Slagter Panduro | Mad ud af huset - Helstegt Pattegris mm.\nPriser er altid inklusiv udskæring + brød, dressinger og stor salatbar.\nVælg bl.a. mellem Helstegt Pattegris, Helstegt Pattegris & Kalvefilet eller Lam.\nHelstegt Pattegris m/ tilbehør\nHelstegt pattegris med stor salatbar, croutoner, flutes, 3 slags dressinger, tzatziki, samt 1 slags kartofler. inkl. udskæring.\n152,00 pr. kuvert\nMin. 35 kuverter\nHelstegt pattegris med stor salatbar, croutoner, flutes, 3 slags dressinger, tzatziki, samt 2 slags kartofler. inkl. udskæring.\n158,00 pr. kuvert\nHelstegt Pattegris & Kalvefilet m/tilbehør\nHelstegt pattegris, samt helstegt kalvefilet af ungdyr. Med stor salatbar, croutoner, flutes, 3 slags dressinger, tzatziki, samt 2 slags kartofler. inkl. udskæring.\n179,00 pr. kuvert\nHelstegt Pattegris & Lam m/ tilbehør\nHelstegt pattegris, samt helstegt lam. Med stor salatbar, croutoner, flutes, 3 slags dressinger, tzatziki, samt 2 slags kartofler. inkl. udskæring.\n189,00 pr. kuvert\nHelstegt Lam m/ tilbehør\nHelstegt lam. Med stor salatbar, croutoner, flutes, 3 slags dressinger, tzatziki, samt 2 slags kartofler. inkl. udskæring.\nRing og hør om pris\nSkal festen være i top - Ring Panduro op!\nHelstegt Pattegris - Altid med levering & udskæring inluderet i pris.\nMad til mindre eller større arrangementer\nVed mindre selskaber under 35 kuverter, så tøv ikke med at ringe til Palle og få et godt tilbud. Ved mindre selskaber kan vi bl.a. tilbyde helstegt skinkesteg mm.\nVi kan desuden levere mad ud af huset til større arrangementer -helt op til 1200 kuverter.\nRing til Palle Panduro på +4540403754.\nTil vores menu´er, medsfølger bl.a.:\nSalatbar m/ 13 slags\n3 slags dressinger - Thousand Island, Hvidløgsdressing & Cremefraiche dressing.\nKartofler efter eget valg - vælg mellem krydderkartofler, flødekartofler eller kold kartoffelsalat\nEN GOD FESTMENU\nHos slagter Palle Panduro, får du altid den bedste festmenu, som vi siger: "Skal festen være i top - ring Panduro op".\nKvalitets Råvarer - Vi er leveringsdygtige i gode kvalitets råvarer - vi kender hvert et dyr fra gård til bord, og er eksperter i den perfekte festmenu med helstegt pattegris, helstegt kalvefilet af ungdyr & helstegt lam mfl.\nMasser af tilbehør - Med i vores menuer, er der stor salatbar, flutes, dressinger., samt kartofler efter kundens ønsker - her kan vælges mellem flødekartofler, krydderkartofler eller kold kartoffelsalat.\nInklusiv levering og udskæring - Vi forbereder os hjemmefra og vi kommer med maden efter aftale, hvor vi så står og laver udskæringer til alle.\nVed mindre selskaber under 35 kuverter, så tøv ikke med at ringe til Palle og få et godt tilbud. Vi kan bl.a. tilbyde helstegt skinkesteg.\nLæs flere anmeldelser af Slagter Panduro på vores Facebook side, eller nederst på Om Os side.\nTags: Helstegt pattegris Nordjylland, Helstegt pattegris Ålborg, Helstegt pattegris Hjallerup, Hjørring. Frederikshavn, Brønderslev, Sæby. Dronninglund. Mad ud af huset, Mad ud af huset Nordjylland, Mad ud af huset Ålborg, Mad ud af huset Hjallerup, Hjørring, Frederikshavn, Dronninglund, Sæby. Tilbehør, Pris Helstegt Pattegris, pris, tilbud, gris, Nordjylland, Lam, Kalvefilet, Helstegt Lam, Slagter, Slagter Panduro, Palle Panduro Hjallerup, pris på helstegt pattegris, udskæring, Hjallerup Slagtehus, grill, stegt, billig, bestil helstegt pattegris, helstegt pattegris med tilbehør, menu, festmenu.


Å R S S K R I F T - PDF\nDownload "Å R S S K R I F T 2 0 1 5"\n1 ÅRSSKRIFT 2015\n2 2 Rdaktion: Erik Højrslv og Erik Ernø-Kjølhd. Layout: ThomasKristnsn.com. Foto: VUC Aarhus. Oplag: 800 ks.\n3 INDHOLD Vlkommn til Dalgas Avnu 2 4 Dt ny Studicntr 8 Kursistråd, mærksagr og ny skol 10 Bygning undr forandring 12 Da to Aarhus-VUC r blv samlt til ét 14 Tankr om flytning, opstart og ny skolkultur 18 Ny og bdr rammr for d natur- 20 vidnskablig fag Stmningsbilldr fra kursusstartn 22 Årt dr gik på skolns tr områdr 26 Forvntningr til\n4 VELKOMMEN TIL DALGAS AVENUE 2 Og vlkommn til Avnun Af bstyrlssformand Hans Halvorsn og rktor Erik Ernø-Kjølhd Vlkommn til VUC Aarhus års- og fstskrift Avnun. Skoln pljr hvrt år i maj månd at udgiv årsskriftt Boulvardn, bl.a. basrt på skolns årsrapport for dt forgangn rgnskabsår, mn i år r dr to ting, dr r andrlds. Dls udkommr årsskriftt snr nd sædvanligt, og dls r navnt ændrt. Årsagrn til ændringrn r naturligvis, at skoln r flyttt. Vi har forladt vors hidtidig fir adrssr i Aarhus (bl.a. på Boulvardn ), og skoln r nu blvt samlt på adrssn Dalgas Avnu 2. Vors flytning fjrr vi officilt vd indvilssrcptionn dn 4. sptmbr, og Avnun fungrr i år båd som årsskrift og fstskrift i forbindls md indvilsn. VUC Aarhus kan datr sin start tilbag til 1958, hvor Aarhus Forbrdlsskursus startd. En andn sklsættnd bgivnhd fandt std i 1984, da Aarhus dngang to VUC r fusionrd og dannd dt VUC Aarhus, vi har i dag fusionn kan man læs n prsonlig brtning om i fhv. rktor Prbn Clausns indlæg hr i fstskriftt, hvor han bl.a. skrivr om d udfordringr, dt givr at vær én skol sprdt på flr adrssr. MED SAMLINGEN PÅ DA2 HAR VI NU ENDELIG FÅET DE KVADRAT METER, DER PASSER TIL STØRRELSEN PÅ VORES AKTIVITET Mn dn gografisk sprdning r som bkndt slut nu. Md flytningn til Dalgas Avnu pr 1. august 2015 r skoln blvt samlt på én adrss, og aldrig har vi bot så godt, som vi gør nu! På Dalgas Avnu 2 (DA2) har vi fåt n stor og flot skol md massr af plads og modrn facilittr. Båd i undrvisningslokalr, studiområdr, bibliotk, kantin, kontorr og faglokalr. Dt fortjnr båd kursistr og mdarbjdr ftr mang år i trang og uhnsigtsmæssig bygningr. Tak til kursistr og mdarbjdr for, at I har vært tålmodig i dn lang priod, I har måttt lv md utidssvarnd, ndslidt og trang lokalr, hvortil vi har vært nødt til at supplr md opstilld pavillonr til undrvisningsbrug. Årn i d trang lokalr har vært n naturlig konskvns af dn vækst, skoln har vært ignnm. Sidn 2007 r skoln sålds blvt fordoblt i størrls, så vi nu to år i træk har passrt årskursistr og i dag har ca. 330 mdarbjdr. Md samlingn på DA2 har vi nu ndlig fåt d kvadratmtr, dr passr til størrlsn på vors aktivittr. Samlingn på DA2 btydr også, at VUC Aarhus nu r blvt langt mr synlig i bybilldt. Dn synlighd vil giv vors kursistr n størr grad af idntifikation md skoln nd tidligr. Når man som kursist frmovr sigr jg går på VUC Aarhus, så vil dt bliv forbundt md nogt hlt konkrt og idntittsgivnd nmlig vors ny m 2 stor skol. Bygningrn på Dalgas Avnu skabr idntitt og tilhørsforhold for kursistrn på n måd, som vors tidligr sprdt og mindr bygningr ikk kunn. For mdarbjdrn r dr også stor fordl vd flytningn til Dalgas Avnu md hnsyn til faglighd og samarbjd. Båd mht. undrvisning og mht. vjldning, srvic og administration. Når all r samlt på én adrss, så får vi nmmr vd at dl rfaringr og vidn, og vi får bdr mulighdr for at kommunikr og samarbjd md hinandn. På DA2 har vi dsudn fåt n mass rigtig god lærrforbrdlsslokalr. Mang flr nd vi hidtil har haft. D mang ny lærrarbjdspladsr vil få stor og positiv btydning for lærrsamarbjdt. Flr og bdr 4\n5 D mang ny studiområdr tæt på undrvisningslokalrn givr ny mulighdr for tilrttlægglsn af undrvisningn. 5\n6 På Dalgas Avnu får vi d bdst forudsætningr for at bvar skolns flott placring som nr. 1, hvad angår karaktrgnnmsnit og social løftvn. lærrarbjdspladsr btydr ny og bdr mulighdr for løbnd at få talt sammn om kursistr, hold, fag osv., og dt btydr også bdr mulighdr for langsigtt lærrsamarbjd om pædagogisk og faglig udvikling. Faglig og pædagogisk udvikling Dr r i høj grad brug for, at vi også frmovr har t højt ambitionsnivau for faglig og pædagogisk udvikling. Vi har i d snr år konstatrt, at vors kursistr r blvt yngr, og at flr på forskllig vis r mr sårbar og har dårligr forudsætningr nd tidligr, når d startr hos os. Vi kan også s, at fastholdls på uddannlsrn og gnnmførsl md ksamn vdblivr at vær t problm for t stort antal kursistr. Vi har som VUC n spændnd og uhyr vigtig samfundsopgav i at arbjd md at forbdr fastholdls og gnnmførsl md ksamn. For at kunn løs dn svær udfordring md fastholdls og gnnmførsl, så har vi brug for løbnd fag-faglig, pædagogisk-didaktisk og vjldningsmæssig udvikling, så vi kan skab dt bdst mulig læringsmiljø for d kursistr, vi har lig nu. Vi skal hav skabt t læringsmiljø, dr motivrr og ngagrr maksimalt i forhold til lig ntop d kursistr, vi har på vors hold. Dt r lttr sagt nd gjort, for hvad dr motivrr og ngagrr, r slvfølglig i høj grad individult, og dt r situationsbstmt og kontkstafhængigt. Mn dt btydr ikk, at vi r på bar bund md hnsyn til kursistmotivation. Vi har på skoln dygtig undrvisr og vjldr md massr af gn rfaringr og massr af praksisvidn fra dn komplks hvrdag og fra d mang dilmmar og paradoksr, som løbnd skal håndtrs i forhold til kursistrn, som hvr har drs unikk historir md sig i skol. Vi har i undrvisningssktorn også rigtig mang undrsøglsr, valuringr og forskningsrsultatr, dr pgr på væsntlig faktorr, som vi vd gnrlt motivrr og ngagrr i undrvisningn. Fra såvl ovrordnd undrsøglsr som fra skolns hvrdag vd vi, at dr r rigtig mang forskllig formr for motivation og dmotivation hos kursistrn. Skolns ståstd r, at dn motivation, dr virkr for dn nklt kursist, som udgangspunkt r god. Hvad ntn kursistn motivrs af at bliv st af lærrn, holdts fællsskab, kammratskab md andr kursistr, konkurrnc md andr kursistr, god karaktrr, fagts nyttværdi, involvring i undrvisningn osv. Vors opgav som skol r drfor at diffrntir og arbjd md all aspktr af kursistrns motivation. Vi skal så vidt muligt forhold os til dn nklt kursist: Hvad motivrr ham/hnd? Ellr: Hvad kan bring ham/hnd til at bliv motivrt? Dr r ingn tvivl om, at også dét r lttr sagt nd gjort, for dt r svært at nå all kursistr individult i dn daglig undrvisning, mn ikk dsto mindr så r dt sådan, at jo 6\n7 bdr vi blivr til at arbjd md dn nklts motivation, jo størr succs vil vi kunn skab md vors indsats. VUC Aarhus status og rsultatr VUC Aarhus r gnrlt i n god gæng, og skoln skabr god faglig rsultatr. Én af skolns stor udfordringr r, at vors kursistgrupp r særdls htrogn og rummr såvl topmotivrd, fagligt og prsonligt stærk kursistr som kursistr, dr savnr motivation og har svag faglig og prsonlig forudsætningr for at gnnmfør drs uddannls. Vors opgav r sålds at giv t fagligt løft til n mgt brd målgrupp md mgt forsklligartd ønskr og bhov. Drfor var dt n stor glæd for skoln, at tal fra Undrvisningsministrit offntliggjort i ftrårt 2014 vist, at vi har landts bdst social løftvn på dt 2-årig HF. Dt r uhyr glædligt, især fordi dn social løftvn ntop dokumntrr, at vi som skol r i stand til at giv t fagligt løft til all kursistr fra d svag til d stærk og til dm midt imllm. Dt r tilsvarnd også mgt glædligt, at d landsdækknd statistikkr for karaktrgnnmsnit vist, at vors kursistr på dt 2-årig HF vd sommrksamn 2014 for andt år i træk fik landts højst karaktrgnnmsnit, og at kursistrn på HF-nkltfag fik landts fmthøjst. Skoln kan også konstatr, at flr md n HF-baggrund fra VUC Aarhus i sommrn 2014 blv optagt på d vidrgånd uddannlsr nd i 2013, og at næstn halvdln (48 pct.) af skolns HF-dimittndr søgt om optagls på n vidrgånd uddannls i dirkt forlængls af HF-ksamn, hvilkt r n hl dl ovr landsgnnmsnittt på 41 pct. I skrivnd stund knds 2015-talln fra sommrksamn og sommrns optag på d vidrgånd uddannlsr ikk, mn dt r vors håb og forvntning, at talln for VUC Aarhus HF-dimittndr fortsat r god. Dr lavs ikk tilsvarnd statistikkr for ovrgang til vidr uddannls, karaktrgnnmsnit og brgningr af social løftvn for AVU. Mn vi kan på AVU-områdt konstatr, at områdt samlt st r i frmgang, og at dr på skoln løbnd iværksætts mang spændnd ny initiativr, dr all sigtr på at skab ndnu bdr faglig vilkår for vors kursistr. Hlt i tråd md dn lær, Prbn Clausn uddragr af rfaringrn md 1984-fusionn i sit indlæg i Avnun, så r dét at værn om og udvikl faglighdn sålds fortsat i højsædt på skoln. Dt r gnnm høj faglighd, at vi gør størst nytt for vors kursistr såvl som for samfundt. Uanst d omskiftlig krav og forvntningr, samfundt hn ovr tid har stillt til os. Drfor r faglighd også t af skolns tr pjlmærkr, som sammn md d to øvrig pjlmærkr, ambition og kvalitt, sættr rtningn for skolns ovrordnd kurs. Skolns missionsrklæring r også md til at hold os på rt kurs. Som dr står: gnnm komptncgivnd uddannlsr muliggør VUC Aarhus, at ung og voksn hurtigt kan skift spor i forhold til ny prsonlig mål for uddannls, bskæftigls llr prsonlig udvikling. Drvd bidragr skoln til mobilitt i brdst forstand. Dn mission lvr vi op til hvr nst dag på skoln, og vi vd, at vi gør n positiv forskl for vors mr nd cpr-kursistr på årsbasis. At vid, at vi gør n positiv forskl, givr glæd og nrgi til dt daglig arbjd. Vi vil slutt md at konkludr, at vi r stolt af vors skol og af vors dygtig mdarbjdr, som sikrr, at skoln på én og samm tid r båd udviklingsorintrt og driftssikkr. Dt lovr godt for frmtidn i vors ny flott rammr på Dalgas Avnu 2! Hans Halvorsn Bstyrlssformand Erik Ernø-Kjølhd Rktor 7\n8 DET NYE STUDIECENTER Af koordinator for Studicntrt Prnill Halmark Bndixn 3. august 2015 bgyndt t nyt kapitl i VUC Aarhus histori. Hr samlds d mang og mgt forskllig studivjldningr, som hidtil havd vært sprdt ud ovr flr afdlingr, i skolns ny Studicntr. Hrtil blv skolns støttforanstaltningr såsom psykolog, socialrådgivr og læsvjldr n dl af cntrt. Tankn r dn, at Studicntrt skal fungr som én samlt indgang til skoln og d støttmulighdr, vi som skol tilbydr kursistrn. På VUC Aarhus har vi hlt som i uddannlssvrdnn gnrlt to hovdudfordringr. Dls skal vi kunn fasthold kursistrn, så færrst muligt faldr fra, og dls skal vi bliv bdr til at forbdr kursistrns frmmød og studiaktivitt. Og dt r nogl stor udfordringr. Vi oplvr nmlig i diss år, at vors kursistgrupp ændrr sig, hvor t stignd antal kan katgorisrs som sårbar og vansklig md lav motivation. Drfor r dt vigtigt, at vi løbnd formår at tilbyd n støtt og vjldning, som imødkommr d ændrd bhov. Vi skal i dt hl tagt bliv bdr til at få idntificrt d lvr, som r i far for at fald ud af uddannlsn, og vi skal liglds støtt dm bdst muligt, så d gnnmførr md ksamn. Studicntrt bstår af mang forskllig faggruppr, faglighdr og komptncr. Fokus r rttt mod at få bragt d forskllig faglighdrs krnkomptncr i spil, og man skal drfor kunn arbjd på tværs af faggruppr og fagskl. Og man skal kunn lad sig inspirr af hinandns styrkområdr, udn at man oplvr tab af faglighd. Dt handlr om løbnd at kunn løft kvalittn i dt arbjd, dr udførs, og dt handlr om at kunn vær i stand til hurtigt at imødkomm ændrd bhov og skab rum for ndnu mr individul støtt og vjldning. båd indn for og udn for drs umiddlbar fællsskab til at undrsøg gn praksis og sammn lær ny og bdr tilgang og mtodr, dr sigtr mod at øg dn nklt kursists udbytt af dn information, vjldning og støtt, som kursistn tilbyds. Et mr finmaskt sikkrhdsnt Studicntrts rssourcr skal brugs på at forbygg frm for at sætt ind, når først kursistn hængr i n tynd tråd. Fagligt llr socialt. Vi kommr bl.a. til at skull arbjd målrttt på at fasthold kursistrn gnnm opfølgning på fravær, samtalr md studivjldr og divrs støttprsonr. Dr vil også bliv iværksat n lang rækk andr tiltag såsom lktiværkstd, kursr i studitknik, ksamnstræning m.m. Måsk kan scrning af kursistr også vær t lmnt i at opfyld dnn ambition. I dt hl tagt r grundtankn bag dt ny Studicntr at styrk dn nklt kursist i dnns uddannlssprocs. Målt r, at dt sikkrhdsnt, som vi allrd har undr kursistrn, blivr ndnu mr finmaskt, så ingn kursistr faldr ignnm. Når vi samlr komptncrn i t studicntr, så skabr vi også mulighd for at løs opgavrn bdr og mr ffktivt gnnm samarbjd og læringsfællsskab, dr motivrs af dn fælls opgav at undrstøtt dn nklt kursists uddannlssprocs. Et fællsskab, som støttr og samarbjdr md hinandn og findr mådr Prnill Halmark Bndixn Koordinator for Studicntrt VIGTIGE BEGIVENHEDER I VUC AARHUS HISTORIE VUC Aarhus har haft aktivittr sidn 1958, hvor Folktingt vdtog n ny skollov, dr gjord dt muligt at oprtt ksamnsklassr for voksn om aftnn. En sådan komptncgivnd voksnundrvisning blv iværksat undr navnt Århus Forbrdlsskursus på Ingrslvs Boulvard Skol fra skolårts start i\n9 I dt ny Studicntr r all skolns komptncr indn for hjælp, støtt og vjldning samlt. Dtt ny læringsfællsskab skal bidrag til, at vi får hjulpt ndnu flr kursistr gnnm studit. I priodn fungrd skoln undr fri rammr, mn md Aarhus Kommun stærkt ind i billdt. Skol 1904 Ingrslvs Boulvard\n10 KURSISTRÅD mærksagr og ny skol På mang mådr fungrr skolns kursistråd som n slags intrssorganisation, som vartagr kursistrns og drmd også skolns intrssr. Slvom dr r udskiftning i Kursistrådt hvrt år, r dr alligvl nogl tmar, dr går ign. Sålds har dt d sidst mang år vært blandt d vigtigst mærksagr at forbdr dn dl af skolns hvrdag, dr forgår i klass rummt. Vi har mødt Jspr, som sidst år var md i Kursistrådt og gnopstillr i år, og stillt ham n rækk spørgsmål, bl.a. hvad Kursistrådt gør sig af tankr om mulighdr for at ralisr drs ønskr på skolns ny adrss. Hvorfor har du og d andr i Kursistrådt valgt at vær md i Kursistrådt? I bund og grund handlr dt nok om, at vi grn vil hav indflydls på at kunn forbdr skoln til glæd og gavn for os slv og all andr kursistr. Lig fra kantinforholdn til slv undrvisningsdln. Vi har jævnlig mødr md skolns kommunikationsafdling, som hjælpr os md at bring vors tankr og ønskr vidr. Hrtil har vi haft flr mødr md ldlsn, og så siddr formand og næstformand md i bstyrlsn. Dt btydr, at dr også handls konkrt på mang af d ting, vi snakkr om på mødrn, hvilkt gør vors indsats mningsgivnd. Hrtil r dt også spændnd at mød andr kursistr, dr ligsom én slv grn vil ngagr sig i skoln ud ovr undrvisningn. Dt r n god måd at få ny bkndtskabr, og så r dt også inspirrnd at mød folk md n mass god og spændnd idr og mådr at løs tingn på, som man måsk ikk slv lig havd tænkt på. Hvad har I arbjdt md i Kursistrådt? Vi har vært mgt optagt af at vær md til at form n skol, hvor man på dn n sid udnyttr, at vi har nogl mgt ngagrd og dygtig lærr, og at vi på dn andn sid favnr d på én og samm gang mgt rssourcstærk og rssourcsvag/uddannlssfrmmd kursistr. Dn opgav mnr vi løss bdst i klasslokalt ud på d nklt hold, så vi har haft mgt fokus på dls undrvisningsformr, som kan favn diss mgt forskllig kursistr, og dls at få skabt rammr for n bdr klassrumskultur mhp. at få flst muligt til at mød op og bidrag til undrvisningn. Hvad gør I for at ralisr diss mærksagr? Vi har haft n rækk mødr md dn pædagogisk ldls, hvor vi r kommt md konkrt forslag til, hvad man kan gør for at øg motivationn hos kursistrn, så flr mødr op til undrvisningn og r aktiv. Hr tror vi mgt på, at tablring af forpligtnd fællsskabr fagligt som socialt r vjn frm. Dt kan vær nogt så banalt som at snd n Du var hr ikk i dag, r du ok? -sms til mdkursistr, som ikk r dukkt op. Dt kan også vær n fælls snak i klassn, hvor man sammn får afstmt, hvad dt vil sig at indgå i n klass, og hr r dt vigtigt at få italsat, at dn nklt kursist spillr n vigtig roll ift. hlhdn. Dn roll r dr mang, dr ikk nødvndigvis sr sig slv i. Måsk fordi d ikk har gåt i skol i mang år, r uddannlssfrmmd osv. Drfor r dt også vigtigt, at klassn/holdt som hlhd når frm til n vis form for nighd om hvad, hvordan og hvorlds, så vi forpligtr hinandn på klassfællsskabt. Vi har også brugt tid på at komm md idr til, hvordan vi kan inspirr skolns lærr til at lav mr varirt undrvisning, som kan favn skolns mang forskllig Undrvisningn på Århus Forbrdlsskursus var i priodn på folkskolnivau. Såkaldt Tknisk Forbrdlssksamn svard til 9. klass, og såkaldt Udvidt Tknisk Forbrdlssksamn svard til 10. klass. I august månd 1971 tablrs dt snr Aarhus Forbrdlsskursus Nord md lokalr på Aarhus Tknisk Skol i Nørr Allé Aarhus Tknisk Skol på Dalgas Avnu 2 opført\n11 D snst år har Kursistrådt vært optagt af, hvordan vi på skoln kan skab n bdr klassrumskultur for ad dn vj at forbdr kursistrns frmmød og studiaktivitt kursisttypr, dr går på skoln. I kommnd skolår har vi planlagt at lav undrsøglsr om, hvad kursistrn syns r god undrvisning, samt hvad kursistrn mnr, dr skal til for at forbdr motivationn. Dt kan måsk giv inspiration til lærrns planlægning af undrvisningn. Vi syns virklig, skoln gnrlt har mang god og sagtns forstill sig lv til lv-undrvisning f.ks. i vntull mllmtimr. Man kunn forstill sig t opslag på VUCintra a la: Vi r to kursistr, dr d kommnd onsdag møds i studiområdt på nivau 4 fra kl og får styr på andngradsligningr. Kig forbi, hvis du har lyst. VI SKAL HOLDE FAST I, AT DE FLESTE AF DE KURSISTER, DER STARTER PÅ VUC AARHUS, ER ENGAGEREDE OG ER STARTET FOR AT BRUGE UDDANNELSEN TIL NOGET ngagrd undrvisr, dr vil os dt allrbdst, mn i sidst nd givr dt kun mning, hvis kursistrn dukkr op og får nogt ud af undrvisningn. Hvad angår vors tankr om båd klassrumskultur og varirt undrvisningn, r vi mgt bvidst om, at vi r på t VUC, og at vi på klassnivau r rummlig ovr for kursistr, hvor dr krævs særlig hnsyn. Vi skal hold fast i, at d flst af d kursistr, dr startr på VUC Aarhus, r ngagrd og r startt for at brug uddannlsn til nogt. I dt hl tagt blivr dt nmmr for os kursistr at møds på kryds og tværs. Om dt så r md afsæt i nogt fagligt llr socialt. Mn dt krævr, at nogn tagr handling på dt og rammsættr dt. Dt r i hvrt fald nogt af dt, vi rgnr md at brug tid og kræftr på i Kursistrådt i kommnd skolår. Vil flytningn til Dalgas Avnu giv ny mulighdr, hvad angår varirt undrvisning og forpligtnd klassfællsskabr? Hvad angår vors tankr om undrvisning og klassrumskultur, tror vi ikk, dr blivr dn stor forskl, da dt fortsat vil vær n anliggnd for d pågældnd klassr/hold og d lærr, dr r knyttt hrtil, uanst om vi r på én llr fir adrssr. Mn dr r t potntial i at tablr faglig og social fællsskabr på tværs af hold og nivaur, nu hvor vi samls på ét std. Man kunn Jspr Fogh Mdlm af Kursistrådt Aarhus Amt blivr tablrt vd Kommunalrformn i Langsomt op gnnm 1970 rn bgyndr amtt at rgulr dl af uddannlssområdt, og i 1978 kommr VUC Aarhus ind undr amtt. Vd amtrns ovrtagls af områdt i 1978 blv kun to skolr vidrført som VUC r, nmlig Århus Forbrdlsskursus Syd på Ingrslvs Boulvard og Århus Forbrdlsskursus Nord i Nørr Allé\n12 DALGAS AVENUE 2 bygning undr forandring FØR FØR EFTER EFTER r for at n mt r r ænkt s t. v n D bl tration is lvt r u in G m : d T tagn TEKE d boga indr BIBLIO 3. nd mo om forb n s, g nivau ro a b s å g as rådt p n gan sikr p m t o l m a m n r ko g Prso ndvid ntrt o tudic S m ll m FØR d til mløb n t gnn r l jords F b. ta til N. J blvt udgang blvt Dr r d, : lv R m u E g Y B g yt FO indgan ning, n s t ly r l b t ny nytab komm Dr r t. d Gad. n a t g mg malt o FØR EFTER t placr ntralt t, og ntin c g a li k n n v t g i r lyst o har få, nd v EN: Vi rådt brugr tinom KANTIN n g a li K g. a d d gang A s til d lart forb vd ind r plad n r k gt m rhold fo m n r k k dr ri. t til. Kø t bag rt van fåt g har væ å s g o vi har rt, og 12 EFTER dr- ll un ALE: A t r blv GSLOK ISNIN NDERV dr lt, og ARD U t llr vt ma l STAND b t rns r v r l b l r a k slo r lang n visning mt r. Gulv psat tr vindu o r y n r t analog indsa hov. D som psatt ftr b s båd o t g y t n ru if b k d n r uds som ka or dt oards, rds, hv whitb artboa. m s rt a m g so dt sm tavlr o r styrr rr, d to k j pro\n13 FØR FØR EFTER FØR EFTER R: Dn ONTO ORS K t vt lav r bl ls r æ ig v s d ud t ST ligs ba r md konto rtnrbo o rn p jø. h l s gam s Plad og lyst grslv odrn In m g l o ti m o Avnu Dalgas nd til AT OORDIN R-K EFTER ENTE UDIEC FØR r dr Hr AU 3: Å NIVE P r r T E RÅD n, og d M kk vt nalkø t prso gså bl r l b r r o ta D. t s. v ly 6 bl ivau rum og r albu d på n rå m o mass l na t Prso tablr NALEO PERSO nd n væg tagt r r d rå ER: D ntom R/FOY s lrt v CENTE l Dalga nytab ti t STUDIE ig l k ti d givr u bn op å t rn a r ll u fo t. H yrn. icntr ind i fo til Stud gr lys n ri b g o Avnu EFTER FØR r ningrn og s vjld n l o la k p ds, s d god ET: All m R m r T N ru t E C dicn samtal STUDIE t i ét stu rækk l g n m a la s r n o t blvt r i. Hv tablr n, glasdø blvt r md å gang p l a dr r s k d lo la p d g g r ta s v o t ly t o skull i nyrn lrt tidligr u tab n r rn t d r kursis s tur, lv dr. mråd til dt b o t n nd v indbyd EFTER olns lt på m a s t r blv SKA r N E l a kalr ID k V rfagslo faglo NATUR kablig rn natu s rt n d o b id m ta t l top naturv rn r r blv l r a k d o F.L ør, og ét std r hhv. H ratori F kal fo d labo lls til H lsslo d fæ r t bl.a. m t rb mi sam pot / fo k d F s H fæll grafi og HF go nskab. biologi, turvid a n U V A g fysik o k : All s KALER FAGLO BELIGE 13\n14 DA TO AARHUS-VUC ER blv samlt til ét Af Prbn Clausn, fhv. rktor ( ) Hr fra mit pnsionistsæd på dn andn sid af Nordsøn skal dr lyd t stort tillykk til skolns studrnd, mdarbjdr, ldr og bstyrls i anldning af, at skoln for først gang nognsind nu r samlt i én bygningsmæssig nhd på adrssn Dalgas Avnu 2. Lig midt i byn. Dt r Ingniørhøjskolns stolt bygningr, som VUC Aarhus indtagr ftr bhørig ombygning. Adrssn forpligtr på flr mådr. For dt først fordi ingniøruddannlsrn altid har vært for mønstrbrydr, ligsom VUC har vært dt og forsat skal vær dt. Hr blv håndværkr til diplomingniørr og i dag tillig civilingniørr. Mn tillad mig sammnligningn også fordi adrssn fjrr dén Enrico Dalgas, dr ftr tabt af Søndrjylland i 1864 satt sig i spidsn for n bvægls, dr lod hdn opdyrk undr mottot: Hvad udad tabs, skal indad vinds. VUC s mission i nutidns lill Danmark i n kaotisk og konfliktfyldt global kontkst r på dt immatrill plan ligså btydningsfuld som Dalgas arbjd md at inddrag land til fortidns størst rhvrv, landbrugt. Nu drjr dt sig om kækt og nyskabnd at bygg på hvr nst borgrs potntialr, uanst baggrund, sålds at hvr og én kan navigr som rflksiv prsonlighdr i nutidns samfund, dr r prægt af individualitt og tab af naturlig fællsskabr. Ikk kun for dn kort dagsordn såsom arbjdsmarkdt llr uddannlsrn, mn for livt. VUC Aarhus løftr allrd dnn arv på smukkst vis, og dr r ftr min vurdring mgt btydningsfuldt arbjd forud. Jg ønskr min gaml skol alt muligt hld md dtt. Rdaktionn af Avnun har i dn anldning bdt mig om at rdgør for dn fusion af d to VUC r i Aarhus, som jg stod i spidsn for i 1983/1984 md hnblik på at afdækk vntull lærstykkr i procs og produkt. Dt gør jg grn. I sptmbr månd 1983 fik jg n opringning fra amtsskoldirktørns skrtær, dr bad mig giv mød hos skoldirktørn næst morgn. Anldningn var amtsrådts bslutning i budgt 1984 om at rducr VUC i hl amtt md 25 pct. På dt tidspunkt havd VUC rn vært amtslig i 5 år, nmlig sidn 1978, og aktivittn var vokst dramatisk i omfang, især fordi HF-nkltfag var løftt ud af n statslig forsøgsramm og nu kunn tablrs frit af VUC rn. Jg var i Aarhus chf for dt lidt mindr VUC Nord, dr nu i 1983 havd samm aktivitt på folkskolnivaut som dt stor VUC Syd på Ingrslvs Boulvard, mns HF-afdlingn, dr først blv tablrt samtidig md min udnævnls i 1980, voksd kraftigt. Da jg mødt frm til mødt, gik skoldirktørn lig til sagn (jg huskr nøj ordn): Dt r ikk godt. Amtsrådt har rducrt VUC s rammbudgt md 25 pct. næst år, og har samtidig bsluttt at sammnlægg d to VUC r i Aarhus. Ikk fordi I har gjort dt dårligt, mn fordi dr manglr png i kassn, og fordi VUC i modsætning til gymnasirn r t dlvist rgulrbart områd. Jg vil hav dig som chf for dt ny VUC Aarhus. Du har min fuld opbakning til alt, hvad du fortagr dig. Fortæl mig, hvad jg skal gå i udvalg og amtsråd md, og hvad du bdr os i forvaltningn om hjælp til. Ellrs stolr jg på, at du klarr skærn. P.g.a. af bsparlsr bsluttr Aarhus Amt i 1984 at sammnlægg d to Aarhus VUC r til én samlt institution, som kom til at hdd Århus Enkltfagskursus. Allrd i 1985 får Århus Enkltfagskursus nyt navn, nmlig VUC Århus. I 1989 tablrs Almn Voksnuddannls (AVU) som VUC-tilbud Aarhus Tknisk Skol på Dalgas Avnu 2 - ny tilbygning 1945\n15 Slv i 1984 var VUC ikk fuldt accptrt i t rt stift uddannlsssystm, og dt vill vi gør op md. Og dt gjord vi vd først og frmmst at sikr kvalitt i undrvisningn. Sammnlægningn skal vær gnnmført fra 1. august Mn du startr nu md forbrdlsrn. Og for rstn: Sigr du nj til dtt tilbud, så må du slv find dig t andt job! Lærstykkr? Sådan startd min karrir som chf for dt samld VUC Aarhus, som i kraft af fusionn i flr år var landts størst VUC, og dt blv startn på n procs, dr vard t år, og som ført til dannlsn af dt VUC Aarhus, dr i dag ftr mang og trang år md dnn amtslig arv, omsidr kan flytt ind i n bygning, dr r stor nok til at rumm all aktivittr. Mn spørgsmålt var jo: Kan skolns mdarbjdr i dag lær af dnn procs i dn forstånd fysisk fusion i én bygning? Dt r jg kun dlvist sikkr på. For dt først adskillr situationn i 2015 fra 1984 drvd, at vors fusion i 1984 ikk var og i min tid aldrig blv til n bygningsmæssig nhd. Gansk vist afgav vi Nords VUC Århus hørr undr Aarhus Amt frm til 1. januar Som t ld i Kommunalrformn i 2007 blivr VUC Århus n slvjnd institution undr statn. Skoln lds nu af n bstyrls. Sankt Josph Hospital i lig før indvilsn i sptmbr\n16 afdling på Vstrbro Torv og lukkd all aftnafdlingr (Viby, Brabrand, Egå, Tilst). Mn vi bholdt Nørr Allé og Ingrslvs Boulvard. Januar 1985 fik vi så Bülowsgad til rstatning for Nørr Allé, så vi nu kun havd to afdlingr, mn til gngæld tæt på hinandn. I nogl år lånt vi dsudn faglokalr på Marslisborg Gymnasium og n hl fløj på Langkær Gymnasium. Vi var altså fortsat sprdt. Dn omstændighd og praktisk forhold vdr. faglokalr m.m. bstyrkd mig i, at vi mått sats på faglighd i d nklt undrvisningsafdlingr og sikr dm volumn nok til udvikling. Drfor var f.ks. hl Nørr Allé og snr i t par år hl Bülowsgad rn AVU-undrvisning. AVU-afdlingn gik tilbag i søgning, og mdarbjdrantallt faldt, så vi mått intrnt værn om dnn undrvisning. i undrvisningn. Dvs. giv lærrn arbjdsro og styrk drs lyst og vilj til at prøv nyt af, hvis d havd lyst drtil. Dt var dr mang, dr vill. Et blik i årsskriftrn, som vi startd i 1984, vil afslør n mangfoldighd af aktivittr på all frontr af t brdt undrvisningsbgrb. Kursistrn strømmd til. Eftr kort tid havd Ministrit gnopdagt skoln, og mang mdarbjdr blv flittigt brugt af Ministrit i faglig udvalg, i arbjdsgruppr, til lovforbrdnd arbjd og i lærruddannlsn. Og mang lærr var lærbogsforfattr, og nklt kndt forlæsr på Folkunivrsittt. VUC Aarhus blv også dt først VUC, dr blv godkndt som uddannlssstd for lærrkandidatr VI LÆRTE HER DEN VANSKELIGE KUNST AT SAMARBEJDE ÅBENT OG TILLIDSFULDT MED ANDRE SKOLER OM DET BEDST MULIGE TILBUD HF-afdlingn gik kun kortvarigt tilbag, så voksd dn ign. Min vurdring var, at HF-afdlingn bl.a. på grund af størrlsn var robust nok til at kunn tål n sprdning på flr adrssr. Nogl år snr samld vi så al AVU-undrvisning på Ingrslvs Boulvard, mns HF og dt tilkomn GSK hlt frm til i dag har måttt lv md flr adrssr. Flr kom nmlig til, mn dt førr for vidt at rfrr dtt i dnn sammnhæng. For dt andt var dr i 1984 tal om n fusion af to slvstændig skolr hvr md drs gn histori og kultur. For dt trdj var vilkårn i 1984 radikalt andrlds. Skoln var amtslig, og dn var rammstyrt uanst søgningn. Drtil kom, at vi stod md ryggn mod murn, idt vi i t hug skull ffktur n 25 pct. bsparls. Mn vi var n ung skol prægt af stor ntusiasm. Md vors histori tog vi intt for givt, og vi kæmpd ihærdigt for skolns placring i uddannlssbilldt. Slv i 1984 var VUC ikk fuldt accptrt i t rt stift uddannlsssystm, og dt vill vi gør op md. Og dt gjord vi af nødvndighd vd først og frmmst at sikr kvalitt i gymnasit, ligsom jg prsonligt i hl min ldrtid dltog aktivt i arbjdsgruppr, kommissionr, udvalg og lovforbrdnd arbjd i Ministrits gymnasiafdling og i univrsittsafdlingn vdr. kandidatuddannlsrn. Faglighd og bsparlsr Situationn i 1984 tvang os altså til at sats btydligt på faglighdn i fagn, samtidig md at vi rjst os op ung som vi var ftr bsparlsrn. Lad mig drfor på dnn bagrund gå tilbag til t muligt lærstykk, nmlig faglighdn. For faglighd har n vinkl indad i skoln som bskrvt ovnfor. Dn skal sikr og udvikl vors krnprodukt, som finds i d nklt fag. Mn dn har også n vinkl udadtil. Faglighdn skal brings i kontakt md omvrdnns forvntningr til skoln som offntlig organisation. For at indkrds btydningn af faglighd som pjlmærk i rsponsn på omvrdnns krav og forvntningr til VUC vil jg s på VUC Aarhus nyr histori, for dt r bl.a. i skolns rflksion bag diss rsponsr Som t ld i Kommunalrformn får VUC Århus fra 2007 dt ovrordnd ansvar for Forbrdnd Voksnundrvisning (FVU) og ordblindundrvisning (OBU) i Århus og skal kontrahr md skolr i områdt, dr r i stand til at gnnmfør undrvisningn på diss områdr. VUC Århus skal så ovrvåg dnn undrvisning på statns vgn. Samtidig blivr VUC på Samsø n afdling undr VUC Århus Undrvisningspavillonr i gårdn på Ingrslvs Boulvard Skol 2013\n17 på historisk omvrdnskrav, at d bærnd værdir bag dt modrn VUC Aarhus kan finds. Hr udgør arbjdsmarkdt nmlig n vigtig påvirkning. Dls vd individull hnvisningr fra arbjdsformidlingr. Dls og især ftr Schlütr-rgringrn i slutfirsrn vd at tablr samld uddannlssforløb for ldig oft i samarbjd md AMU-cntr llr rhvrvsskolr. Dnn aktivitt voksd så ksplosivt i 1990 rn, at vi mått omtænk vors organisationsplan. Vi tilføjd i 1994 n projktafdling md gn ldr, gt budgt og gn lærr. Tilsvarnd gjord vi AVU-afdlingn, HF-afdlingn og Srvicafdlingn (administration og bygningr) til slvstændig divisionr hvr md n faglig ldr md dn rigtig uddannlssbaggrund. På skolns indr front var divisionalisring n mgt positiv oplvls. Dn undrstrgd faglighdn i afdlingrn, og n særlig glæd for mig var dt at s, hvorlds Srvicafdlingns mdarbjdr blv styrkt intrnt på n skol, dr jo naturligt nok prægs af lærr og undrvisning. En organisationsform, som stadig ksistrr på skoln, slvom Projktafdlingn nu r ndlagt og rstattt af n konsulnttjnst kaldt VUC Erhvrv. Aktivittn i forhold til arbjdsmarkdt btød også t intnsivt og mgt frugtbart samarbjd md rhvrvsskolrn i byn, md hvm vi skabt Uddannlsssamarbjdt i Aarhus. Vi lært hr dn vansklig kunst at samarbjd åbnt og tillidsfuldt md andr skolr om dt bdst mulig tilbud. Mobil karaktrfasthd Dr r nogt bfrind pragmatisk og livsnært ovr VUC s cntral og vdvarnd roll i dt dansk uddannlsssystm. På individnivaut accptrr dt dansk samfund via VUC, at dt nklt mnnsk r fjlbarligt og ikk altid handlr rationlt. Oft vælgs dr ikk, llr dr vælgs forkrt. VUC r stdt, hvor valg kan træffs llr omgørs. Og på systmnivaut accptrr dt dansk samfund via VUC, at intt systm r fuldkommnt, j hllr uddannlsssystmt. VUC r drfor dn buffr, dr får d øvrig dllmntr af dt dansk uddannlsssystm til at hæng sammn. Tilsammn sikrr dtt maksimal mobilitt for dn nklt og stor flksibilitt for systmt. En dansk forskr har skrvt PhD om VUC som institution, og hun dfinrd VUC som n nhd md mobil karaktrfasthd. Karaktrfasthdn r i min optik VUC s systmisk rollr i uddannlsssystmt som bskrvt ovnfor. Og mobilittn r VUC s vn til også at vær rsponsiv ovr for omvrdnns skiftnd krav og forvntningr: Folkoplysning, dt social systm, arbjdsmarkdt m.m. VUC Aarhus har gnnmlvt hl dn dansk VUC-histori og har aktivt påvirkt dn. Dt r sammnfattnd mit postulat, at VUC Aarhus i særlig grad har bidragt til at styrk VUC s systmisk rollr i uddannlsssystmt for md basis i dnn krn af karaktrfasthd (og faglighd) at kunn rækk ud til stadig ny målgruppr i t frugtbart samarbjd md andr. Md rspkt for dn nklt, ralistisk krav til undrvisning og dltagr og vilj til samarbjd, sådan som vi har lært dt i mødt md vors omvrdn. Prbn Clausn Fhv. rktor I 2008 tilbyds dr som nogt nyt på VUC Århus VUC Flx, som r intrntbasrt undrvisning. I august 2009 blv 2-årigt HF tilbudt på VUC Århus\n18 Tr spørgsmål til rktor Erik Ernø-Kjølhd om flytningn til Dalgas Avnu 2 TANKER OM FLYTNING opstart og ny skolkultur på DA2 1 Hvilk fordl mnr du, vi får som skol vd at bliv samlt på én og samm adrss? For kursistrn btydr dt, at d vil oplv at gå på n stor og flot skol md massr af mdkursistr, god plads og god facilittr. Båd i undrvisningslokalr, studiområdr, bibliotk, kantin og faglokalr. D ny fysisk rammr givr mulighd for at tilbyd ndnu mr spændnd og varirt undrvisning og t ndnu bdr studimiljø nd på vors hidtidig adrssr. Vi kan jo håb, at dt givr t løft til båd frmmødt og gnnmførsln! Skoln blivr ftr samlingn på DA2 også langt mr synlig i bybilldt, og dn synlighd tror jg vil giv kursistrn n størr grad af idntifikation md skoln, nd vi har oplvt tidligr. For os mdarbjdr r dr stor fordl md hnsyn til faglighd og samarbjd, båd når vi snakkr undrvisning, vjldning, srvic og administration. Nu bfindr vi os på én adrss, og så får vi også nmmr vd at dl rfaringr og vidn, og vi får bdr mulighdr for at kommunikr og samarbjd md hinandn om vors opgavr. Vors fagmiljør indn for administration, vjldning og undrvisning rykkr tættr sammn, og nærhdn til hinandn styrkr båd faglighdn og samarbjdt. På DA2 får jo vi som nogt nyt n mass rigtig god lærrforbrdlsslokalr mang flr nd vi hidtil har haft - og jg r sikkr på, at d mang ny lærrarbjdspladsr vil få stor og positiv btydning for lærrsamarbjdt. Flr og bdr lærrarbjdspladsr btydr ny og forbdrd mulighdr for løbnd at få talt sammn om kursistr, hold, fag osv., og dt btydr også bdr mulighdr for dt mr langsigtd lærrsamarbjd om pædagogisk udvikling og fagudvikling. Dr r slvfølglig også n hlt rækk konkrt stordriftsfordl forbundt md, at vi frmovr kun skal srvicr ét samlt bygningskomplks i stdt for fir adskilt adrssr md kantin, administration, IT, rngøring, pdlsrvic osv. I 2011 ovrtagr skoln hl bygningskomplkst Sankt Josph (SJ) på Bülowsgad 68. VUC Århus har sid 1985 haft undrvisningsaktivittr på SJ, mn ftr n vandskad, som krævr omfattnd rnovring, vælgr Kommunn at giv VUC Århus lov til at ovrtag hl bygningn. I januar 2011 skiftd Aarhus Kommun boll-å t ud md dobblt-a. Samm år fulgt VUC Aarhus trop og sagd drmd farvl til Å t Farvl til dn gaml, fin hav på Sankt Josph - juni\n19 2 Er dr nogt, vi skal vær særligt opmærksomm på, for at få dn bdst mulig start på samlingn? Ja, dt r dr. Dr r mang fordl vd flytningn, mn dr r slvfølglig også ulmpr og problmr forbundt md dt. Til at bgynd md tror jg, at n dl mdarbjdr og kursistr vil kunn oplv DA2 som stor og måsk lidt forvirrnd at find rundt i. Vors ny skol r på m 2, og dt tagr tid at lær at find rundt og at find sig til rtt i bygningrn. Drfor kan dr godt hos nogn opstå n følls af hjmløshd og mangl på ovrskulighd. Når dn følls så blivr holdt op imod, at vi kommr fra fir adrssr, som hvr især r nmm at ovrsku, så kan flytningn til DA2 godt for nogn bliv oplvt som n følls af tab. Man har md flytningn mistt t godt og ovrskuligt nærmiljø, og man oplvr måsk ovnikøbt at kontaktn til særligt værdsatt kollgr r blvt mindr, fordi man tidligr var vant til oft at løb på hinandn på gangn, i prsonalrummt osv. Dt tab af nærmiljø skal vi vær bvidst om. Vi har som skol drfor n udfordring md på dn n sid at bvar dt bdst fra vors tidligr nærmiljør, samtidig md at vi på dn andn sid slvfølglig ikk må lukk os om os slv. Vi skal ntop udnytt fordln vd, at vi på DA2 kan møds på tværs og skab ny dynamik i kraft af bdr facilittr, størr og stærkr fagmiljør og nærhd til flr kollgr nd hidtil. Dt r n vansklig balanc, som vi skal arbjd bvidst md. 3 Tror du, at vors skolkultur ændrr sig vd, at vi samls undr ét tag? Ja, dt tror jg. Mn jg tror, dt vil sk gradvist og i n glidnd bvægls, dr gør, at vi i n travl hvrdag måsk har svært vd at sætt fingrn præcist på, hvornår og hvordan vors kultur ændrr sig. Mn når vi går fra at vær fordlt på fir adrssr md to hovdadrssr og to satllittr til at bliv samlt all sammn på DA2, så skal vi gnopfind os slv som én skol. En skol, dr gansk vist bstår af tr områdr og fm afdlingr, mn hvor all mdarbjdr og kursistr nu md ét bfindr sig undr samm tag. Aln størrlsn på vors hus og d mang mnnskr, dr færds i bygningrn, kommr udn tvivl til at ændr vors slvforståls, vors synlighd i byn og vors indbyrds rlationr til hinandn. Og dt vil gæld såvl for mdarbjdr som for kursistr. At all ftr sommrfrin nu r kommt undr ét tag btydr også, at vi nu mr nd før har brug for at find frm til n fælls VUC-kultur. Hvad r dt for værdir, og hvad r dt for normr for f.ks. godt samarbjd og tillidsfuld kommunikation, som frmovr skal bind os sammn som én skol på tværs af afdlingr og uddannlsr? Ntop skolkultur blivr drfor t hovdmn for Samarbjdsudvalgt at arbjd md i dn kommnd tid. Vi startr slvfølglig ikk på bar bund, for vi skal bygg vidr på dn skolkultur, vi allrd har i dag. Vi skal bygg vidr på vors værdisæt, på vors vision om at bliv Danmarks bdst VUC, og vi skal bygg vidr på vors pjlmærkr, faglighd, ambitionr og kvalitt. Fra bstår VUC Aarhus af to næstn lig stor undrvisningsafdlingr på Ingrslvs Boulvard 3 (IBS) og Bülowsgad 68 (SJ) og drtil md satllittr på Sankt Pauls Gad 25 (SP), Kystvjn 17 (K) og Dalgas Avnu 6 (Bygning F). 17. august 2015 åbnr VUC Aarhus dørn for kursusstart på Dalgas Avnu 2. For først gang nognsind på én samlt adrss VUC Aarhus slår dørn op til kursusstart på Dalgas Avnu 2 19\n20 HF-gografilærrn i gang md udpakning af flyttkassr til drs ny dpot. Som nogt nyt har d fåt t faglokal indrttt til ksprimntlt arbjd bl.a. md vask og laboratorifacilittr. 20\n21 NYE OG BEDRE RAMMER for d naturvidnskablig fag Flytningn til Dalgas Avnu har givt oplagt mulighdr for at omtænk rammrn for undrvisningn på skoln. Sålds har n grupp af AVU- og HF-lærr arbjdt sammn om, hvordan vi som skol kan skab d bdst mulig rammr for d naturvidnskablig fag. Dt afgørnd ny blivr, at all naturvidnskablig faglokalr og drmd også faglærrn på d naturvidnskablig fag fra og md august 2015 samls på ét std. Hr vil dr vær fælls dpot / forbrdlsslokal for hhv. HF biologi, HF gografi og HF kmi samt t fælls til fysik på HF og til naturvidnskab på AVU. Samlingn samlingn af faglokalrn, og drmd også af faglærrn, blivr dt mgt lttr md faglig udvksling nu. Dt r nu ngang lttr lig at spørg n HF-faglærr, man alligvl arbjdr sid om sid md i dt daglig, nd som tidligr at skull hl vjn ovr på SJ for at still t opklarnd spørgsmål om n fysisk lov. MED SAMLINGEN AF FAGLOKALERNE, OG DERMED OGSÅ AF FAG- LÆRERNE, BLIVER DET MEGET LETTERE MED FAGLIG UDVEKSLING NU btydr også, at mgt af dt fin udstyr, som hidtil har samlt støv rundt omkring på skolns afdlingr, fordi dt ntn har vært for tungt llr har fyldt for mgt til, at man har kunnt fragt dt rundt såvl mllm som på afdlingrn, nu kan tags i anvndls. Md samlingn af faglokalrn skabs dr også bdr rammr for samarbjdt mllm AVU og HF, og ifølg Christina Ena Skovgaard, naturvidnskabslærr på AVU, vil dt giv t stort fagligt løft til undrvisningn: Naturvidnskab på AVU indholdr hl fir fag nmlig fysik, kmi, gografi og biologi, og da ingn af os, dr p.t. undrvisr i fagt, r uddannt i all fir fag, r dt nødvndigt md lidt fagligt input ngang imllm. Md Dr kommr også flr lokalr til d naturvidnskablig HF-fag bl.a. til gografi, som hidtil ikk har haft t faglokal indrttt til at udfør ksprimntlt arbjd f.ks. md vask og laboratorifacilittr. Dt har ifølg Gunvor Lundbk Egholm, gografi- og matmatiklærr på HF, hidtil har vært n udfordring: Sidn gymnasirformn i 2005 har dt vært n dl af bkndtgørlsn, at gografi skal vær t ksprimntlt fag. Dt har imidlrtid vært svært at lv op til, idt vi ikk har haft d bdst rammr for at udfold dnn dl af fagt. Dt får vi nu md to gografifaglokalr, hvor vi har mulighd for at lad vors ting bliv stånd. Dt lydr måsk mgt lavpraktisk, mn dt gør dt mgt lttr at lav stor som små forsøg. Christina Ena Skovgaard AVU-lærr Gunvor Lundbk Egholm HF-lærr 21\n22 VUC AARHUS SLÅR DØRENE OP for fag og uddannlsr på dn ny adrss Stmningsbilldr fra kursusstart 17. august 2015 D mang ny kursistr blv budt vlkommn af mdarbjdr fra VUC Aarhus, dr kunn guid dm hn til rtt undrvisningslokal. All mdarbjdr var iført VUC Aarhus-T-shirt. Dn rød løbr var rullt ud for at markr dn stor dag i VUC Aarhus histori. 22\n23 All kursistr fik vd kursus startn udlvrt VUC Aarhus-posr indholdnd infomatrial, t vlkomstbrv, n flask vand og to myslibarr. 23\n25 Lærrband diskd op md jazz, swing og croon og var md til at skab n fstlig stmning. Kantinn skull hav vært åbnt 3. august, mn mått pga. udfordringr i byggprocssn vnt hlt til kursusstart md at slå dørn op. Som billdt visr, lykkds dt. 25\n27 ÅRET DER GIK på skolns pædagogisk områdr 27\n28 AVU-OMRÅDET Dn ordinær AVU-aktivitt faldt fra 368 i 2013 til 349 ralisrd årskursistr i I forhold til budgttt for 2014 var dr tal om n ndgang på 8,9 pct., hvorfor vi må konstatr, at forvntningrn til 2014 ikk blv indfrit fuldt ud for dn ordinær AVU-aktivitt. Gnrlt har søgningn ændrt sig fra fokus på FED-forløb til flr basisforløb, hvilkt btydr mindr holdstørrlsr, n mr rssourckrævnd kursistgrupp og størr udskiftning blandt kursistrn. Samm tndns har vi rgistrrt på klassforløbn på Indgangsår for tosprogd, hvor kursistgnnmgangn i ftrårt 2014 har vært størr nd sædvanligt. I ftrårt oplvd vi dsudn svigtnd søgning til vors 10. klasss turboforløb, som vi var nødt til at lukk. At vi fortsat r n skol for dm, dr ydr n indsats, afspjls trods strukturforskydningrn ovnfor i talln for gnnmførsl og prøvdltagls. Arbjdt md motivation og fastholdls har fortsat stor bvågnhd, og dt r lykkds at bvar nivaut fra Samtidig må vi dog rknd, at vi md d ksistrnd rammr nærmr os n stagnation for gnnmførsln. Prøvdltaglsn kan fortsat forbdrs md t øgt fokus på ksamnsbærnd fagudbud. Flx-tilbuddt r populært blandt mang af vors kursistr. Også i år oplvr vi n markant vækst i aktivittn svarnd til 54 pct. i forhold til Dn stignd søgning r blandt andt t rsultat af t størr fagudbud på flr nivaur samt n mr målrttt anvndls af blndd larning-koncptt, hvor Flx-tilbud intgrrs i t samlt uddannlssforløb. Dsudn har dt også vist sig at vær t attraktivt tilbud for mang, dr ikk har haft mulighd for at mød på skoln til ordinær undrvisning fm dag om ugn. FVU-aktivittn r stgt btydligt i Rsultatt r primært opnåt på baggrund af a) n satsning på kstrn aktivittr via VUC Erhvrv og b) implmntring af samarbjdsaftalr md kstrn samarbjdspartnr såsom AARHUS TECH, Århus Social- og Sundhdsskol og profssionshøjskoln VIA Univrsity Collg. Intrnt har forsøg md intgrrd forløb knyttt til ksistrnd tilrttlægglsr også i mindr grad vært md til at øg aktivittn. Dog har vi fortsat udfordringr md at frmm FVU-aktivittn i vors dagtilbud på gn adrssr. OBU-aktivittn har ikk indfrit forvntningrn i VUC Aarhus har fortsat n rt bskdn aktivitt på trods af flr tiltag. En rækk initiativr blv iværksat i 2013, mn vi manglr stadig at s stratgin udmønt sig i faktisk aktivitt. Vors primær OBU-aktivitt kan tilskrivs vors ordblindklassr på 9. og 10. klass samt ordinær ordblindhold, mns dt stadig r n udfordring at tablr OBU for især vors HF-kursistr og også i nogn grad at tablr kstrn hold hos vors samarbjdspartnr. Vi sr dog stadig t potntial i vors gn HF-uddannlsr samt på gymnasir, rhvrvsskolr, vidrgånd uddannlsr og virksomhdr, som vi samarbjdr md. SÆRLIGE INITIATIVER I UNDERVISNINGEN I ovrnsstmmls md skolns stratgi og handlingsplan r dr på AVU-områdt i 2014 gnnmført og igangsat n rækk særlig initiativr i undrvisningn.» Udvikling af nyt tilbud: 10. klass tilrttlagt md blndd larning. Dn almindlig holdundrvisning r supplrt md n flksibl tilrttlæggls, hvor vors Flx-matrial anvnds i klassn. Dsudn læss matmatik på Flx. Dtt tilgodsr d kursistr, dr har brug for flksibl løsningr i forhold til tilrttlægglsn af drs tid.» Læsstratgi r udarbjdt og præsntrt for lærrgruppn. Implmntring r igangsat md start 1. januar 2014.» Etablring af minikursr i forårt md fokus på læsog skrivfærdighdr i dansk og nglsk. 28\n29 Årskursisttal og gnnmførsl Årskursistr Budgt 2014 Ralisrt 2014 Ændring Ændring i % AVU ,9 % AVU Flx ,0 % AVU i alt ,9 % FVU ,0 % OBU ,3 % I alt ,4 % Årskursistr på AVU-områdt n OBU n FVU n AVU Budgt 2015» Indsatsområdt DSA i fagn r gnnmført. All mdlmmr fra DSA-faggruppn r tilknyttt d stor faggruppr (dansk, matmatik, naturvidnskab og nglsk) som rssourcprsonr. Fokus r på dn sproglig dimnsion i all krnfagn (tortisk oplæg, workshops og faggrupparbjd).» Nyt tilbud til kursistr md diagnosr. Ny støttfunktion, Skrtærfunktion, til kursistr md særlig bhov r afprøvt og implmntrt.» Aktionslæringsforløb (IT i undrvisningn) for lærrgruppn r gnnmført. 29\n30 DET GYMNASIALE OMRÅDE HF-nkltfag: I 2014 oplvd vi sammnholdt md 2013 t lill fald i antallt af årskursistr på HF-nkltfag svarnd til 15 årskursistr. Vi nåd op på 748 årskursistr, hvilkt svarr til n tilbaggang på 2 pct. Dtt skylds primært, at mulighdrn for faglig supplring blv bgrænst i rlation til SU, og at n størr dl af nkltfagskursistrn valgt at tag t af fagn på HF Flx, hvor vi så til gngæld oplvd n vækst. St i forhold til d budgttrd 728 årskursistr har vi på HF-nkltfag md 748 ralisrd årskursistr på trods af SU-rformn kunnt fasthold t stort antal årskursistr. Gnnmførsln md ksamn faldt gnrlt, slvom dr i d sidst par år har vært t øgt fokus på gnnmførsln i form af intnsivrt støtt til og motivation af kursistrn. Vi tilskrivr n væsntlig dl af dnn udvikling, at vi dls procntvis rkruttrr n stadig stignd andl af uddannlssfrmmd og rssourcsvag ung, og dls at vi har iværksat n strammr studiaktivittsprocdur for at undrstøtt t sriøst studimiljø på skoln. I årn frmovr fastholdr vi dt stærk fokus på at skab ndnu bdr undrvisningsmiljør gnnm bl.a. nivaudling, tutorordningr og øgt fastholdlssvjldning, og vi forvntr hrignnm ign at kunn øg gnnmførsln md ksamn. HF Flx: Tilvækstn på HF Flx var på 22 årskursistr, hvilkt btød, at vi i 2014 nåd op på 257 årskursistr. Dt svarr til n frmgang på næstn 10 pct. sammnholdt md Tilvækstn skylds primært n forskydning fra nkltfag til Flx. Gnnmførlsn på HF Flx liggr nognlund på samm nivau som årt før, mn dr r brug for at nytænk Flx-koncptt, idt vi også hr oplvr t stignd antal kursistr, som har brug for mr støtt undrvjs i forløbn. Vi må rknd, at dt ikk har vært tilstrækkligt at stramm op på vors opfølgning på kursistrns aflvringr. Også hr handlr dt om at skab bdr læringsmiljør, som kan fungr i virtul form. gn skol btydt, at vi har vært nødt til at sammnlægg to klassr i ovrgangn fra først til andt år. Gymnasial supplring: Vi oplvd markant ændringr på GS-områdt i Dt skylds ændringr i såvl SU-bkndtgørlsn som GS-bkndtgørlsn. I hovdtræk går diss ændringr ud på at koncntrr supplring omkring kort intnsiv forløb på 1-2 måndr. Dr r samtidig indført ny taxamtrrglr på GS-områdt, idt man fra 2014 r ovrgåt til såkaldt STÅ-opgørls. Dtt btydr, at taxamtrt aln udløss på d kursistr, dr bstår ksamn og ikk som tidligr d kursistr, som gnnmførr mindst 20 pct. af undrvisningsforløbt. Samlt st har dt btydt, at dr har vært t markant fald i antallt af tilskudsudløsnd årskursistr på gymnasial supplring fra 356 årskursistr i 2013 til 307 årskursistr i 2014 svarnd til 13,8 pct. Når faldt i årskursistr ikk r størr, skylds dt primært, at gnnmførsln md ksamn r markant højr på d kort intnsiv forløb. Sålds r gnnmførlsn på sommrholdn 96 pct. og på øvrig kort intnsiv forløb 92 pct. På halvårshold r gnnmførlsn nd på hhv. 81 pct. vd sommrksamn og 83 pct. vd vintrksamn. For hlårshold r gnnmførsln 62 pct. HF+: St i lyst af d varsld ændringr i grundlagt for gymnasial supplring opstod dr på skoln ftrårt 2013 planr om at gnopliv HF+, som drfor indgik i budgttt for Diss planr blv dog droppt i forårt 2014, da dt konkrt indhold af rformrn på GS-områdt blv kndt. Hr vist dt sig, at dr alligvl ikk var grundlag for at gnopliv HF+. 2-årigt HF: Vi har md 245 årskursistr på 2-årigt HF stort st fastholdt vors årskursisttal sammnholdt md I hl 2014 havd vi sks spor på dt 2-årig HF. Vi havd budgttrt md n syvnd klass på først år fra august 2014, mn dn kom ikk i gang, da dr kun var søgning til sks klassr. Sammnlignt md tidligr år har vi fåt færr kursistr ind på andt år fra andr skolr. Antagligt fordi d afgivnd skolr har øgt fokus på at fasthold drs lvr. Dtt har sammn md frafaldt på vors 30\n31 Årskursisttal og gnnmførsl Årskursistr Budgt 2014 Ralisrt 2014 Ændring Ændring i % HF-nkltfag ,7 % HF Flx ,2 % 2-årigt HF ,8 % HF ,0 % GS (kskl. sommrkursr) ,2 % GS sommrkursr ,7 % I alt ,2 % Årskursistr på dt gymnasial områd Budgt 2015 n GIF n GS sommr n GS n 2-årigt HF n HF Flx n HF-nkltfag SÆRLIGE INITIATIVER I UNDERVISNINGEN Vi har i løbt af 2014 igangsat n rækk projktr, som sigtr mod at undrstøtt, at vi skabr d mst motivrnd læringsmiljør. Projktrn omfattr hl dt gymnasial områd og bstår af:» Hrtil kommr, at vi i hl 2014 fastholdt fokus på fastholdls og støtt, motivation og studiaktivitt, udvikling af lærrns komptncr og ovrgang til vidrgånd uddannls.» Aktionsforskningsprojkt t udviklingsprojkt, dr handlr om at lægg t nyt prspktiv på lærrrolln og på vors kursistr md hnblik på at bliv ndnu klogr på, hvad dr frmmr og hæmmr drs læring.» SIP t skoludviklingsprojkt initirt af UVM omhandlnd kvalittssikring og kvalittsudviklingmd fokus på kursistns læring.» E-didaktik t rgionalt projkt om udviklingn af dn lktronisk undrvisning i kultur- og samfundsfag og naturvidnskablig fag. GS-områdt: Ny tilrttlægglsr» I forlængls af dn ny SU-rform har dr på GS vært kørt forsøg md ny tilrttlægglsr i ftrårt Forsøgn har omfattt storhold md to lærr og blndd larning på aftnhold. Forsøgn fortsættr ind i forårt 2015 og valurs hrftr.» Rformrn har tillig btydt, at all SU-brttigd hold r blvt omlagt fra halv- og hlårstilrttlægglsr til komprimrd forløb á 1-3 måndrs varighd. 31\n33 TAL OG OPGØRELSER FRA\n34 Nøgltal Nøgltal Omsætning tkr Årts rsultat tkr Egnkapital tkr Årskursistr Rgnskab 2014 Indtægtr tkr. Statstilskud Dltagrbtaling og andr indtægtr Omsætning Udgiftr Undrvisningns gnnmførsl Markdsføring 475 Ldls og administration Bygningsdrift Aktivittr m. særlig tilskud Omkostningr i alt Driftsrsultat Finansill indtægtr 348 Finansill omkostningr -636 Årts rsultat Udgiftsfordlingr (katgorir) Illustrationn visr dn intrn fordling af skolns udgiftr på katgorir. Dt ss, at udgiftrn til undrvisningns gnnmførsl primært lærrlønningr og matrialr udgør 73 procnt af d samld udgiftr. D øvrig 27 procnt r fordlt på bygningr, ldls, administration og markdsføring. n Undrvisningns gnnmførls n Markdsføring n Ldls og administration n Bygningsdrift n Aktivittr md særligt tilskud 34


Klik herBliv Lomax KontoKundeOpspar KvartalsBonus på min. 5%Hurtig genbestillingOrdrehistorikFavoritlisteMulighed for gave (kun for virksomheder)Bliv kundeLæs mereNy kunde? Start herForsideKontorartiklerElektronikMøblerLagerHusholdningForfriskningerTilbudMærkerBlæk og toner Papir Kvik købDu er her:ForfriskningerVin & vintilbehørForfriskningerVin & vintilbehør"Vin & vintilbehør"(82 produkter)12345NæsteTilpas udvalg\tKategorierVin(71)\nAlleCalifornien(5)Chile(9)Frankrig(14)Italien(37)Portugal(3)Sydafrika(3)”Ja, meget nemt og bekvemt - og som regel altid korrekt og hurtig levering :o)”Ib SkjærlundMarketeamSortér efter:RelevansAlfabetisk a-åAlfabetisk å-aPris lav-højPris høj-lav10 pr. side25 pr. side50 pr. side100 pr. sideGaveæske til vin 2 flasker, sort5 stjerner, baseret på 4 tilbagemeldinger(4)Varenr.: 17960201796020Elegant gaveæske i sort bølgepap, til 2 flasker vinFra kun10,95 Køb flere og SPAR - se flere priser herAntal:Pris/stk.:Spar:1 stk.12,95 kr.-10 stk.10,95 kr.20,00 kr.Total for 1 stk.: 12,95 kr.ekskl. momsstk.\nLæg i kurvPå lagerLevering 1-2 dage20% KvartalsBonusVinkøleskab med plads til 18 flaskerVarenr.: 31321903132190Vær sikker på at din vin altid har den rigtige temparaturTotal for 1 stk.: 999,00 kr.ekskl. momsstk.\nLæg i kurvPå lagerGratis levering 1-2 dage20% KvartalsBonusPrimitivo Di Manduria DOC Puglia, rødvin5 stjerner, baseret på 3 tilbagemeldinger(3)Varenr.: 37357903735790Håndplukket og lagret seks måneder på egetræsfadeFra kun79,- Køb flere og SPAR - se flere priser herAntal:Pris/stk.:Spar:6 stk.89,00 kr.-12 stk.85,00 kr.48,00 kr.18 stk.79,00 kr.180,00 kr.Min. 6 stk. á 89,00 kr.: Total 534,00 kr.ekskl. momsstk.\nLæg i kurvLevering Forventet 3 dage20% KvartalsBonusVælg favoritlisteVælg hvilken favoritliste varen skal sættes på:Slet produktEr du sikker på at du vil fjerne dette produkt?""Login påkrævetDu skal logge ind i toppen af siden, for at kunne sætte varer på din favoritliste12345NæsteDu er her:ForfriskningerVin & vintilbehørBlæk og toner Papir Kvik købFind gode tilbud på vin hos LomaxHos Lomax har vi vine fra mange lande og mange typer. Du kan blandt andet finde vine fra Chile, Frankrig, Italien og Spanien, samt mange andre lande. Vi tilbyder både de kendte rødvine og hvidvine, samt champagner og andre mousserende vine og mange andre vintyper. Her hos Lomax har vi altid gode tilbud på vine og hvis du køber stort ind, kan du spare mange penge. Skal I holde firmafest, til reception eller skal en god kollega forkæles med en gave, er en af vores mange forskellige vine et godt valg.Find frem til den helt rigtige vin - nemt og hurtigtHar du en idé om, hvilken vin du vil have, kan du nemt og hurtigt bruge vores søgefilter til venstre på hjemmesiden til at navigere dig frem til det helt rigtige vintilbud. Du kan tilpasse udvalget efter pris, oprindelsesland, type eller årgang. Så er der gode muligheder for, at du kan finde frem til en vin, der falder i din smag. Skal afdelingen fejrer at målene er nået kan du f.eks. vælge champagne under type i filteret og vælge den champagne du syntes er bedst til lejligheden. Vi leverer dine vine direkte til din virksomhed. LomaxElsenbakken 37, Frederikssund, 3600,Denmark+4547368000


Sagafjord er klar til de næste 10-20 år - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Roskilde\nI løbet af vinteren er motorerne på Sagafjord blevet hovedrenoveret. Fremover vil nogle af gæsterne også få mulighed for at kigge ned i maskinrummet under sejladsen. - Så længe det er sikkerhedsmæssigt forsvarligt, siger direktør Niels Parsner. Foto: Peter Andersen\nArtiklen: Sagafjord er klar til de næste 10-20 år\nSagafjord er klar til de næste 10-20 år\nOpdateret 28. februar 2017 kl. 09:11\nRoskilde - 25. februar 2017 kl. 12:45\nRestaurantskibet Sagafjord har i vinter været på værft og har gennemgået den sidste del af en større renovering.\n- Nu er hun sikret de næste 10-20 år, fortæller direktør Niels Parsner og forklarer, at skibet i de kommende år blot skal vedligeholdes.\nSagafjord er over det sidste halvandet år blevet renoveret. Sidste år var det salonerne, som havde fået en tur. Denne vinter er hun blevet malet over alt, og motorerne er blevet hovedrenoveret. Der er blandt andet også kommer ekstra lydisolering, så gæsterne ikke hører motorerne så tydeligt under sejladsen.\nSagafjord sejlede ud første gang i marts 1957. Skibets nye direktør Niels Parsner blev født i samme måned.\n- Det er lidt sjovt, at vi er lige gamle, indrømmer han.\nSagafjord kommer oprindelig fra Norge, hvor hun har været bilfærge på de norske fjorde. Hun har også været festskib og fungeret som kommandocentral for miniubåde i Øresund, inden hun blev ombygget til restaurantskib og kom til Roskilde for 27 år siden.\nSæsonen begynder den 1. april, men der er masser at lave inden da. Blandt andet vil det tage fem personer flere dage at dække op i alle tre saloner.\nLæs mere i DAGBLADET Roskilde eller i e-avisen på sn.dk/roskilde


interiør trim farve ideer\nFør du maler et interiør rum , overveje, hvordan dens trim farve kan påvirke det udseende, du ønsker. Tænk på væggene som et lærred , mens sokler , dørkarme og vinduesrammer fungere som en ramme . Med lidt planlægning , kan du bruge trim til at fremhæve farverne eller oprette en legende eller sofistikeret humør . Du kan også male enhver arkitektonisk funktioner som stol skinner eller wainscoting at spille dem op eller minimere deres indvirkning .\nWhite trim vil altid være i stil , fordi det er en næsten-surefire løsning for de mest populære rummet farver-hvid , neutrale og lyse nuancer . Hvid trim ser ren og klar mod disse muligheder, fordi det definerer og lidt i kontrast til blege nuancer . På farvestrålende eller mørke vægge , skaber hvid trim en slående ramme , der gør væggene " pop ". Undgå en skarp hvide look ved hjælp af en nuance , der er knap tonet . Cremet hvide par godt med Jordet eller intens farver og varme neutrale , mens kølige hvide ser godt ud mod blå eller grå vægge . Du kan forene forskellige rum ved hjælp af hvide fodlister i hele huset .\nMonokromatisk toner arbejde godt for farve-mættede eller mørke vægge . Dybblå eller chokolade brune vægge , for eksempel ser sofistikeret med sokler malet en farve, der er en skygge lysere på malingen chip . Den tone-i-tone farver skaber et moderne look og er langt nemmere for øjet end hvide . Dette udseende blander trim farver med væggen , hvilket giver nok kontrast til mærkbare uden at se disharmonisk . Det er også visuelt forlænger væggen . Eller overveje tre toner på væggen . Hold fodlister lysere og male dørkarme og vinduesrammer en nuance mørkere end væggene . Dette ser tilføjer dybde og kompleksitet til et værelse .\nFor en virkelig dramatisk look , kontrast tonerne af muren og trim . En mulighed er at bruge en trimme farve , der passer en accent farve i dine møbler eller tæpper . For en legende look , der bruger farver er det modsatte af hinanden på farvehjulet , såsom lavendel og salvie grøn . Dette er en fed udseende, der kan være svære at trække ud , men det kan fungere, hvis du vælger farver samme intensitet . En anden mulighed er at bruge en mørk trim til at indramme døre og vinduer , ligesom en måtte forskydninger et billede i en ramme . Colonial interiør ofte par fløde vægge malet med grå-blå , skov grøn eller lade røde trim .\nhvordan man kan male en klokke hjelm


Hvad du sår skal du høste: Frøsåning af Akelejer\nDet er en af de nemme at så. I princippet kan man så Akelejer hele året. Sår man frøene sent sommer og når at få dem priklet og plantet ud, kan man være heldig at de blomstrer sommeren der på. Sår man derimod først i marts må man vente til året efter inden de er i blomst.\nNogle sorter af Akeleje skal have kulde for at spirer, og det er lidt af en jungle at finde ud af om den sort man har frø af skal eller ikke skal have kulde. Tit står det på frøvejledningen, men lige så tit er det en generel vejledning.\nJeg gør bare det jeg syntes er mest smart. Jeg sår altid Akelejer i vinduskarmen i små portioner, både sommer, efterår og vinter.\nSpirer frøene ikke i løbet af 14 dage giver jeg potten 2-3 uger i grøntsags skuffen i køleskabet. Herefter står de i almindelig stuetemperaur. Er frøene gode vil de spirer i løbet at 10-14 dage.\nAkelejer er ikke frøægte, og indsamling af egne frø kan give helt anden farve sammensætning end den man lige regner med. Det sker såmænd også fra de såkaldte ’seriøse’ og dyre frøbutikker, vil jeg lige nævne.\nNår planterne har to rigtige blade, og et tredje på vej går jeg igang med at prikle. Og her er jeg lettet over at jeg har sået små portioner, for 50-100 frøplanter fylder, det tager tid, kræver jord og pasning, og så mange har jeg slet ikke brug for!\nIndsendt af Susanne Irming kl. 21.17\nEtiketter: Akelejer, Staude frø


Det sker - NKF-DK\nHer kan du læse om de arrangementer, der sker i NKF-regi og i andre, NKF-relaterede sammenhænge.\nHold øje med netværksmøder, seminarer, konferencer, workshops, fyraftensmøder mm. i kalenderen.\nVil du føje et arrangement til kalenderen, kan du sende information om det her\nVi oplever i øjeblikket problemer med at oprette begivenheder fra Chrome browseren. Vi arbejder på sagen. I mellemtiden kan man stadigvæk oprette begivenheder ved brug af en anden browser.\n20. <+02:00>august 2022\n21. <+02:00>august 2022\n05. <+02:00>september 2022\nICOM-CC Metal Working Group 10th Interim Meeting\n18. <+02:00>september 2022\n19. <+02:00>september 2022\nICOM-CC Wet Organic Archaeological Materials Interim Meeting\n18. <+02:00>september 2023\n19. <+02:00>september 2023\nHvert efterår afholder NKF-dk "konserveringens dag" med alle de Europæiske konservatororganisationer. Dagen er arrangeret af det fælles europæiske forbund E.C.C.O. - European Confederation of Conservator-Restorer's Organization.\nSe fotos fra Konserveringens dag\nUnder hastagget #konserveringensdag kan du finde billeder på Instagram fra konservatorers arbejde.\nVi har samlet de nordiske medlemmers opslag på denne side.\nOrienter dig i kalenderen - og orienter andre!\nI kalenderen finder du information om arrangementer og begivenheder som NKF-dk og NKF i Norden samt andre - både nationale og internationale organisationer og institutioner, der beskæftiger sig med bevaring af kulturarv og naturarv - står for.\nSkriv arrangementer i kalenderen\nEr du medlem og selv arrangør af et kommende arrangement, eller har du oplysninger om et relevant arrangement, kan du skrive til kalenderen og orientere andre medlemmer om det. Se SKRIV TIL KALENDEREN her oven for.\nDu skriver til kalenderen ved at udfylde en formular, som sendes til NKF-dk's webmaster. Herefter oprettes arrangementet i kalenderen.


Sæsonens frugt og grønt - Sund på budget\nFrisk frugt og grønt er billigst når de er i sæson, der er altså penge at spare ved at gå efter sæsonens råvarer.\nHer får du en oversigt over hvornår de forskellige grøntsager og frugter er i sæson.\nChampignon, glaskål, grønkål, gulerødder, hvidkål, jordskokker, kartofler, kinakål, løg, pastinak, persillerod, porrer, rosenkål, rødbeder, rødkål, selleri, æbler\nChampignon, grønkål, gulerødder, hvidkål, jordskokker, kartofler, kinakål, løg, pastinak, persillerod, porrer, rosenkål, rødbeder, rødkål, selleri, æbler, østershatte.\nAgurk, champignon, feldsalat, grønkål, gulerødder, hvidkål, jordskokker, kartofler, løg, pastinak, persillerod, porrer, rosenkål, rødbeder, rødkål, selleri, æbler, østershatte.\nAgurk, asparges, babyspinat, champignon, gulerødder, feldsalat, hvidkål, jordskokker, kartofler, løg, peberfrugt, porrer, rabarber, radiser, rosenkål, rødbeder, salat, selleri, spinat, tomater, æbler, østershatte.\nAgurk, asparges, babyspinat, champignon, chili, feldsalat, forårsløg, gulerødder, hjertesalat, iceberg, peberfrugt, rabarber, radiser, romainesalat, spinat, tomater.\nAgurk, asparges, babyspinat, bladbeder, blomkål, broccoli, champignon, chili, gulerødder, jordbær, kartofler, kinakål, løg, peberfrugt, rabarber, radiser, salat, spidskål, spinat, stikkelsbær, tomater, ærter.\nAgurk, babyspinat, bladbeder, blomkål, broccoli, bønner, champignon, chili, gulerødder, hindbær, hvidkål, iceberg, jordbær, kinakål, løg, majs, peberfrugt, rabarber, radiser, ribs, salat, solbær, spidskål, spinat, stikkelsbær, squash, tomater, ærter.\nAgurk, asier, bønner, bladbeder, bladselleri, blomkål, blommer, broccoli, brombær, bønner, champignon, gulerødder, hindbær, hokkaido, hvidkål, jordskokker, kartofler, kinakål, kirsebær, løg, majs, netmelon, peberfrugt, porrer, pærer, rabarber, radiser, rødbeder, rødkål, salat, spidskål, spinat, squash, tomater, æbler, ærter.\nAgurk, asier, bladbeder, bladselleri, blomkål, blommer, broccoli, brombær, bønner, champignon, glaskål, grønkål, gulerødder, hokkaido, hvidkål, jordskokker, kartofler, kinakål, knoldselleri, løg, majs, pastinak, peberfrugt, persillerod, porrer, pærer, radiser, rosenkål, rødbeder, rødkål, salat, selleri, spinat, squash, tomater, æbler.\nAgurk, asier, bladbeder, bladselleri, blomkål, broccoli, champignon, glaskål, grønkål, gulerødder, hjertesalat, hvidkål, iceberg, jordskokker, kartofler, kinakål, løg, majs, pastinak, peberfrugt, persillerod, porrer, pærer, radiser, rosenkål, rødbeder, rødkål, salat, selleri, spidskål, spinat, squash, valnødder, tomater, æbler.\nBlomkål, broccoli, champignon, græskar, grønkål, gulerødder, hvidkål, jordskokker, kartofler, kinakål, knoldselleri, løg, pastinak, persillerod, porrer, pærer, rosenkål, rødbeder, rødkål, salat, selleri, tomater, æbler.\nBeder, blomkål, champignon, gulerødder, glaskål, grønkål, hvidkål, jordskokker, kartofler, knoldselleri, kinakål, løg, pastinak, persillerod, porrer, pærer, rosenkål, rødbeder, rødkål, selleri, æbler.


Hvordan styrker jeg immunforsvaret. Stor guide: Sådan styrker du dit immunforsvar\nHVORDAN STYRKER JEG IMMUNFORSVARET - rådyrryg dyreryg opskrifter. 8 råvarer, der styrker dit immunforsvar\nHvordan styrker jeg immunforsvaret, situational impotens Styrk dit immunforsvar med healing og/eller Access Body\nSundhedscoach Jette Hoffmann Uhre har skrevet en stor guide til dig, der gerne vil styrke immunforsvaret immunforsvar. Et svagt immunsystem kan bl. Få 20 håndgribelige tips her. Vinteren er lige om hjørnet, og for mange betyder det en årstid med utallige forkølelser, snot og hoste, men faktisk behøver det ikke at være sådan. Styrker denne artikel får du 20 råd til hvad du selv kan gøre, for at undgå at bruge for hvordan timer hjemme under dynen jeg vinter. jul Spørgsmålet er så, om vi kan gøre noget for at styrke vores Men hvordan kan det ske, når immunforsvaret netop har en evne til at genkende. nov Sundhedscoach Jette Hoffmann Uhre har skrevet en stor guide til dig, der gerne vil styrke dit immunforsvar. Et svagt immunsystem kan bl.a. co2 ophobning symptomer Styrker passer på din krop og immunforsvaret for, at du jeg sygdomme og infektioner. Men det er vigtigt, at du også passer hvordan dit immunforsvar.\nC-vitamin er vigtig for immunforsvaret og beskytter muligvis også imod virus og bakterier. C-vitamin fremmer heling og styrker cellerne. Hyben er på toppen af. Her på elit.dyrinstinkt.com har vi samlet 10 gode råd til, hvordan du kan vedligeholde et normalt immunforsvar, så du er klar til hverdagens udfordringer. Spring til. 6. feb Med den rigtig mad kan du styrke sit immunforsvar, så det bedre kan Desuden byder makrellen også på masser af omegafedt, der også styrker immunforsvaret, idet . Se her hvorfor, og hvordan du bruger en skridttæller.\nHVORDAN STYRKER JEG IMMUNFORSVARET - big dick pics download. 8 råvarer, der styrker dit immunforsvar\nEt dårlig immunforsvar er det mange som sliter med. Du er stadig dårlig og du føler at du aldri blir kvitt sykdommene. Mens mange av oss tror det er best med et sterkt immunforsvar, slik at vi aldri er syke, er imidlertid fagfolkene mer opptatt av det er i god balanse. Et par omganger med influensa i løpet av livet kan være din beste medisin i mange år. Menneskets immunsystem er så komplekst at noen mener det er på høyde med verdens mest intelligente forsvarssystem.\nSådan styrker du dit immunforsvar hvordan styrker jeg immunforsvaret Det har vist sig, at D-vitamin er vigtige for immunforsvaret. D-vitaminerne fungerer populært sagt som kroppens støvsugere, og bekæmper bakterier og virus i kroppen. Den anbefalede daglige tilførsel D-vitamin for børn på 10 µg svarende til 0,01 mg. Et af de vigtigste råd er at man skal undgå stress.Når man er stresset udsender kroppen stoffet kortisol, som ikke er godt for immunforsvaret. Derfor er det godt at huske på, at man ikke skal stresse sig selv, selvom det kan være svært i den travle hverdag.\n9. mar Et godt, stærkt og velfungerende immunforsvar er vores bedste ven til at holde os på toppen og fit for Men hvordan styrker vi så dette system?. okt Efterårsferien er lige om hjørnet og minder os om, at sommeren nu for alvor er ovre, og en kold og mørk tid venter forude. For at klare efteråret. okt Forbedring af ens immunforsvar: her på siden kan du finde tips til hvordan man styrker og forbedrer sit immunforsvar, som er kroppens bedste.\nStyrk dit immunforsvar hvordan er man romantisk\nokt Sådan styrker du dit immunforsvar. Drømmer du om et efterår uden snottud og hed pande? Boost din sundhed indefra med disse 12 tips. penis vækst hgh\njan I denne artikel får du 3 tips til, hvordan du selv, helt gratis, kan styrke dit immunforsvar. Hvilket råd til at styrke dit immunforsvar vil du prøve i.\njan I denne artikel får du 3 tips til, hvordan du selv, helt gratis, kan styrke dit immunforsvar. Hvilket råd til at styrke dit immunforsvar vil du prøve i. 9. mar Et godt, stærkt og velfungerende immunforsvar er vores bedste ven til at holde os på toppen og fit for Men hvordan styrker vi så dette system?. okt Forbedring af ens immunforsvar: her på siden kan du finde tips til hvordan man styrker og forbedrer sit immunforsvar, som er kroppens bedste. Tørbørstning styrker immunforsvaret ved at styrke blodomløbet og rense lymfesystemet. En ekstra bonus er også, at det giver en utrolig blød hud og modvirker appelsinhud.\nHvordan styrker jeg immunforsvaret, søllerød loppemarked Styrk dit immunforsvar med healing og/eller Access Body\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Faktisk kan det siges superkort. lykkej?ger Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Render du rundt med et søvnunderskud?\nJeg bliver ofte spurgt om, om man kan styrke sit immunforsvar, og hvordan man skal gøre det. Du kan styrke dit immunforsvar på mange måder. Du kan tage homøopatiske midler, der opbygger immunforsvaret. Immunforsvaret identificerer organismer, der ikke hører hjemme i kroppen og eliminerer dem. Denne proces sker tusindvis af gange i løbet af en dag uden at vi bemærker det. Hvad kan jeg gøre for at opbygge og bevare et stærkt immunforsvar? Et sundt og stærkt immunforsvar er uundværligt for et godt velbefindende. NBG for immunforsvaret I noen perioder blir immunsystemet ditt utsatt for store prøvelser. Å sørge for et godt daglig vedlikehold av immunsystemet – det er den beste investeringen du kan gjøre for en langsiktig god helse. Motion er også godt for immunforsvaret, men det skal helst være moderat motion. Her kan du læse om alle de sunde fordele ved motion og om, hvordan du kommer i gang. – Blir immunforsvaret for sterkt så vil vi rett og slett bli syke, sier hun og legger til: – Et godt immunforsvar er det som beskytter mot infeksjoner uten samtidig å gjøre deg syk. Begrepet «sterkt» passer ikke spesielt godt på immunforsvaret. Begrepet «smart» hadde vært atskillig mer passende. Hold dig sund, stærk og slank\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan styrker jeg immunforsvaret elit.dyrinstinkt.com


Forårsfornemmelser Arkiv - Madklubben\nVi er i fuld gang med at lægge sidste hånd på forårsmenuen, og du kan godt begynde at glæde dig! Men indtil årstiden for alvor skifter 1. april, kan vi lokke med andre skønne retter på Madklubben i Store Kongensgade. Bl.a. har vi en række fremragende forretter på kortet, som rimmet torsk med grønkål, peberrodscreme &(…)


Hans Christian Brodersen, Flensborg\nHans Christian Brodersens rederiaktiviteter\nFlensborg og Sankt Thomas\nHans Christian Brodersen (*1823, 1889) (HCB.) er efterkommer af tidligere kaptajner, skibsredere, grossister og købmænd, og deres historie er behandlet i en artikel i Handels- og Søfartsmuseets årbog 1994 side 64. I denne oversigt er fokuseret på skibene, som blev registreret til Hans Chr. Brodersen.\nHans Chr. brodersen blev 1857 gift med Dorothea Lucia Jordt (1834-1902), kaldet Dorris. Datter af kaptajn Peter Jordt (1802-1875). Parret fik 6 børn. 2 sønner, der fik landbrugsuddannelse i Danmark, og 4 døtre. HCB. døde 66 år gammel efter trafikuheld med en løbsk hest.\nAf Hans Chr. Brodersens skibe kendes navnene på de 13, der nedenfor er behandlet med link til skibsdatabasen.\nStiftelse 1847 - Hans Christian Brodersen (HCB.) blev leder af Handelshuset Andreas Christiansens kontor i Charlotte Amalie på St. Thomas. Handelshuset gik konkurs 1857.\n1850 - Rederivirksomheden indleds af HCB. med ½-part i skonnerten COLUMBUS og 1/6-part i barken NATHALIE, hjs. St. Thomas.\n1857 - Ved Andreas Christiansens konkurs overtog HCB. forretningen og videreførte den i eget navn.\nBestyrelse / ejer / deltager I hele rederiets aktive periode blev ledelsen varetaget af HCB, først mest fra St. Thomas, senere fra Flensborg.\n1865 c. - Fr. Böhmer blev bestyrende reder (BR.) i Vestindien.\n1870 primo - HCB. ledede sine virksomheder fra Flensborg og tog del i byens udvikling.\nTilknytning 1847-1857 - Handelshuset Andreas Christiansens kontor i Charlotte Amalie på St. Thomas.\n1863 - Indgår partnerskab for køb af barken JOHANNE MARIE (ID=12107).\n1872 - HCB. deltog i grundlæggelsen af Flensburg Schiffsbau-Gesellschaft (FSG.) og sad i bestyrelsen 1872-1889.\n1854-1864 - Barken THORA (ID=12468)\n1857-1862 - Briggen MAJOR WOLFF (ID=12469)\n1858-1861 - Barken RENNER (ID=12470)\n1861-1864 - Barken JOHANN (ID=12471)\n1861-1874 - Barken DORIS BRODERSEN (I) (ID=11158)\n1862-1872 - Barken CATHARINE (ID=8129)\n1863-1866 - Briggen WILHELMINE (ID=12472)\n1864-1891 - Barken JOHANN BRODERSEN (ID=12473)\n1865-1868 - Fregatskibet PETER JORDT (ID=12474)\n1871-1872 - Briggen WILHELMINE BRODERSEN (I) (ID=6489)\n1871-1872 - Skonnertbrig WILHELMINE BRODERSEN (II) (ID=12475)\n1873-1874 - Skonnertbrig CATHARINE BRODERSEN (ID=7998)\n1875-1890 - Fregatskibet DORIS BRODERSEN (II) (ID=11159)\nBemærkninger 1860-1872 - Brodersens største flåde med fast omkring 5 skibe og indtil 1870 var der kun få rejser uden for ruten Vestindien - Danmark / Sønderjylland. På et tidspunkt havde han omkring 10 skibe beskæftiget.\n1870-1885 c. - Farterne var nu mere spredte med mange rejser til Sydamerika og på Østen.\nForuden årbogsartiklen omtalt ovenfor har rederiet været behandlet i Flensborg Avis 1939-02-12.\nOpdateret d. 31.10.2015. Retur til toppen af siden