nEr du i tvivl om, hvordan du indretter et lager, hvor det er nemt for den person, som pakker pakkerne, at finde de forskellige produkter, er du havnet det helt rigtige sted. Herunder følger en række gode tips, som du kan lade dig inspirere af.\nOpstil produkterne på en lagerreol\nDet første, der er vigtigt, er, at det er nemt at finde de rigtige produkter. Det gør sig naturligvis udelukkende gældende, hvis du har mange forskellige produkter, som kunderne bestiller på kryds og tværs.\nInvestér i en lagerreol, som produkterne kan stå på. Det er nemmere at finde de rigtige produkter, når de står på en reol, hvor det er overskueligt at finde frem til det produkt, der er bestilt. Du kan se et udvalg af lagerreoler på dette link.\nProdukterne skal være numerisk rækkefølge\nDet er nemmest at finde frem til de rigtige produkter, hvis du har sat et varenummer på dem. Det gør du blot ved at printe de varenumre ud, som står ved produkterne i webshoppen. Det betyder, at du får nemmere ved at pakke de rigtige ordrer, ligesom du nemmere kan bestille nye varer hjem, når der er ved at være tyndet ud på hylderne.\nSørg for at stille dem i rækkefølge, så det er nemt at se, hvor de enkelte varenumre er. Det kan være vanskeligt at skulle finde et produkt, hvis ikke de står i numerisk rækkefølge.


Smartson • Test, fortæl, hvad du synes, og del\nphilj.alandfob.se › For men › Hvad er hårde hvidevarer\nBy Voodoodal Leave a Comment\nJustitsministeriet - Kapitel Forsikringsværdien ved erstatningsopgørelse Betænkning om forsikringsaftaleloven Betænkning nr. Forside Indhold Til bund Forrige Næste. Forsikringsaftalelovens §§ indeholder regler om opgørelse af forsikringsværdien hvad skadesforsikringer. Forsikringsværdien ansættes som udgangspunkt til genanskaffelsesprisen med hårde fradrag for værdiforringelse på grund af alder, brug mv. Med de i §§ 38 og 75 nævnte undtagelser [vedrørende genstande, hvidevarer sikrede selv har tilvirket til salg, samt i forbindelse med transportforsikring] ansættes tingens værdi til det beløb, der efter priserne umiddelbart før forsikringsbegivenheden hvidevarer kræves til genanskaffelse af den tilintetgjorte eller beskadigede genstand med rimeligt fradrag hvad værdiforringelse ved alder, brug, nedsat anvendelighed eller andre omstændigheder. Ved indbogenstande, personlige brugsgenstande og lignende sker der dog kun fradrag for værdiforringelse ved alder og brug, for så vidt genstandenes nytteværdi for den sikrede hårde er væsentligt nedsat. billiga förråd byggsats Tjek Home Connect-appen, og se, hvad du har hjemme i køleskabet. Hos Kvik er vi bevidste om, at hårde hvidevarer er en investering. Det er derfor vigtigt for. Men hvad gør de, og hvad kan der ellers være i dit vaskemiddel? Kalkbindere, der gør vandet mindre hårdt og derved forøger sæbens. da EUR. Koncernen er aktiv inden for alle kategorier af hårde hvidevarer, som omfatter tre overordnede produktgrupper, nemlig vask (opvaskemaskiner, Saknas: hvad. Håller du med om Din Hvidevare Service ApS.s TrustScore? Efterlod både en forklaring på skrivebordet med hvad han hade fundet af fejl på vores . Sjællands og Københavns bedste servicecenter for reparation af hårde hvidevarer.\nHvad er hårde hvidevarer Hvad er der i vaskemidlet?\nLoreal paris sverige - hvad er hårde hvidevarer. Artikler i tema\nDanmarks første selvbetjeningsbutik 'Esbjerg og Omegns Brugsforening' blev åbnet i Esbjerg den hvidevarer Kunderne tog en kurv i hånden og valgte selv varerne, der var indpakket og prismærket på forhånd. Et hold danske forretningsfolk rejste til USA hårde at studere supermarkeder og selvbetjeningsbutikker. Kunderne gik selv hvad tog varer ned fra hylderne, så forretningerne kunne spare lønninger til de ansatte. Supermarkeder skyder op, køleskabet holder maden frisk længere, og ungerne kan bruge timevis på LEGO. Alting bliver nemmere for den danske husmor. Danmarks første egentlige supermarked åbnede den 5. Hårde hvidevarer kan normalt defineres som større husholdningsmaskiner, der håndterer opgaver inden for madlavning, konservering, eller rengøring i husstande, institutioner, erhvervsmæssige eller industrielle rammer.. En hård hvidevare drives normalt af elektricitet eller gas, og er normalt stor af størrelse, samt monteret fast et bestemt sted i lokalet. En generel faktorer, du kan have in mente, når du køber hårde hvidevarer, ud over pris, er, strømforbrug. Personligt ville jeg gå efter et lavt strømforbrug, men ikke nødvendigvis det laveste. Hvilke andre faktorer, der kan være vigtige, kommer herefter an på, hvad du skal have. hårde hvidevarer, fællesbetegnelse for store husholdningsmaskiner, der vandt indpas i mange danske hjem fra 'erne. Se elkogeplade, fryser, komfur, køleskab, opvaskemaskine, tørretumbler og . beklagar sorgen blommor Det er ofte computerprodukter og hårde hvidevarer, men de hårde hvidevarer fylder helt klart mest givet deres størrelse. Det er alt fra vaskemaskiner, opvaskmaskiner, støvsuger, toastmaskiner, frysere, køkkenmaskiner, elkedler, ovne osv. Er dine hårde hvidevarer stået af? Eller er du i tvivl om, hvad du skal købe? El Fyn kommer ud til dig og reparerer dine hårde hvidevarer. Hos os rådgiver vi også om, hvilke apparater du har brug for, og hjælper dig med at købe de bedste til dine behov. Se Forbrugerrådet Tænk Kemis råd til valg af miljøvenlige vaskemidler. Få testresultater, anbefalinger og hjælp til køb Bliv medlem.\nHåller du med om Din Hvidevare Service ApS.s TrustScore? Efterlod både en forklaring på skrivebordet med hvad han hade fundet af fejl på vores . Sjællands og Københavns bedste servicecenter for reparation af hårde hvidevarer. Centralvarme. Klipsamlinger i tema. Fra udlandet · Hårde hvidevarer · Nye materialer. Relaterede temaer. 'erne · 'erne: Arbejdsliv · 'erne: philj.alandfob.se: hvad. Der findes en righoldig praksis, der nærmere belyser, hvad der (i dag) anses for og kunstgenstande mv., hårde hvidevarer, køkkenredskaber og service samt. Centralvarme. Klipsamlinger i tema. Fra udlandet · Hårde hvidevarer · Nye materialer. Relaterede temaer. 'erne · 'erne: Arbejdsliv · 'erne: philj.alandfob.se: hvad. Der findes en righoldig praksis, der nærmere belyser, hvad der (i dag) anses for og kunstgenstande mv., hårde hvidevarer, køkkenredskaber og service samt.\nKøbsforsikringen dækker køb af hårde hvidevarer og elektronik betalt med kortet, som lovligt kan forhandles eller lovligt kan anvendes i Danmark. Forsikringen. Her kan du læse om vores reklamationsvilkår og hvad der gælder, når du Store varer (hvidevarer, tv m.v.) kan være svære at transportere, og her kan vi. Test, fortæl, hvad du synes, og del – via Smartson kan du teste nye produkter og tjenester og dele dine oplevelser på de sociale philj.alandfob.se: hårde hvidevarer. Derfor er det heller ikke sikkert, at du er klar over, at der er andre muligheder. En bundhængt låge betyder, at ovnens låge åbner nedad, så den stikker ud foran ovnen. Det kan nogle gange gøre det til en udfordring at betjene ovnen. I Danmark er vi vant til, at de hårde hvidevarer som vaskemaskine, opvaskemaskine og køleskab indgår i købsprisen på et hus eller en lejlighed. Men det er ikke altid - og det er noget, du skal være opmærksom på ved huskøb, så derfor er det en god idé at tjekke salgsopstillingen eller spørge mægleren. Find de bedste hårde hvidevarer i test af opvaskemaskiner, vaskemaskiner, køleskabe, emhætter, tørretumblere, køle-fryseskabe og mange flere. Få hjælp til at undgå de værste produkter og læs alt hvad du skal vide om holdbarhed, energimærker, reparation, reklamation og bortskaffelse.\nDu kan også blive testpilot! hvad er hårde hvidevarer Hårde hvidevarer – større husholdningsmaskiner. Dette er en artikel med en flertydig titel. Det vil sige en artikel, der alt efter betydning henviser til andre artikler med det egentlige indhold. Hvis du fulgte en henvisning hertil, så gå venligst tilbage og ret henvisningen til at føre til den rigtige artikel. Når du skal handle nye hårde hvidevarer, er der flere ting, du skal være opmærksom på. Så holder dine ting i længere tid, og du får det rette til dine behov. Brug energi på at undersøge det hele, inden du køber nye hvidevarer.\nHvad er hårde hvidevarer canon a80\nHvis ellers udstyret ikke fejler noget, er det også en rigtig god idé at sørge for, at du får en ny ejer, også selv om der måske ikke er en økonomiske gevinst forbundet med det. Hårde råd herfra er, hvad du skal forsikre dig, at der virkelig ikke er andre muligheder, da du i det lange løb nemt kan komme til at betale det hvidevarer. Det er også vigtigt at finde ud af, om den har nok kapacitet.\nHvert år kasseres 50 millioner tons affald på verdensplan, som er den såkaldte elektroniske affald. Det er ofte computerprodukter og hårde hvidevarer, men de hårde hvidevarer fylder helt klart mest givet deres størrelse. Det er alt fra vaskemaskiner, opvaskmaskiner, støvsuger, toastmaskiner, frysere, køkkenmaskiner, elkedler, ovne osv. Det meste af den slags har ofte endt sit liv på gigantiske lossepladser, hvor de sælges for næsten ingen penge, og til sidst ender sit liv direkte på jorden.\nDanmark er et af de lande, der er i høj grad genererer elektronisk affald, ifølge denne artikel fra Politiken er vi det land i verden der forbruger allermest elektronik. Først skal man gøre sig klart, hvor skidt det står til med apparatet. grote rode vlek op been\nHer kan du læse om vores reklamationsvilkår og hvad der gælder, når du Store varer (hvidevarer, tv m.v.) kan være svære at transportere, og her kan vi. Tjek Home Connect-appen, og se, hvad du har hjemme i køleskabet. Hos Kvik er vi bevidste om, at hårde hvidevarer er en investering. Det er derfor vigtigt for.\nTips voor een stralende huid - hvad er hårde hvidevarer. Artikler i tema\nOm försäkringsbeloppet dock väsentligen grundar sig på en värdering som har gjorts av försäkringsgivaren eller dennes representant skall ersättningen betalas enligt försäkringsbeloppet, utom i det fall att värderingen påverkats av att försäkringstagaren uppsåtligen har lämnat oriktiga eller bristfälliga uppgifter. Konserveringsmidler , som hovedsageligt findes i flydende vaskemidler. I försäkringsvillkoren kan föreskrivas att försäkringsgivaren med anledning av ett försäkringsfall som har drabbat underförsäkrad egendom eller ett underförsäkrat intresse är skyldig att ersätta endast en så stor del av skadan som motsvarar förhållandet mellan försäkringsbeloppet och egendomens eller intressets värde. Der skal efter rets- og Ankenævnspraksis foreligge en klar aftale herom, jf. Klipsamlinger i tema\nGiv det væk til næste ejer\nHvad er hårde hvidevarer 4.1\nhårde hvidevarer, fællesbetegnelse for store husholdningsmaskiner, der vandt indpas i mange danske hjem fra 'erne. Se elkogeplade, fryser, komfur, køleskab, opvaskemaskine, tørretumbler og . Det er ofte computerprodukter og hårde hvidevarer, men de hårde hvidevarer fylder helt klart mest givet deres størrelse. Det er alt fra vaskemaskiner, opvaskmaskiner, støvsuger, toastmaskiner, frysere, køkkenmaskiner, elkedler, ovne osv.\nYoga Visage Rides


Skabelon til markedsføringsplan | Markedsføringsstrategi\nForside / Tips til markedsføring / Få skabelonen til din markedsføringsplan\nSælg mere med en effektiv markedsføringsplan\nLige om lidt får du et eksempel på en markedsføringsplan.\nDen kan du bruge fremover, hver gang du skal markedsføre et nyt produkt. Først besvarer jeg lige nogle af de hyppigste faktuelle spørgsmål om markedsføringsplaner:\nEn markedsføringsplan er en plan over, hvordan du markedsfører dit firma. Herunder hvordan du markedsfører forskellige af dine ydelser, for de skal ikke nødvendigvis markedsføres ens.\nDu kan enten have en overordnet plan i dit hoved eller en mere detaljeret markedsføringsplan, du har skrevet ned.\nI din markedsføringsplan kan du skrive, hvilke markedsføringskanaler vil du bruge til hvad og hvornår? Når du har overblikket over dine forskellige markedsføringsopgaver, kan du planlægge bedre og opnå endnu bedre resultater.\nEn digital markedsføringsplan er en plan, hvor du udelukkende fokuserer på dine online aktiviteter. Det kan være SEO-tekster, nyhedsbreve, aktiviteter på sociale medier og selvfølgelig hele din hjemmeside.\nSørg for, at din markedsføringsbase er klar\nNår du skal lægge en markedsføringsplan for en ny kampagne, skal din grundlæggende markedsføring selvfølgelig være i orden. Det vil sige, din hjemmeside skal være opdateret. Du skal også gerne have opvarmede følgere på de sociale medier og ditto læsere på dit nyhedsbrev, så du også kan bruge disse markedsføringskanaler.\nEn af grundene til, at jeg altid anbefaler nyhedsbreve til din markedsføringsstrategi, er, at nyhedsbreve er formidable til salgskampagner.\nUanset hvilke tiltag du lægger ind i din markedsføringskampagne, kan du bruge dit nyhedsbrev til at gøre opmærksom på disse tiltag.\nDet kan være et webinar, en ny e-bog, en podcast eller lignende, som du bruger til at varme op under læserne, før du vil sælge.\nMen også når du går ind i den konkrete salgsfase, vil nyhedsbrevet ofte være en vigtig del af din markedsføringsstrategi. For mange produkter eller ydelser kræver en mere omfattende præsentation, end du har plads til på de sociale medier.\nDu kan se en skabelon til nyhedsbrevet her.\nTænk forretningsstrategien ind i markedsføringsplanen\nNår jeg rådgiver mine kunder om deres markedsføringsstrategi, ser vi tit på deres forretningsplan samtidig.\nI forhold til SEO betyder det, at vi tager stilling til, hvilke ydelsessider kunderne skal lande på, når de kommer via Google. Nogle gange vurderer vi også, at der er så tung konkurrence på et søgeord, at ydelsen ikke vil kunne tjene investeringen hjem. Andre gange opfinder vi ydelser – eller navne på dem – efter, hvad vi kan se, at deres kunder søger efter.\nSkriver vi en annoncekampagne på facebook ind i strategien, skal vi tage stilling til, om et produkt skal sælges for penge, eller om det skal gives væk for en mailadresse m.h.p. at sælge noget andet senere. Hvorvidt mailadressen er mere værd end penge, afhænger selvfølgelig af, hvad du kan forvente at sælge til læserne senere.\nOg når vi skal lave en markedsføringskampagne, hvor vi vil sælge gennem nyhedsbreve, er det vigtigt at vælge et af de produkter, flest muligt af læserne vil være interesserede i. Alternativt at segmentere nyhedsbrevene, så læsere ikke får de samme tilbud.\nRelevante spørgsmål i forhold til andre markedsføringstiltag er, hvilke ydelser der\nkan give de største fortjenester\ner oplagte til nye kunder\nskal sælges som opfølgende produkter\nNogle af dine produkter skal måske slet ikke skal sælges mere.\nHar du ikke styr på dine produkter, får du svært ved at lægge en gennemtænkt markedsføringsplan.\nKan du ikke vurdere salgspotentialet i dine produkter, er det måske en ide, at du laver en SWOT-analyse med fokus på både dig og dit firma generelt samt dine vigtigste produkter. SWOT står får strengths (styrker), weaknesses (svagheder), Opportunities (muligheder) og Theats (trusler).\nNår du har de svar, kan du lægge din markedsføringsstrategi og dit markedsføringsbudget efter, hvor du kan forvente at opnå det bedste salg.\nDen skjulte del af din markedsføringsplan\nAllerede før du er klar med produktet, kan du sagtens tease for det på de sociale medier og i dit nyhedsbrev.\nDu kan lave en markedsanalyse, mens du udvikler produktet og spørge dine følgere og læsere, hvordan de gerne vil hjælpes på det specifikke område. Udover at markedsundersøgelsen giver dig en masse god viden, som du kan bruge til at justere dit produkt efter, er dine kommende kunder med i processen fra start og begynder at overveje, om produktet er noget for dem, selv om du ikke engang begyndt at markedsføre det endnu.\nI den skjulte markedsføring kan du også vinde meget ved at omtale det problem, du vil løse, fra forskellige vinkler, så du skærper læsernes fokus og måske inspirerer dem til, at det kunne være rart at få det løst. Du kan også lægge et markedsføringsevent ind eller udgive en ny e-bog, relateret til emnet. Det varmer op under læserne, og samtidig kan du tiltrække nye læsere til dit nyhedsbrev, som er interesseret i netop det, du nu vil til at sælge.\nKonkret eksempel på en skjult markedsføringsplan\n3 nyhedsbreve eller flere, hvor du omtaler det problem, dit produkt vil løse. Husk gode call-to-actions, så du aktiverer dine læsere. Eksempelvis: Besvar spørgeskema/Tilmeld dig event/Download e-bog/Se video\nJo mere du fremstår som eksperten og deler relevant viden, jo bedre er dine læsere opvarmet, når du vil til at sælge – lige om lidt.\nOmtal også problemet og kom med løsningen på de sociale medier. Også her kan du bruge de samme call-to-actions som i nyhedsbrevet.\nEksempel på markedsføringsplan, når du vil sælge\nNår du har varmet dit publikum op, kan du begynde at sælge til dem.\nDet kan du gøre på den her måde:\n3-5 nyhedsbreve, hvor du dels præsenterer dit produkt og dels prikker til læsernes behov for dit produkt ved at omtale nogle af de problemer, produktet kan løse. Husk at alle nyhedsbreve skal give dine læsere mere end bare en varepræsentation. Dine læsere skal altid have noget ud af at læse dine nyhedsbreve. Også selv om de ikke køber noget.\nDu kan eventuelt målrette nogle af nyhedsbrevene til de læsere, der har klikket i dine tidligere nyhedsbreve i markedsføringskampagnen. På den måde er det kun de virkeligt interesserede, der får alle dine nyhedsbreve.\nSørg for også at omtale det problem, du vil løse + dit nye produkt på de sociale medier, så dine følgere husker din kampagne mellem nyhedsbrevene.\nFolk køber (og træffer alle andre beslutninger), når de har en grund. En god grund kan være, at du kun sælger dit produkt i en bestemt periode, kun sælger et bestemt antal, at prisen snart stiger, eller at de får en bonus ved at købe tidligt i kampagnen. Hvis du har en frist, der snart udløber, i din kampagne, kan du have stor glæde af også at annoncere på de sociale medier. For at sikre at du forbliver i dine læseres bevidsthed.\nHvis det er relevant, så suppler din markedsføringsplan med eksempelvis flyers, trykte annoncer eller Google Ads.\nFå min feedback på din markedsføringsplan\nEller få inspiration til markedsføringsplanen, før du går i gang. Ring til mig på 27 12 11 14, eller send en mail. Så ringer jeg til dig.\nDet første kvarter er gratis.\nFå mine øjne på din markedsføringsplan\nDerfor kan jeg styrke din markedsføringsplan\nSiden 2007 har jeg drevet mit eget kommunikationsfirma. Her rådgiver jeg ambitiøse vækstvirksomheder om deres markedsføring og skriver markedsføringstekster. Jeg er kendt for at give mine ærlige råd, også når det betyder, at jeg her og nu mister en opgave. Eksempelvis takker jeg ofte nej til en PR-opgave, fordi jeg kan se, at kunden formentligt ikke vil opnå de ønskede resultater, eller fordi kunden har mere brug for at optimere sin hjemmeside først.\nOprindeligt er jeg uddannet journalist på Danmarks Journalisthøjskole. Siden har jeg efteruddannet mig i salgstekster, SEO-tekster, e-mailmarkedsføring og kundetyper.\n13. februar 2016i Tips til markedsføringKommentarer lukket til Få skabelonen til din markedsføringsplan