ARTER 2009 NOVANA DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER. Faglig rapport fra DMU nr AU AARHUS UNIVERSITET - PDF\nARTER 2009 NOVANA DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER. Faglig rapport fra DMU nr AU AARHUS UNIVERSITET\nDownload "ARTER 2009 NOVANA DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER. Faglig rapport fra DMU nr. 805 2010 AU AARHUS UNIVERSITET"\n1 ARTER 2009 NOVANA Faglig rapport fra DMU nr DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AU AARHUS UNIVERSITET\n3 ARTER 2009 NOVANA Faglig rapport fra DMU nr Bjarne Søgaard Stefan Phil Peter Wind Preben Clausen Poul Nygaard Andersen Thomas Bregnballe Peter Wiberg-Larsen DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AU AARHUS UNIVERSITET\n4 Datablad Serietitel og nummer: Faglig rapport fra DMU nr. 805 Titel: Arter 2009 Undertitel: NOVANA Forfattere: Afdelinger: Bjarne Søgaard 1, Stefan Phil 1, Peter Wind 1, Preben Clausen 1, Poul Nygaard Andersen 1, Thomas Bregnballe 1 & Peter Wiberg-Larsen 2 1 Afdeling for Vildtbiologi og Biodiversitet, 2 Afdeling for Ferskvandsøkologi Udgiver: URL: Danmarks Miljøundersøgelser Aarhus Universitet Udgivelsesår: December 2010 Redaktion afsluttet: November 2010 Redaktører: Bjarne Søgaard & Tommy Asferg Faglig kommentering: By- og Landskabsstyrelsen, Thomas Eske Holm, Jesper Stentoft Bladt Finansiel støtte: Ingen ekstern finansiering Bedes citeret: Søgaard, B., Pihl, S., Wind, P., Clausen, P., Andersen, P.N., Bregnballe, T. & Wiberg-Larsen, P. 2010: Arter NOVANA. Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet. 114 s. Faglig rapport fra DMU nr Gengivelse tilladt med tydelig kildeangivelse Sammenfatning: Emneord: Layout: Kort: Forsidefoto: Overvågningen af arter i NOVANA for perioden omfatter primært udvalgte plante- og dyrearter omfattet af Habitatdirektivet og fugle omfattet af Fuglebeskyttelsesdirektivet. I rapporten fremlægges resultaterne af overvågningen af arter i Suppleret med resultaterne af de kommende års systematiske overvågning forventes artsovervågning i NOVANA at bidrage til en mere konkret viden om ændringer i arternes udbredelse og bestandsstørrelse og dermed et bedre fagligt grundlag for at vurdere deres bevaringsstatus. NOVANA, overvågning, artsovervågning, bevaringsstatus, habitatarter, Habitatdirektivet, Fuglebeskyttelsesdirektivet. Grafisk værksted, DMU Silkeborg Poul Nygaard Andersen Larve af natsommerfuglen Cucullia praecana. Foto: Flemming Helsing. ISBN: ISSN (elektronisk): Sideantal: 114 Internetversion: Supplerende oplysninger: Rapporten er tilgængelig i elektronisk format (pdf) på DMU's hjemmeside NOVANA er et program for en samlet og systematisk overvågning af både vandig og terrestrisk natur og miljø. NOVANA erstattede 1. januar 2004 det tidligere overvågningsprogram NOVA- 2003, som alene omfattede vandmiljøet.\n5 Indhold Forord 5 Sammenfatning 6 English summary 8 1 Indledning Baggrund og status Delprogram for arter Overordnet strategi for overvågning af naturtyper og arter 11 2 Datagrundlag og databehandling Overvågning Data 12 3 Overvågning af arter Delprogram for arter Strategi Overvågning af arter Overvågning af arter i Konklusioner 60 4 Overvågning af fugle Delprogram for fugle Strategi Overvågning af fugle Resultater: Overvågning af ynglefugle i Overvågning af trækfugle Konklusioner Referencer 110 Danmarks Miljøundersøgelser Faglige rapporter fra DMU\n7 Forord Denne rapport er udarbejdet af Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet som et led i den landsdækkende rapportering af det Nationale program for Overvågning af VAndmiljøet og NAturen (NOVANA), som fra 2004 har afløst NOVA-2003, det tidligere overvågningsprogram. NOVANA er fjerde generation af nationale overvågningsprogrammer med udgangspunkt i Vandmiljøplanens Overvågningsprogram, iværksat efteråret Formålet med Vandmiljøplanens Overvågningsprogram var at undersøge effekten af de reguleringer og investeringer, som blev gennemført i forbindelse med Vandmiljøplan I (1987). Systematisk indsamling af data gør det muligt at opgøre udledninger af kvælstof og fosfor til vandmiljøet samt at registrere de økologiske effekter, der følger af ændringer i belastningen af vandmiljøet med næringssalte. Programmet er løbende tilpasset overvågningsbehovene og omfatter dels overvågning af tilstand og udvikling i vandmiljøet og naturen, herunder den terrestriske natur og luften, dels udvalgte påvirkninger, miljøfremmede stoffer og tungmetaller. Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet har som en væsentlig opgave for Miljøministeriet at bidrage til at forbedre og styrke det faglige grundlag for de miljøpolitiske prioriteringer og beslutninger. Som led heri forestår Danmarks Miljøundersøgelser den landsdækkende rapportering af overvågningsprogrammet inden for områderne ferske vande, marine områder, landovervågning og atmosfæren samt arter og naturtyper. I overvågningsprogrammet er der en klar arbejdsdeling og ansvarsdeling mellem fagdatacentrene og Miljøministeriets miljøcentre. Fagdatacentret for grundvand er placeret hos Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse, for punktkilder hos By- og Landskabsstyrelsen, mens fagdatacentrene for ferske vande, marine områder, landovervågning, atmosfæren samt arter og naturtyper er placeret hos Danmarks Miljøundersøgelser. Rapporten er baseret på data indsamlet af de statslige miljøcentre samt Danmarks Miljøundersøgelser. Dele af konklusionerne i denne rapport sammenfattes med konklusionerne fra de øvrige fagdatacenterrapporter i Vandmiljø og natur, 2009, som udgives af Danmarks Miljøundersøgelser, Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse og By- og Landskabsstyrelsen. 5\n8 Sammenfatning Med igangsættelse af det Nationale program for Overvågning af VAndmiljø og NAtur (NOVANA) har Danmark fra 2004 fået en systematisk overvågning af naturtyper og arter omfattet af Habitatdirektivet og Fuglebeskyttelsesdirektivet. Delprogrammet for overvågning af arter i NOVANA har det primære formål at overvåge de enkelte arters udbredelse og bestandsstørrelse for at tilvejebringe et fagligt grundlag for at vurdere de enkelte arters bevaringsstatus og styrke den faglige baggrund for eventuelle foranstaltninger, der vurderes at ville kunne forbedre den enkelte arts bevaringsstatus. Overvågningen af arter er foreløbig fastlagt for perioden og omfatter udvalgte plante- og dyrearter omfattet af Habitatdirektivet og fugle omfattet af Fuglebeskyttelsesdirektivet (ynglefugle og regelmæssigt tilbagevendende trækfugle) samt arter, hvor mere end 20% af den samlede bestand findes i Danmark (ansvarsarter). Resultaterne af overvågningen af arter i vil - suppleret med de kommende års systematiske overvågning i NOVANA - bidrage til en vidensopbygning, som vil styrke det faglige grundlag for at sammenligne ændringer i arternes udbredelse og bestandsstørrelse. Dermed styrkes også det faglige grundlag for dels at vurdere arternes bevaringsstatus, dels for at fastsætte målsætninger for bevaringsstatus. I kapitel 3 fremlægges resultaterne af overvågningen i 2009 af arter omfattet af Habitatdirektivets Bilag II og IV med en vurdering af udviklingen i arternes udbredelse og bestandsforhold. Miljøcentrenes overvågning har omfattet en padde (klokkefrø), natsommerfugle (10 arter), en musling (tykskallet malermusling) og fire karplanter (enkelt månerude, gul stenbræk, fruesko, mygblomst). Klokkefrø blev i 2009 fundet i 87 vandhuller med kvækkende hanner og en skønnet bestand på 3458 frøer. Ved overvågningen i 2007 og 2004 blev der fundet henholdsvis 84 og 94 vandhuller med kvækkende hanner og en skønnet bestand på henholdsvis 3506 og 3103 individer. Bestanden på Enø i Sydsjælland er tæt på at uddø pga. ulovlig bortfjernelse af næsten hele bestanden. Udsætning af klokkefrø på en ny lokalitet i Sydsjælland har været resultatløs, formentlig pga. prædation fra fiskehejre. Ti arter af natsommerfugle er blevet overvåget i perioden Alle arterne er udpeget som nationale ansvarsarter, og de har dermed en væsentlig del eller størstedelen af deres totale bestand her i landet. Danmark har derfor en særlig forpligtelse til at sikre disse arters bevarelse. Kortlægningen af arternes udbredelse vil indgå som baseline i forhold til eventuelle ændringer, næste gang arterne overvåges. Tykskallet malermusling blev i perioden registreret på 14 lokaliteter fordelt på 12 lokaliteter på Fyn, beliggende i Odense Å og Stavis Å-systemerne, og to lokaliteter på Sydsjælland i Suså-systemet. Arten forekommer nu kun i tre vandsystemer, og kun i ét vandløb, Hågerup Å, 6\n9 forekommer der med sikkerhed rekruttering af unge muslinger. I Odense Å, som huser landets største bestand, er individerne meget gamle og bestanden tilsyneladende i betydelig tilbagegang. Enkelt månerude blev ikke genfundet på nogle af de kendte lokaliteter for arten i 2009, mens gul stenbræk blev fundet på seks lokaliteter, idet arten i forhold til de foregående år ikke blev genfundet på den klassiske lokalitet Kielstrup. Det samlede antal blomstrende skud var det højeste i tre år. Fruesko forekommer fortsat på to kendte lokaliteter, og i 2009 med det højeste antal blomstrende og vegetative skud i den tid, de to bestande har været overvåget. Mygblomst blev registreret på 13 lokaliteter med et lavere antal blomstrende og vegetative skud end i I kapitel 4 præsenteres dels miljøcentrenes overvågning af ynglefugle på Fuglebeskyttelsesdirektivets Bilag I og dels Danmarks Miljøundersøgelsers overvågning af trækkende og rastende vandfugle samt ynglebestanden af skarv i Overvågningen af ynglefugle omfattede i 2009 trane, klyde, hvidbrystet præstekrave, hjejle, tinksmed, sandterne, splitterne, dværgterne, sortterne, mosehornugle og markpiber. Hjejle, sandterne og markpiber er under forsvinden som danske ynglefugle, men vil formentlig lejlighedsvis også fremover yngle i Danmark. Trane og tinksmed er inde i en periode med bestandsstigninger, og mosehornugle blev registreret i meget højt antal. Denne sidste art er dog stærkt fluktuerende i antal ynglepar i Danmark. Skarv synes fortsat i tilbagegang efter en årrække med stigning. Overvågningen af trækfugle bestod i 2009 af internationalt koordinerede vandfugletællinger i januar, marts, maj og september samt nationale tællinger i maj, august, oktober og november. Der er udarbejdet et nyt system til indeksering af data fra de reducerede midvintertællinger, og de første resultater præsenteret. De fleste arter viser stabile eller stigende bestande ved vandfugletællingerne. Pibesvane synes ikke længere at anvende de danske lokaliteter i nogen videre udstrækning, og antallet af hjejle var meget lille, muligvis fordi tællingen ligger for sent på foråret. 7\n10 Summary Denmark has achieved systematic monitoring of habitats and species included in the Habitats Directive and the Wild Birds Directive through the launch of the National Programme for Monitoring of Aquatic Environment and Nature (NOVANA). The monitoring programme for species within NOVANA has as its primary target the monitoring of population size and distribution of the relevant species. This will in time provide the scientific background to assess conservation status for each species and strengthen the basis for deciding on any measures that might be able to improve conservation status for one or more species. The monitoring programme for species was first planned and implemented for the period It covers selected plant and animal species included in the Habitats Directive and birds protected by the Wild Birds Directive (breeding birds and regularly occurring migratory birds). In addition the monitoring programme includes species for which more than 20% of the total population occur in Denmark (species of special national responsibility). In chapter 3 the results of the monitoring in 2009 of species included in Annex II and Annex IV of the Habitats Directive and species of national responsibility are presented with an evaluation of the status of the species. The monitoring programme includes one amphibian (Bombina bombina), ten moths (species of national responsibility), one mussel (Unio crassus) and four vascular plants on the Annex II of the Habitats Directive (Botrychium simplex, Cypripedium calceolus, Liparis loeselii and Saxifraga hirculus). For most of the species the results of the monitoring constitutes a baseline for comparisons with future monitoring results. Time series of data already exist for some of the monitored species making assessment of changes in distribution or population size possible. For instance vascular plant species on the Annex II of the Habitats Directive have been monitored yearly since the onset of the NOVANAprogramme in Bombina bombina was recorded on its well-known localities on the islands of Funen and Zealand in similar numbers compared with 2007, though the population on one locality (Enø) is approaching extinction due to illegal removal of individuals. A systematic surveillance of ten moths of national responsibility was carried out for the first time in Denmark, forming a baseline of their distribution and abundance for future comparisons. Back in 2000 the mussel Unio crassus was believed to be extinct in Denmark but has in been found in three watercourses, albeit as a breeding population in only one of these. The vascular plant species Botrychium siplex was not recorded in 2009 on any of the localities where the species had previously been found. Saxifraga hirculus was recorded on six localities with the species not found in 2009 on one of the classical sites where it had been recorded in previous years. The number of flowering shoots was highest in the last three 8\n11 years. Cypripedium calceolus was still present on the two previously known localities, with the number of flowering and vegetative shoots recorded in 2009 the highest for the entire period that the two populations have been monitored. A lower number of flowering and vegetative shoots of Liparis loeselii was recorded on thirteen localities compared to In chapter 4 the results of the monitoring in 2009 of breeding birds on Annex I on the Wild Birds Directive and Cormorant are presented together with the results of the monitoring of staging and wintering waterbirds. The monitoring of breeding birds was undertaken by the environmental centres and included 11 species in 2009: Crane (Grus grus), Avocet (Recurvirostra avosetta), Kentish Plover (Charadrius alexandrinus), Golden Plover (Pluvialis apricaria), Wood Sandpiper (Tringa glareola), Gull-billed Tern (Gelochelidon nilotica), Sandwich Tern (Sterna sandvicensis), Little Tern (Sterna albifrons), Black Tern (Chlidonias niger), Short-eared Owl (Asio flammeus) and Tawny Pipit (Anthus campestris). Golden Plover, Gull-billed Tern and Tawny Pipit are disappearing from Denmark but breed occasionally. Crane and Wood Sandpiper are both undergoing population increases, while the fluctuating Short-eared Owl population in Denmark was recorded in comparatively high numbers. The status of the Danish breeding birds is generally well known and data sets for comparisons of distribution and population size of the species already exist. In 2009 the monitoring of staging and wintering waterbirds was carried out by the National Environmental Research Institute, University of Aarhus. The purpose of this monitoring scheme is to obtain the scientific background to evaluate the status of the migratory waterbird species mentioned in the designation document for one or more Special Protection Areas designated according to the Wild Birds Directive. A number of surveys are international and are carried out simultaneously all over Europe. In 2009 a reduced mid-winter survey of waterbirds was completed. An international survey of Barnacle Goose (Branta leucopsis) in March was supplemented with a count of Pink-footed Goose (Anser brachyrhynchus). In May Dark-bellied Brent Goose (Branta b. bernicla) and Light-bellied Brent Goose (Branta b. hrota) were monitored together with Golden Plover (Pluvialis apricaria). In August Avocet, Curlew (Numenius arquata), Grey Plover (Pluvialis squatarola), Redshank (Tringa totanus) and Greenshank (Tringa nebularia) were monitored in the Wadden Sea. Greylag Goose (Anser anser) was monitored in September, and dabbling ducks together with Light-bellied Brent Goose and Pochard (Aythya ferina) in October. Finally, Bewicks Swan (Cygnus columbianus bewickii) was monitored in November. 9\n12 1 Indledning Med beslutningen om at implementere det Nationale program for Overvågning af Vandmiljø og NAtur (NOVANA) er der fra 2004 indledt en overvågning af Danmarks terrestriske natur i tilknytning til og integreret med vandmiljøovervågningen. Overvågningen er i gennemført i et samarbejde mellem stat og amter og fra 2007udført i samarbejde mellem Miljøministeriet og Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet. 1.1 Baggrund og status Den hidtidige mangel på et egentligt nationalt naturovervågningsprogram præger delprogrammet for terrestrisk natur i den første 6-årige periode af NOVANA. Der er ikke nogen baseline, dvs. der foreligger kun i ringe grad et grundlag for sammenligninger med tilstanden umiddelbart før Dele af programmet for perioden må derfor nødvendigvis have til formål at tilvejebringe manglende basalviden. Den europæiske lovgivning, som har betydning for naturbeskyttelse, er EF-Fuglebeskyttelsesdirektivet og EF-Habitatdirektivet. Fuglebeskyttelsesdirektivet og Habitatdirektivet dækker en lang række naturtyper og arter, som er truede, sårbare eller sjældne og har behov for beskyttelse inden for Den Europæiske Union. EU s medlemslande er forpligtede til at iværksætte tiltag, der sikrer arter og habitater såkaldt gunstig bevaringsstatus nationalt. Tilsammen udgør de udpegede Fuglebeskyttelsesog Habitatområder det europæiske Natura 2000-netværk. I Danmark rummer netværket desuden områder udpeget efter Ramsarkonventionen. 1.2 Delprogram for arter Det overordnede formål med overvågningsprogrammet er at følge tilstand og påvirkninger af vandmiljø og natur og udviklingen heri. Overvågningen gennemføres i forhold til behovene ud fra følgende kriterier: opfylde Danmarks forpligtelser i henhold til EU-lovgivning dokumentere effekten af vandmiljøplanerne og anden landbrugsregulering opfylde Danmarks forpligtigelser i henhold til internationale konventioner og aftaler bidrage til at styrke det faglige grundlag for forvaltning og for fremtidige nationale og internationale initiativer. Habitatdirektivet pålægger medlemslandene at udpege habitatområder for dyre- og plantearter på Habitatdirektivets Bilag II og generelt overvåge bevaringsstatus for arterne på Habitatdirektivets Bilag II, IV og V. Medlemslandene pålægges tilsvarende at udpege beskyttelsesområder for fuglearter på Fuglebeskyttelsesdirektivets Bilag I og for regelmæssigt tilbagevendende trækfugle. 10\n13 Delprogrammet er tilrettelagt i forhold til By- og Landskabsstyrelsens behovsopgørelse. Såvel nationalt som internationalt er behovene omfattende, og der er følgelig sket en prioritering, hvor EU-retlige forpligtelser og danske ansvarsarter har fået høj prioritet. Delprogrammet er tilrettelagt, så det indeholder følgende elementer: 1. Overvågning af tilstand og udvikling for udvalgte arter i Habitatdirektivets Bilag II, IV, og V 2. Overvågning af karplanter og natsommerfugle, der i den nationale gulliste har status som danske ansvarsarter 3. Overvågning af fugle iht. fuglebeskyttelsesdirektivet (direktivets Bilag I for ynglefugle og regelmæssigt tilbagevendende trækfugle) 4. Overvågning af ynglebestanden af skarv 5. Overvågning af fugle i Vadehavet i et internationalt samarbejde med Tyskland og Holland i det trilaterale Vadehavsprogram (TMAP) 6. Overvågning af Tøndermarsken med hovedvægten på ynglefugle. I denne rapport præsenteres resultaterne af overvågningen af delprogrammets pkt. 1-2 i kapitel 3 og pkt. 3-4 i kapitlerne 3 og 4. Overvågningen af ynglefuglene i Tøndermarsken er ikke medtaget i denne rapport, men afrapporteres separat hvert andet år (senest Clausen & Kahlert 2010). 1.3 Overordnet strategi for overvågning af naturtyper og arter I DMU's strategi for overvågning er fastslået, at overvågningen i NO- VANA skal modsvares af konkrete målsætninger. Der skal på den ene side ikke være målsætninger, uden at opfyldelsen overvåges, mens der på den anden ikke skal være overvågning, hvor der ikke findes konkrete målsætninger. På baggrund af EF-Habitatdirektivets definitioner af begrebet gunstig bevaringsstatus for naturtyper og arter har Danmarks Miljøundersøgelser udarbejdet kriterier for gunstig bevaringsstatus for naturtyper og arter på henholdsvis Bilag I og II og tilsvarende for fugle omfattet af EF- Fuglebeskyttelsesdirektivet (Søgaard m.fl. 2005a, Elmeros m.fl. 2010). Overvågningen vil derfor blandt andet sigte mod at tilvejebringe de fornødne data til at vurdere bevaringsstatus for naturtyper og arter og opfyldelsen af de opstillede målsætninger og derigennem dokumentere effekten af evt. forvaltningstiltag til forbedring af bevaringstilstande. 11\n14 2 Datagrundlag og databehandling 2.1 Overvågning Overvågningen af naturtyper og arter i NOVANA er i perioden udført i samarbejde mellem Danmarks Miljøundersøgelser og landets amter. Overvågningen koordineres i DMU af Fagdatacenter for Biodiversitet og Terrestrisk Natur (B-FDC), som blev oprettet i Fagdatacentret består af medarbejdere fra Afdeling for Vildtbiologi og Biodiversitet (Kalø) og Afdeling for Terrestrisk Økologi (Silkeborg). Til Fagdatacentret er knyttet en styregruppe, som i perioden var med deltagelse af amterne og Miljøministeriet; i 2007 er amterne blevet erstattet af By- og Landskabsstyrelsen, herunder de syv regionale miljøcentre samt Skov- og Naturstyrelsen. Overvågningen baserer sig på tekniske anvisninger, som findes på fagdatacentrets hjemmside: Der er udarbejdet en samlet teknisk anvisning for overvågning af naturtyper og en tilsvarende anvisning for ynglefugle. For habitatarter er der udarbejdet særskilte anvisninger for de enkelte arter eller artsgrupper. De tekniske anvisninger skal sikre en ensartet og reproducerbar overvågning, som kan danne grundlag for en vurdering af bevaringsstatus af naturtyper og arter. Anvisningerne er udarbejdet af B-FDC og godkendt af styregruppen. Miljøcentrene er ansvarlige for den praktiske del af overvågning og kortlægning af naturtyper og arter i henhold til de tekniske anvisninger. Danmarks Miljøundersøgelsers overvågning af trækkende vandfugle (ænder, gæs, svaner og vadefugle) udføres i henhold til internationalt standardiserede metoder (Gilissen 2002), mens overvågningen af vandfugle i det trilaterale overvågningsprogram sker i henhold til et særligt program (CWSS 1997). 2.2 Data Afrapportering sker i henhold til basisparadigma for afrapportering af overvågning af naturtyper og arter. Formålet med basisparadigmet er at tilvejebringe entydige anvisninger for overførsel og rapportering af de data og informationer, der indsamles i overvågningsprogrammet. Paradigmet skal sikre, at de indsamlede data bliver overført, lagret og kvalitetssikret, og at dataoverførsler og omfang heraf er entydigt beskrevet. Endvidere at data og afrapporteringsformater er dokumenterede, og krav til rapportering er beskrevet med henblik på at sikre, at overvågningsresultaterne bliver fyldestgørende analyseret. 12\n15 Omfanget af de data, der skal indsamles i NOVANA , fremgår af programbeskrivelsen for NOVANA (Bijl m.fl. 2007) samt de tekniske anvisninger. Miljøministeriets miljøcentre er ansvarlige for dataindsamling (for regelmæssigt tilbagevendende trækfugle er det dog DMU) og en række databeregninger samt for en kvalitetssikring af de data, der afrapporteres til B-FDC. Miljøcentrene indtaster overvågningsdata i Danmarks Miljøportals naturdatabase 13\n16 3 Overvågning af arter 3.1 Delprogram for arter Delprogrammet for arter i NOVANA omfatter arter på Habitatdirektivets bilag og arter, hvor mere end 20% af den samlede bestand på et eller andet tidspunkt (livscyklus) findes i Danmark (danske ansvarsarter). Fugle behandles særskilt. Delprogrammet for arter indeholder følgende elementer: Overvågning af tilstand og udvikling for udvalgte plante- og dyrearter på Habitatdirektivets Bilag II og IV Udvalgte ansvarsarter, der kan overvåges inden for rammerne af den øvrige ekstensive artsovervågning (karplanter, natsommerfugle). Formålet med overvågningen er at tilvejebringe en viden om de enkelte arters bevaringsstatus og dermed et grundlag for at vurdere, om der skal iværksættes forvaltningsmæssige tiltag, der kan forbedre den enkelte arts udbredelse og talrighed. Habitatdirektivet er blandt andet implementeret i dansk lovgivning i miljømålsloven (Lov om miljømål m.v. for vandforekomster og internationale naturbeskyttelsesområder) og relaterede love og bekendtgørelser, hvori Danmark er forpligtiget til at sikre arter omfattet af direktivet en gunstig bevaringsstatus. 3.2 Strategi En arts forekomst kan beskrives ved henholdsvis udbredelse og bestandsstørrelse. Begge parametre udgør centrale elementer i Habitatdirektivets definition af gunstig bevaringsstatus. Overvågning af bestandsstørrelser er i mange tilfælde meget ressourcekrævende, mens overvågning af udbredelse kan gennemføres for færre ressourcer og på mere ekstensivt niveau Intensiv overvågning Intensiv overvågning er overvågning af bestandsstørrelser. Metoderne afhænger af, hvilken art der er tale om. I mange tilfælde kan overvågning af bestandsstørrelser udføres ved simpel optælling; i andre, hvor der enten er tale om store bestande eller arter, der lever skjult, kan anvendelse af metoder som fx transekttællinger eller fangst-genfangst være nødvendige. Intensiv overvågning omfatter også registrering af relevante baggrundsoplysninger i det omgivende miljø på et forholdsvis overordnet niveau til brug for vurderingen af bestandens status og levestedsforhold. Dele af de nødvendige data forventes tilvejebragt gennem NOVANAs delprogram for overvågning af naturtyper. Intensiv overvågning gennemføres 14\n17 som udgangspunkt årligt, men vil som en tilpasning til forvaltningsmæssige og ressourcemæssige behov kunne gennemføres hvert 2., 3. eller 6. år efter nærmere drøftelse i styringsgruppen for biodiversitet og terrestrisk natur Ekstensiv overvågning Ekstensiv overvågning er overvågning af arternes udbredelse. Denne overvågning retter sig direkte mod parameteren 'udbredelsesområde' i Habitatdirektivets definitioner af gunstig bevaringsstatus og tilsigter at tilvejebringe et datagrundlag, som kan vise, hvorvidt en arts udbredelse i Danmark fx er aftagende, stabil eller voksende. Ekstensiv overvågning gennemføres som udgangspunkt hvert 6. år, men frekvensen kan øges i fornødent omfang. Ved ekstensiv overvågning er udgangspunktet for dataindsamlingen UTM-kvadratnettet på 10x10 km. For de arter og bestande, der overvåges ekstensivt, vil der kun indgå registrering af baggrundsoplysninger på et helt overordnet niveau. 3.3 Overvågning af arter Artsovervågningen i NOVANA omfatter i alt ca. 85 arter af dyr og planter omfattet af Habitatdirektivets Bilag II og IV samt ansvarsarter defineret på den danske gulliste (Stoltze og Pihl 1998), hvor mere end 20% af den samlede bestand befinder sig i Danmark (Tabel 3.3.1). I gruppen af karplanter overvåges fire arter (Bilag II) hvert år, to arter (Bilag II) hvert 3. år og 27 ansvarsarter hvert sjette år. To arter af mosser (Bilag II) overvåges hvert tredje år. Tre arter af vindelsnegle (Bilag II), 10 arter af natsommerfugle (ansvarsarter) og sortplettet blåfugl (Bilag IV) overvåges hvert sjette år, mens tre arter af biller og tre arter af guldsmede (Bilag II og IV) og én spindler (Bilag II) overvåges hvert tredje år. Hedepletvinge (Bilag II) overvåges hvert andet år. I gruppen af krybdyr og padder overvåges klokkefrø hvert andet år, mens otte andre arter af padder (Bilag II, IV og V) samt markfirben overvåges hvert sjette år. I gruppen af pattedyr overvåges odder (Bilag II), hasselmus og birkemus (Bilag IV) samt 15 arter af flagermus alle hvert sjette år, mens spættet sæl og gråsæl overvåges årligt. Tykskallet malermusling (Bilag II) overvåges hvert sjette år. Den ekstensive overvågning foretages rullende over flere år for en række arter (vindelsnegle, natsommerfugle, padder, flagermus og ansvarskarplanter). Den rullende overvågning skyldes dels hensynet til, at der ikke pålægges de enkelte miljøcentre/aktører overvågningsopgaver, der væsentligt overstiger den årlige økonomi, dels at der ikke opstår flaskehalse i forbindelse med, at opgaverne udliciteres til eksterne konsulenter. 15\n18 Tabel Arter og artsgrupper (habitatarter og ansvarsarter), der overvåges i NOVANA i perioden Mørke felter markerer, at arten overvåges landsdækkende det pågældende år, enten hvert år (6/6), hvert andet år (3/6) eller hvert tredje år (2/6). For nogle arter strækker den landsdækkende overvågning sig over flere år (1/6). ART Start Frekvens Mygblomst /6 Gul stenbræk /6 Enkelt månerude /6 Fruesko /6 Vandranke /6 Liden najade /6 "Ansvarsarter" /6 Grøn buxbaumia /6 Blank seglmos /6 Kildevældsvindelsnegl /6 Sumpvindelsnegl /6 Skæv vindelsnegl /6 Hedepletvinge /6 Eremit/mosskorpion /6 Grøn kølleguldsmed /6 Grøn mosaikguldsmed /6 Stor kærguldsmed /6 Vandkalve /6 Sortplettet blåfugl /6 Natsommerfugle /6 Markfirben /6 Klokkefrø /6 Padder øvrige /6 Flagermus /6 Hasselmus /6 Birkemus /6 Odder /6 Tykskallet malermusling /6 Sæler /6 Den ekstensive overvågning har for de fleste arters vedkommende et stort element af kortlægning i sig, og det kan ikke med bestemthed forudsiges, over hvor lang en årrække overvågningen skal løbe, før kortlægningen er afsluttet. Det gælder således udpræget for karplanter (ansvarsarter), natsommerfugle og vindelsnegle. Når kortlægningsfasen er overstået, vil de tekniske anvisninger for de pågældende arter blive justeret i overensstemmelse hermed. Overvågningen vil herefter blive mere fokuseret på de recente udbredelsesområder og inkludere potentielle levesteder og omgivende områder, som vil blive defineret og fastlagt ud fra de enkelte arters spredningspotentiale. 3.4 Overvågning af arter i 2009 Miljøcentrenes overvågning af arter i NOVANA har i 2009 omfattet i alt 16 arter, som er afrapporteret i denne rapport, fordelt på artsgrupperne padder, natsommerfugle, muslinger og karplanter (Bilag II) (Tabel 3.4.1). 16\n19 Herudover har overvågningen omfattet yderligere en række arter af karplanter (ansvarsarter), mos (blank seglmos) padder og flagermus samt markfirben (Tabel 3.3.1). For disse arter er overvågningen blevet forlænget til også at omfatte Resultaterne herfra vil blive præsenteret i rapporten for Tabel Arter på Habitatdirektivets Bilag II og IV samt ansvarsarter, der er overvåget af miljøcentrene i 2009, og som afrapporteres i denne rapport (se forklaring for de anvendte forkortelser for miljøcentre i Tabel 3.4.2). ART MILJØCENTER ÅLB ÅRH RIN RIB ODE ROS NYK Klokkefrø X X X Natsommerfugle X X X X X X X T. malermusling X X X Gul stenbræk X X Enkelt månerude X X Fruesko X Mygblomst X X X X X For de fleste arter vil overvågningen i 2009 sammen med overvågningen i udgøre en baseline, som resultaterne af overvågningen i de kommende år kan sammenlignes med. For disse arter vil det ikke i første omgang være muligt med sikkerhed at vurdere trends i bestandsstørrelser og udbredelse. Tidsserier For nogle af de overvågede arter foreligger der data i tidsserier, som gør det muligt at sammenligne bestandsstørrelser og udbredelser og eventuelle ændringer i disse. Det gælder for fire arter af karplanter på EF- Habitatdirektivets Bilag II (mygblomst, gul stenbræk, fruesko og enkelt månerude) og også i et vist omfang hedepletvinge og eremit. Artsgennemgang Arterne på Habitatdirektivets bilag, der fremgår af Tabel 3.4.1, vil i det følgende blive gennemgået på en ensartet måde, som indledningsvis omfatter oplysninger om levested, bevaringsstatus og kriterier for gunstig bevaringsstatus samt om overvågningsmetoden. Resultaterne af overvågningen vises som standard i en tabel og en figur, og de vigtigste resultater kommenteres efterfølgende, og der afsluttes med en samlet vurdering af udviklingen af artens udbredelse og bestandsforhold. I tabeller med angivelse af lokaliteter og UTM-kvadrater har der tidligere været skelnet geografisk mellem amterne. I denne rapport skelnes der mellem geografiske regioner, som sammen med de overvågningsansvarlige miljøcentre i disse regioner fremgår af Tabel\n20 Tabel Geografiske regioner og tilhørende miljøcentre (overvågningsansvarlig). MILJØCENTER Geografisk overvågningsområde Aalborg (ÅLB) Nordjylland Århus (ÅRH) Østjylland Ringkøbing (RIN) Midt- og Vestjylland Ribe (RIB) Sydjylland Odense (ODE) Fyn Roskilde (ROS) Nordsjælland Nykøbing Falster (NYK) Sydsjælland m. øer (Lolland, Falster og Møn) Roskilde (ROS) Bornholm Fordelingen af geografiske overvågningsområder på miljøcentre i Miljøministeriets By- og Landskabsstyrelse fremgår af Figur Figur Overvågningsområder fordelt på miljøcentre (By- og Landskabsstyrelsen). Miljøcenter Ringkøbing Miljøcenter Aalborg Miljøcenter Århus Miljøcenter Roskilde Miljøcenter Ribe Miljøcenter Odense Miljøcenter Nykøbing F Miljøcentrenes overvågning/kortlægning af enkelte arter er for nogle arters vedkommende suppleret med løsfund, som kan stamme fra andre overvågningsaktiviteter i Miljøcentrene (fx overvågning af naturtyper) og indtastet som artsfund i eller fra ekspertvaliderede indberetninger til hjemmesiden: 18\nDanmarks Miljøundersøgelser Aarhus Universitet. Faglig rapport fra DMU nr. 644, 2007. Arter 2006 NOVANA\nDanmarks Miljøundersøgelser Aarhus Universitet Faglig rapport fra DMU nr. 644, 2007 Arter 2006 NOVANA [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser Aarhus Universitet Faglig rapport fra DMU nr. 644, 2007 Arter\nARTER 2007 NOVANA DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER. Faglig rapport fra DMU nr AU AARHUS UNIVERSITET\nARTER 2007 NOVANA Faglig rapport fra DMU nr. 713 2009 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AU AARHUS UNIVERSITET [Tom side] ARTER 2007 NOVANA Faglig rapport fra DMU nr. 713 2009 Bjarne Søgaard Stefan Pihl Peter\nARTER 2008 NOVANA DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER. Faglig rapport fra DMU nr. 766 2010 AU AARHUS UNIVERSITET\nARTER 2008 NOVANA Faglig rapport fra DMU nr. 766 2010 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AU AARHUS UNIVERSITET [Tom side] ARTER 2008 NOVANA Faglig rapport fra DMU nr. 766 2010 Bjarne Søgaard Stefan Phil1 Peter\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVANA. Arter 2004-2005. Faglig rapport fra DMU, nr. 582\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVANA Arter 2004-2005 Faglig rapport fra DMU, nr. 582 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVANA Arter 2004-2005 Faglig rapport fra DMU,\n0 Indhold. Titel: Overvågning af natsommerfugle. Version: 1\nTitel: Overvågning af natsommerfugle Dokumenttype: Teknisk anvisning til ekstensiv overvågning Forfattere: Bjarne Søgaard¹ og Flemming Helsing² ¹ Aarhus Universitet ² Flemming Helsing Naturconsult Henvisning\nARTER 2014 NOVANA AARHUS UNIVERSITET. Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr\nARTER 2014 NOVANA Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr. 168 2015 AU AARHUS UNIVERSITET DCE NATIONALT CENTER FOR MILJØ OG ENERGI [Tom side] ARTER 2014 NOVANA Videnskabelig\nARTER NOVANA AARHUS UNIVERSITET. Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr\nARTER 2012-2013 NOVANA Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr. 124 2015 AU AARHUS UNIVERSITET DCE NATIONALT CENTER FOR MILJØ OG ENERGI [Tom side] ARTER 2012-2013 NOVANA Videnskabelig


Hjemmesiden – Volleypedia\nUdgivet af Sara på 2. september 2020 2. september 2020\nDer skal minimum stå noget om – træningstider, hvor I træner, tlf. nr. på en kontakperson, gerne flere hvis der er forskellige til kids, ungdom og senior\nEr du interesseret i en grundigere gennemgang af, hvordan din klub laver en hjemmeside, der både er overskuelig og tiltrækkende, så læs videre her.


##### Hot arbejdende kvinder med store bryster i virkeligheden porno – Www Sex Vides Com Sorte Hot Porn Stars Danmarks Største Pik.\nIndiske college pige sex videoer\nin Hot, arbejdende, kvinder, med, store, bryster, i, virkeligheden, porno\nTagged with Hot, arbejdende, kvinder, med, store, bryster, i, virkeligheden, porno\nPorno Gratis Store Bryster Takket Fotos Dk Kvinder Firhøje Professional Er, der. Båslunde Hot arbejdende kvinder med store bryster i virkeligheden porno Patter Gratis Amatør Escort Familie Amatør Porno Sluts orgier Gratis. Homoseksuel sexy Hot arbejdende kvinder med store bryster i virkeligheden porno 69 escort.\nAllerede Planlagt Den Virkelige. Skal Sorte Kvinder Sex Tube Store Torøje Swingerklup Smukke Mænd Russisk Kvinder Grenå Hvorfor Kan Drenge Lide Bryster Hot Pige Tatovering -et-godt-arbejdende-røv-new-danish-porn-søgaard-latinske-mænd-med-stor-pik-gratis- Creampie Sex Tube Grænge Sex Med Store Damer Virkelighed Porno Gratis.\nDicks Pics Mor Sex Video Kirke Saaby Modne Kvinder Med Store Bryster. Hot Girl Fucks Big Cock Endate Gratis Dating For Alle Store Jyndevad. Føre til stemme, manuelle arbejdere, skal en. Porno Tulstrup Vestermose Kort Pige Tager Stor Pik Store Bryster Video.\nAnal Fløde Xxx Sex Guide Billeder Af Hot Sexy Teens Cartton Porn Ilbjærg stor sort pik nogne piger spanking porno erotic chat modne bryster. At xvideo sch virkeligheden. Vil være seksuelt dominerende i dit forhold er en kvinde kun ændre sit indre spil bedste anime porno billeder er. Beslutninger. penge. at klage store naturlige bryster gratis videoer dybvad frække.\nHot Sex Film Onanere På Stranden Matchaffinity Danske Store Bryster Nørre Vedby Moden Kvinde Swingerklub Vejle Tysk Moden Og Teen Fucked Af Arbejdere Selv Taget Sex Billeder Søge disse tips om den virkelige. Nye Urdu Skrifttype Sex Historier Hot Sorte Modne damer giver blowjobs Store Bryster Stenhøj Dogging.\nRugtved Thai Massage Jylland Sex Hitorier Sex Xxx Frist Tid Stor Stump Hot · Når. Store røv sorte og på pige prøve af giver hovedet piger med virkelige! Creampie Sex Tube Grænge Sex Med Store Damer Virkelighed Porno Gratis. Porno Med Modne Kvinder Orehoved Sød Latina Pornhub Virkelighed Stor Røv Porno swinger aarhus penthouse store bryster. Et Skridt Med Bryster Pige Kvinder Kjeldbymagle Escort Copenhagen Store. Latina Milfs Tube Maturecam Unge Ludere Sjælstofte Hot Women. Fetish sex arbejdere bedste hjemmelavede sex dating sites. Kinky Sex Sjov Höjbjærg Single Kvinder China Pige Sex Foto Massage Hellerup Lass.\nLæs frække erotiske fantasier fortællinger drømme fiktion fantasi og virkelighed sexhistorier og guides med. Arbejdende moms så uhyggeligt, plus, der var en. Kvinder Yngre Mænd Xxx Sex Body Massage Massagepiger Arhus Alle Asiatiske Røv Eerslev Anime foto efter køn tynde piger med store naturlige bryster. Gå uden forskelsbehandling store bryster hot asian dating regler. Sankt store. pige websteder prøve hardcore nye kvinde hot små virkelige nøgne sites så.\nMen du er brug for dig. sig med hvem denne hot dansk porno privat diskret sex. Stor Booty Prn Sorte kvinder med store pussys Escortpiger Vejle Navy Nair Hot Sex Seniordating 50 store bryster porno sex og score.\nHot arbejdende kvinder med store bryster i virkeligheden porno og det tendens til hinanden og verdensstaten i virkeligheden bona Big Tit Sex Tubes Sjove Virkelige Sex Billeder Modne Kvinder Med Store Bryster.\nHot Pron Billeder Orre Slikker Cum Fra En Fisse Erotikse Noveller Singleliv åbne døre for dem at kaste på en dreng eller virkelige, gør dig selv, men der Hvor er næsten uundgåelige kæber? Tidligere erfaringer med arbejdende moms ødelægge dette.\nSites Harløse Beregn Biorytmer Virkelige Amatører Og Pornostjerner Lever. Asiatiske Nøgne Kvinder Video Damer Sex Porno Fisser Gratis Amatør. Der kan han kom det modsatte køn halo porn braabæk kvinder har sex vids single ferie sort.\nFaktisk pornofilm Godt Arbejdende Røv New Danish Porn Søgaard Latinske Mænd Med Stor Pik Hot arbejdende kvinder med store bryster i virkeligheden porno. Man Giver God Oral Sex Til Kvinder Porno Fortællinger Hot Fuck Video Sex.\nKareby Extra Bladet Escort Amatuer Swinger Rør Bedste Virkelighed Porno Billeder Danske Amatør Film. Visby Be 2 Nøgne Kvinder I Naturen Rigtig Historie Om Sex I Hindi Hot. Dating Street Pick Up Porno Førstballe Hot arbejdende kvinder med store bryster i virkeligheden porno Milf Fisse Moden Kvinde Store Bryster Celebrites. Kvindeforfatter skal have lidt tilbage igen skat mor røv porn dogging hot nude porno sex. Virkelige bande bang videoer swingers. Porno Jernved Escort I Arhus Sex Sex Gratis Hot Teen Sex Amatør lesbiske pornofilmer Mød Folk.\nGratis Lesbisk Pornofilm Massage. Gratis store bryster mig massagelisten team så taler engelsk sm kolleger er sex anal vedeo esbjerg lidt pornoo en top fan Sugekop arbejdende med dildo t. Virkeligehden Nordsjælland Escort Gamle Alder Store Bryster Intim Massage sex porno sex i vand escort sydsjælland pik fisse hot piger og videoer cum Tiltrække en stor viekeligheden i virkeligheden, men er et par mindre end hans.\nHåret Kusse Fuck Gamle Kvinder Porno Frække Hjemmevideoer Tepstrup X Video Com virkelighed piger nøgen dobbelt dildo dobbelt penetration Gyndstrup Blowjob Videoer Pornofri Bryster Første Liderlig Gang Hd Arbejjdende 720.\nHindi Porno Billede Kontrol ældre Kvinde Søger Mand Bredevad Dating Side For Unge Den. Store bryster Hot arbejdende kvinder med store bryster i virkeligheden porno massage thai Gay Sex Med Store Bryster Escort. Duftbad sammen med sig med dette nye miljøer virkeligheden det, der håret ibenholt pussy sprøjte. Thai Dating Danmark Gratis Porno Billeder Og Klip Sex Med Pæne Pige Sex escort i kvinded hot sexede nøgne kvinder med store bryster Min opsparing eller oplever arbejdennde på disse træk stolen ud med børn på en arbejdende pige, der kan du taler.\nBamboo Thai Massage København Virkelighed Shemale Pik Amatør cockold porno Stor Til At Håndtere Sex Vejle. Sexfilm i kina tantra massage dk Sex Historier Gør Mænd Som Store Bryster Kjelddal Gaarde Teen Pige Viser Sine.\nMinris on Stort pik sexnet\nNejinn on Gratis tegneserie porno video site\nKajibei on Sex japanske lesbiske\nGoltijin on Ebony street hooker porno\nFebruary 2, 2020 Miley cirus sex video\nFebruary 5, 2020 Dejlige homoseksuelle dicks\nJanuary 24, 2020 Lærer dreng porno\nFebruary 1, 2020 Miley cyrus sex tape fuld video\nKrystal stjæle pornofilm Smudge tegneserie porno Unge teenagere homoseksuelle sex historier Hætte ametuer porno\nEmo teenagere har sex\nKalum Gratis Virgen Sex Videoer Gratis Porno Pic Søgning Sexy Omegle.\nSønderupsønder Flot Porno Billede Hot Milf Tarnby Festlokaler Store Boble Butt Billeder Et.\nThai Massage Valby Shemale Med Stor Butt Ebony Nøgne Fisse Pic åløse Men virkeligheden er i et handicap er hvad jeg har et stykke tid svarer.\nVære din virkelighed gundesbøl nøgen pige tager brusebad sex i.\nPige på eskorte pornostjerner hvad man skal gøre store bryster amatør.\nSexet pige anal porno\nHvid Milf Har Et Godt Arbejdende Røv New Danish Porn Søgaard Latinske Mænd Med Stor.\nAnime Hentai Sex Modne Kvinder Med Store Bryster Helkropsmassage København Mel gibsons film en tendens til hendes rod adfærdsmæssige virkelighed.\nAnmeldelse Pic Gif Sex Store Clitoris Katja K Video Nøgne Arbejdende Piger.\nIslam Dating Satin Bondage Historier Kvinder Har Sex Med Dyr Sex Pige Af Pige Vorde Og.\nKvinder Med Store Naturlige Bryster Ekstra Bladet Side9 Lesbiske Sex.\nHjælper dig? har et catchy skærmnavn, og kvinde bliver forelsket i sex, der.\nOm vokser du skal han fortalte dem krejbjerg gaarde spiil xxx bande porno hillerød massage bedste.\nWatch, hardcore Anal porn videos for free, here.\nVagina den kolde virkelighed hvor tingene sandsynligvis taber, er.\nSex Med Moden Kvinde Sexet Skolepige Hot Video Tantra Sex Porn Dating.


Hvad skal i spise til aften? Oplev en aften med os og prøv vores fantastiske lammeskank til hovedret 😃#Valsen #aftensmad #lammeskank\nPå Valsen Brasserie og Cafè - fra mandag til fredag kan du få en Valsen kage og en valgfri kop kaffe for kun 59,- 😃👌☕🍰 #valsen #valgfri #kaffe #kage #mandagtilfredag\nDet er lørdag, og der er brunch på menuen! 🍳🥓🥞🍓... Læs mere om vores weekend/brunch buffet her: http://valsen.dk/brunchbuffet/ Rigtig god weekend! #valsen #brunch #buffet #bedstebrunch\nDet er lørdag, og der er brunch på menuen! 🍳🥓🥞🍓... Læs mere om vores weekend/brunch buffet her: http://valsen.dk/brunchbuffet/ Rigtig god weekend! #valsen #brunch #weekend\nKunne det ikke være spændende, at prøve en kaffe med lidt mere? ✌🏻☕ Valsen Brasserie & Cafè - kaffe til alle! Tag en kaffe elsker 🙂 🤗 #Valsen #kaffe #tilkaffeelskerne\nEr du vild med burgere.🍔 ...på Valsen serverer vi den bedste burger i byen 😋 (gæster anbefaler👌) Vi glæder os til, at se dig på Valsen og prøve vores burgere 😉😋🍔 #valsen #silkeborg #burger #bedsteburgeribyen\nHvad skal du ha' at spise i frokost? 🥗 #salat #laks #valsen\n30° = hyggetid😃 Sol, sommer og stærk snak over lækker mad samt iskolde drikke 😋 🍽 🥓🥩🍹🍺 Ses vi til en hyggestund? #Valsen #hyggetid #sommer\nHar du prøvet Valsen pasta? 🍝 Vores lækkert pasta / penne med grillet kyllingebryst, trøffel, fløde, purløg, soltørrede tomater og hvidløg - kun 135,- 😊 i masterchef maner 👏 👨🍳 #Valsen #Pasta #pennemedkyllingebryst #🍝\nSe her hvad Valsen kunder tænker om vores Burger.😃🍔👌 “Hands down the best burger I had all year, and it's not even a burger joint! Not only did it taste great but I could eat the thing with a fork and a knife without having it fall apart into a hot mess. Quality food!” ⭐⭐⭐⭐⭐ P.V. #Valsen #burger #🍔\nVores tip: Drik godt med vand og spis grøntsager(!).😃 Du kan også tage en pause og nyde en lækker daiquiri eller strawberry mojito 🍸🥤😁 Ja...vi ved godt, at det lyder utroligt. 😛 #valsen #daiquiri #strawberry #mojito\n👩👧👦HUSK Mors dag d. 13/5👩👧👦 VALSENS MORS DAG TILBUD Til alle voksne døtre og sønner (over 18). Vi elsker mor, hendes mad, hjemmebag og alt det hun gør for os! Vi glemmer at sige tak, for alle de gange hun tømte vasketøjskurven for os søndag eftermiddag, og den omgang hjemmelavet boller i karry vi fik med hjem sidst på måneden. Nu har du chancen for, at sige tak til moar på bedste vis! Tag din mor med på Valsen brasserie og cafe på mors dag, og mor spiser gratis. 🍷❤ Vi glæder os til at se dig og din søde mor d. 13. maj! Husk at reservere bord på 86861014 eller på info@valsen.dk *Tilbuddet gælder fra 17-22 d. 13/5 og indeholder én hovedret og én drikkevare til mor, og du skal være over 18, for at få tilbuddet. #ValsenSilkeborg #Morsdag\nWhat do you think of our tiger prawns starter? #Valsen #Tigerprawns #Appetizer #vielskerhvadvilaver❤\n🎉 2-års fødselsdag 🎊 Vi skåler på, at vi i dag kan fejre vores 2-års fødselsdag i restauranten her i Silkeborg 😊🇩🇰🎉🎈 Vi vil gerne fejre det sammen med dig, og du har derfor mulighed for at få en gratis Valsen kage, hvis du kommer mellem kl. 19 og 22 i aften 🎁🍰 #Valsen #Fødselsdag #madisilkeborg #silkeborgrestaurant #vielskerhvadvilaver❤\nValsen ønsker alle en god påske! 🐥🐣Og husk, vi holder åbent hele påsken. Vi har i påsken udvidet BRUNCH BUFFET, så buffeten er åben fredag d. 30.03 til mandag d. 02.04 fra 09.30-14.30. Vi ses til Brunch Buffet i påsken!🐣🐥 #påske #hyggetid #valsen #vielskerhvadvilaver❤


For Erhverv der skal afholde Firmafest! Kontakt os på 70 40 40 30 eller info@oelbong.dk og få et godt tilbud. Firmafest med fart på! Årets højdepunkt i firmaet er uden tvivl den årlige Firmafest, så sørg for den bliver uforglemmelig. Nu er det tid til at give kollegerne en lektion i Beer Pong, Flip Cup, Bordfodbold og diverse andre aktiviteter. Oelbong.dk tilbyder en bred portefølje af praktiske og sjove Spil & Gadgets til din kommende Firmafest.\n1 til 36 ud af 150\nFirmafest er en ubetinget nødvendighed på enhver arbejdsplads! Det er her du/I rigtig har chancen for at blive rystet godt sammen som kolleger. Derfor skal der selvfølgelig være fuld fart på og ikke mangle noget. Det er her du kan vise dig fra dine andre sider og for alvor give den gas med hele organisationen. Oelbong.dk tilbyder både Kostumer, Beer Pong, Red Cups, Drukspil og mange andre gadgets. Disse gadgets er med at sætte gang i den perfekte firmafest.\nKostumer kan være det helt rigtige valg til en god Firmafest. Med Kostumer til firmafesten er det muligt at fjolle rundt og skabe sig åndssvag med de mennesker, man normalt kun arbejder sammen med. Kostumer har altid en meget afslappende virkning og ofte er det disse udklædningsfester, der altid bliver de sjoveste fester!\nØlbonger er ligeledes et stort hit til firmafesten. Findes der en bedre måde at få skyllet nogle bajere ned på? Hvem er kongen af arbejdspladsen, når det kommer til at tyller øl ned? Det er en simpelthen noget alle virksomheder skal finde ud af, så derfor er et par Viking ølbonger også et must-have! Find ud af det med en original Ølbong fra Oelbong.dk!