Oversættelse af kulturemer i tyske film tekstet til dansk - PDF\nDownload "Oversættelse af kulturemer i tyske film tekstet til dansk"\n1 Oversættelse af kulturemer i tyske film tekstet til dansk - En balancegang Kandidatafhandling af: Pernille Junge Jakobsen Cand.ling.merc.-studiet Copenhagen Business School September 2009 Vejleder: Gyde Hansen 1\n2 Resume Das Übersetzen von Kulturemen in deutschen Filmen mit dänischen Untertiteln eine Gratwanderung Das Untertiteln von Filmen bedeutet Begrenzungen beim Übersetzen, da nur eine gewisse Anzahl Anschläge zur Verfügung stehen, da die geforderte Exponierungszeit der Untertitel eingehalten werden muss, und da die Untertitel dem Rhythmus des Schneidens angepasst werden müssen. Die Rahmen des Untertitelns können jedoch auch eine Hilfe beim Übersetzen darstellen, indem die verschiedenen semiotischen Kanäle den Inhalt des Ausgangstextes teilweise vermitteln können und so zu einer eventuell erforderlichen Kondensierung ohne wesentlichen Inhaltsverlust beitragen können. Kultureme sind Begriffe der Kultur der Ausgangssprache, die nicht einen Teil der Kultur der Zielsprache sind und deshalb auch nicht einen Teil der Zielsprache sind; sie sind sogenannte Lücken der Zielsprache im Vergleich zur Ausgangssprache. Der denotative und konnotative Inhalt von Kulturemen ist den Empfängern des Zieltextes oft unbekannt, und sie erfordern deshalb manchmal eine Erklärung, so dass ihr Inhalt den Zieltextempfängern vermittelt wird. Wenn Kultureme in Untertiteln berücksichtigt werden müssen, ist der Übersetzer gespalten zwischen den unabdingbaren Begrenzungen des Untertitelns und der Anforderung, ein Kulturem so genau wie möglich wiederzugeben, um das Ziel des Untertitelns gemäß Bernbom zu erfüllen: den Zieltextempfängern das gleiche Erlebnis wie das Erlebnis der Ausgangstextempfänger zu vermitteln. Der/die ÜbersetzerIn balanciert sozusagen zwischen den Begrenzungen des Untertitelns und den Anforderungen des Übersetzens von Kulturemen, wenn er/sie das Ziel des Untertitelns erfüllen will. Für meine Analyse der Strategien zum Untertiteln von Kulturemen habe ich sämtliche Kultureme in den deutschen Filmen Das Leben der Anderen, Der Untergang und Goodbye Lenin nach den Strategien von Werner Koller für die Übersetzung von Kulturemen eingeteilt. Bei diesem Vorgang musste ich feststellen, dass Kollers Theorie zur Übersetzung von Kulturemen für das Untertiteln von Kulturemen hilfreich aber 2\n3 nicht ganz ausreichend ist. Deshalb habe ich im Rahmen meiner Analyse drei neue Strategien hinzugefügt, und zwar Auslassung, Umformulierung und Neutralisierung. Außerdem habe ich festgestellt, dass viele Kultureme in den Filmen auch unter den Zieltextempfängern schon so bekannt waren, dass sie nicht mehr als echte Kultureme klassifiziert werden sollten. Ich habe sie stattdessen als allgemeine Kultureme klassifiziert, und sie bei meiner Analyse ausgelassen, da sie beim Untertiteln von Filmen keine Herausforderung darstellen. Nach meiner Analyse der Strategien zum Untertiteln von Kulturemen in den drei deutschen Filmen stellte ich fest, dass die denotative Bedeutung der Kultureme den Zieltextempfängern in den meisten Fällen vermittelt wird, obwohl es einige Ausnahmen gibt. Der häufigste Effekt bei der Anwendung der verschiedenen Strategien zum Untertiteln von Kulturemen war aber meiner Analyse nach, dass die konnotative Bedeutung der Kultureme den Zieltextempfänger nicht erreichte, weil die Begrenzungen beim Untertiteln die Weitergabe der Konnotationen nicht zulassen. Ob die Zieltextempfänger dadurch einem Filmerlebnis zugeführt werden, das wesentlich von dem Filmerlebnis der Ausgangstextempfänger abweicht, hängt jedoch von dem einzelnen Kulturem, dem Inhalt der Replik, dem Inhalt der sonstigen semiotischen Kanäle, dem Kontext und dem Hintergrundwissen der Zieltextempfänger über die Kultur der Ausgangssprache ab. Ich musste feststellen, dass das Ziel des Untertitelns den Zieltextempfängern das gleiche Erlebnis wie das Erlebnis der Ausgangstextempfänger weiterzugeben nicht vollständig erfüllt werden konnte. 3\n4 Indholdsfortegnelse 1. Indledning 1.1 Indledende bemærkninger 1.2 Hypotese og problemformulering 1.3 Teoretisk baggrund 1.4 Empirisk materiale 1.5 Metode 1.6. Afgrænsning og definitioner 1.7 Formalia 1.8 Definition af den danske målgruppe for de tre tyske film 1.9 Oversættelse af film som tekstgenre 2. Tekstning som translationstype 2.1 Translationstyper 2.2 Gottliebs teori om tekstning 2.3 Problematikker i forbindelse med tekstning 2.4 Gottliebs strategier for tekstning 2.5 Målet for tekstning 2.6 Tekstning af kulturemer 4\n5 3. Kulturemer 3.1 Oversættelse af kulturemer 3.2 Klassificering af strategier til oversættelse af kulturemer 4. Oversættelsesteori i relation til tekstning af kulturemer i film 4.1 Oversættelighed 4.2 Kollers ækvivalensteori 4.3 Kollers ækvivalensrelationer 4.4 Skoposteorien 4.5 Diskussion af ækvivalens- og skoposteorien i relation til tekstning af kulturemer 4.6 Anthony Pyms risikoteori 4.7 Opsamling på oversættelsesteori i relation til tekstning af kulturemer i film 5. Tekstning som balanceakt 5.1 Tekstning af kulturemer samme oplevelse? 6. Gottliebs teori om tekstning i forhold til kulturemer 7. Indledende kommentarer til analysen 7.1 Metode 7.2 Alment kendte kulturemer 7.3 Kulturemer og alment kendte kulturemer definition og afgrænsning 5\n6 8. Analyse 8.1 Overblik over resultater af analyse af kulturemerne i filmene 8.2 Analyse af strategier anvendt til oversættelse af kulturemerne i filmene 9. Konklusion Bibliografi Bilag: Se Bilag til: Oversættelse af kulturemer i tyske film tekstet til dansk En balancegang 6\n7 1. Indledning 1.1 Indledende bemærkninger I de seneste år har der været stor interesse for tyske film blandt de danske biografgængere, flere tyske film har solgt mere end biografbilletter (Dansk Statistik: ), og på baggrund af antallet af solgte biografbilletter må det antages, at tekstningen af de tyske replikker har været vellykket. Med tanke på kulturforskellene mellem Tyskland og Danmark fandt jeg det interessant at undersøge, hvordan begreber, der er specifikke for den tyske kultur, blev formidlet til den danske målgruppe. Om det overhovedet er muligt at oversætte kulturspecifikke begreber til de danske biografgængere, så de får samme filmoplevelse som de tyske biografgængere. Tekstning indebærer nogle ufravigelige begrænsninger, hvilket blandt andet betyder, at teksteren ikke har et ubegrænset antal anslag til rådighed til sin oversættelse (se afsnittet 2.3 Problematikker i forbindelse med tekstning). Hvis kulturspecifikke begreber (se afsnittet 3. Kulturemer) indgår i en tekstblok, kan det betyde, at oversætteren må balancere mellem modtagerne af målsprogstekstens (fremover kaldet MSteksten) eventuelle behov for en uddybning af et begreb, som for dem er fremmed, og tekstblokkens begrænsede antal anslag. Der er således tale om en balancegang, hvor teksteren med begrænset plads til sin rådighed skal formidle kulturemets indhold til modtagerne af MS-teksten, så de får samme oplevelse som modtagerne af kildesprogsteksten (fremover kaldet KS-teksten). 1.2 Hypotese og problemformulering Min hypotese er: at tekstning umuliggør en oversættelse af kulturemer, der giver måltekstmodtagerne (fremover betegnet MT-modtagerne) samme oplevelse af MS-teksten som den oplevelse, kildetekstmodtagerne (fremover betegnet KT-modtagerne) har af KS-teksten. 7\n8 For at få min hypotese bekræftet eller afkræftet vil jeg undersøge, hvilke strategier teksterne af mit empiriske materiale anvender til tekstning af kulturemer, som er forankrede i den tyske kultur og tekstet til dansk. I den forbindelse vil jeg undersøge, om Kollers teori om oversættelse af kulturemer er fuldt dækkende og eventuelt klassificere nye strategier til oversættelse af kulturemer, som ikke er indeholdt i Kollers strategi. Desuden vil jeg undersøge, hvilken effekt de valgte strategier til tekstning af kulturemer måtte kunne have på MT-modtagernes filmoplevelse og komme med min egen vurdering af, hvorvidt det er muligt at opfylde målet for tekstning om samme oplevelse ved tekstning af kulturemer. Det skal dog understreges, at denne vurdering er min subjektive vurdering. 1.3 Teoretisk baggrund Som teoretisk baggrund for min undersøgelse anvender jeg bl.a. Henrik Gottliebs teori om tekstning, da han er specialiseret inden for tekstning til dansk. Derudover anvender jeg oversættelsesteorier fx Werner Koller og Reiβ/Vermeer samt Anthony Pyms teori om risici. 1.4 Empirisk materiale Som empirisk materiale til min undersøgelse anvender jeg de tre tyske film Der Untergang (fremover forkortet med Untergang), Das Leben der Anderen (fremover forkortet med Das Leben) og Goodbye Lenin (fremover forkortet med Lenin), der har været vist i danske biografer i de senere år, og som alle har været vist for mere end danskere (Dansk Statistik: ). Der vil således ikke være tale om nichefilm, men om film som en stor del af den danske befolkning har set. 1.5 Metode Med udgangspunkt i de oversatte danske MS-tekster i de tyske film Das Leben, Untergang og Lenin vil jeg på baggrund af Werner Kollers teori om metoder til oversættelse af kulturemer foretage en kvalitativ analyse af samtlige danske tekster indeholdende kulturemer i de ovennævnte tre film for på den måde at kunne fastlægge, hvilke oversættelsesstrategier teksterne har benyttet til oversættelse af kulturemerne. 8\n9 Hvis Kollers strategier til oversættelse af kulturemer viser sig ikke at være udtømmende i forhold til mit empiriske materiale, vil jeg desuden om muligt foreslå andre strategier til oversættelse af kulturemer. Herefter vil jeg med udgangspunkt i Reiβ/Vermeers skoposteori, Anthony Pyms risikoteori samt Henrik Gottliebs teori om tekstning undersøge, hvilken effekt de valgte strategier kan formodes at have på MTmodtagernes filmoplevelse samt foretage en subjektiv vurdering af, om det er muligt at give MTmodtagerne samme oplevelse som KT-modtagerne, når kulturemer tekstes. 1.6 Afgrænsning og definitioner Mine resultater er baseret på analyser af tre tyske film, og det kan derfor diskuteres, om resultaterne kan sige noget generelt om tekstning af tyske film til dansk. Da jeg har valgt at fokusere på nyere tyske film, som er blevet set af et stort antal danske biografgængere, har undersøgelsesgrundlaget imidlertid begrænset sig naturligt. Samtidig tillader kravene til omfanget af dette speciale ikke dybdegående analyser af et stort antal film. Min analyse omfatter udelukkende kulturemer i replikker på KS, der er tekstet til MS. Kulturemer på skilte og tekstet baggrundsinformation til MT-modtagerne vil ikke indgå i analysen, ligesom replikker og skilte, der ikke er tekstet, ikke vil indgå i min analyse, men informationerne fra skiltene, replikkerne og den tekstede baggrundsinformation vil blive anvendt i min vurdering af oversættelserne af kulturemerne i de tyske replikker tekstet til dansk, hvor det er relevant. Specialet omhandler udelukkende kulturemerne i filmteksterne og således vil oversættelser, der kunne give anledning til diskussion af andre oversættelsesmæssige problematikker end tekstning af kulturemer, ikke blive diskuteret. Endvidere vil kulturemer med rod i andre kulturer end den tyske ikke blive undersøgt. Der forekommer enkelte engelske og russiske tekster i filmene, som ikke vil indgå i min analyse, da specialet omhandler tekstning fra tysk til dansk. 9\n10 Filmene Das Leben og Lenin tager begge udgangspunkt i det tidligere DDR, og mange af de kulturemer, der forekommer i filmene, er derfor forankrede i kulturen i det tidligere DDR. Der kan derfor forekomme kulturemer, som kan virke fremmede for tyskere med en vesttysk baggrund. Dette aspekt vil kun blive behandlet i relation til, hvorvidt MT-modtagernes oplevelse afviger fra KT-modtagernes oplevelse. En vurdering af oversættelsernes kvalitet på baggrund af brugernes vurdering er ikke inkluderet i mit speciale. Specialet beskæftiger sig udelukkende med de oversættelsesstrategier, der er anvendt, og den effekt, som jeg vurderer, at de valgte strategier til tekstning af kulturemer har på MT-modtagernes filmoplevelse. En undersøgelse af, hvilken effekt strategierne reelt har på MT-modtagernes filmoplevelse, nødvendiggør omfattende undersøgelser blandt MT-modtagerne, hvilket rammerne for specialet ikke giver mulighed for. Analysen er foretaget på baggrund af DVD-udgaverne af filmene, da det ikke har været fysisk muligt at analysere ud fra biografudgaverne Definition af tekst Både de tyske replikker, de danske tekster samt billed- og lydsiden til den enkelte tekstningssekvens er inkluderet i begrebet tekst og vil danne grundlag for min analyse af oversættelserne af kulturemerne i de tre film. Der er således tale om en samlet vurdering af tale, tekst, lyd- og billedside for hvert enkelt kulturem Definition af tekstning I dette speciale anvendes termen tekstning udelukkende om synkron, interlingual tekstning Definition af oversættelse I min analyse anvender jeg både begreberne oversættelse og tekstning for interlingual tekstning, da tekstning efter min mening hører ind under begrebet oversættelse til trods for, at tekstning kræver 10\n11 overvejelse omkring andre faktorer end blot den bedst mulige overførsel af en skriftlig tekst på KS til en skriftlig tekst på MS. 1.7 Formalia Citater gengives i kursiv ligesom termer på fremmedsprog gengives i kursiv. Jeg anvender forkortelserne KS for kildesprog og MS for målsprog samt KT for kildetekst og MT for måltekst, men i forbindelse med citater vil jeg dog anvende de forkortelser for henholdsvis kildesprog og målsprog samt kildetekst og måltekst, som forfatteren selv har brugt og altså ikke ændre i citatet. Endvidere vil alle personer, hvor kønnet ikke er defineret, blive omtalt som hankøn. 1.8 Definition af den danske målgruppe for de tre tyske film I forbindelse med oversættelse af kulturemer spiller en korrekt vurdering af filmens målgruppe en væsentlig rolle ved valget af oversættelsesstrategi, og en korrekt målgruppetilpasning er afgørende for, om oversættelsen af kulturemerne får den tilsigtede effekt. På baggrund af de tre films popularitet blandt de danske biografgængere må målgruppen for filmene sprede sig ud over danskere med særlig interesse i tysk kultur, og målgruppen for MS-teksterne må dermed være almindelige danskere. Spørgsmålet er naturligvis efterfølgende, hvordan man definerer en almindelig dansker. I dette speciale har jeg taget udgangspunkt i den viden, som man kan forvente, at danskere har, hvis de regelmæssigt ser nyhedsudsendelser og læser aviser dog uden at have specialistviden om Tyskland. Den antagelse baserer jeg på, at alle tre film behandler vigtige perioder i nyere tysk historie, og således drejer det sig altså ikke om rene underholdningsfilm. De biografgængere, der har interesse for film om tysk historie, kan derfor med rimelighed også antages at være mennesker med interesse for verden omkring sig, og derfor vil de regelmæssigt læse aviser og se nyhedsudsendelser i fjernsynet. Det vil dog kræve dybdegående analyser af målgrupperne for de tre film for med sikkerhed at kunne fastlægge målgrupperne for filmene. 11\n12 Det skal tilføjes, at oversætterne på tidspunktet for oversættelserne ikke har været klar over, hvor mange danskere, der ville gå i biografen og se filmene, hvorfor de ikke på forhånd har haft viden om, hvor bred målgruppen for filmene ville blive. Derfor er det ikke givet, at oversætterne har gået ud fra en så bred målgruppe, som det er tilfældet for de tre film, da de lagde sig fast på en oversættelsesstrategi. 1.9 Oversættelse af film som tekstgenre I relation til en vurdering af, hvilke risici en strategi for tekstning indeholder i forhold til MT-modtagernes oplevelse, spiller filmens vigtigste formål en væsentlig rolle. De valgte oversættelsesstrategier og de risici, som strategierne måtte medføre, skal vurderes med udgangspunkt i filmens formål. Gottlieb har opstillet en trekant over en teksts formål som enten kan være at informere, underholde eller involvere seeren (Gottlieb 2005: 5): Figur 1: På baggrund af ovenstående figur må de tre films primære formål være at underholde, men der er også informative og involverende elementer i alle filmene. Strategierne til tekstning af kulturemer skal således vurderes på baggrund af, at filmenes væsentligste formål er at underholde MT-modtagerne. 12\n13 2. Tekstning som translationstype Formålet med dette kapitel er at belyse, hvordan tekstning af film adskiller sig fra andre translationstyper, hvad der karakteriserer tekstning af film, og hvilke problemstillinger der er særlige for tekstning af film med fokus på de problemstillinger, der er relevante for tekstning af kulturemer. Tekstning af film blev indført i slutningen af 1920erne samtidig med introduktionen af film med lyd og er den foretrukne form for billedmedieoversættelse i sprogområder med mindre end 25 millioner mennesker (Gottlieb 2008: 208) på grund af de lave omkostninger i forhold til dubbing (Linde& Kay 1999: 1). I Danmark anvendes tekstning til oversættelse af film både i biografen og på tv (Gottlieb 1994: 187). For at kunne definere og således afgrænse tekstning fra andre translationstyper vil jeg kort opridse de mest udbredte translationstyper og deres forskelle. 2.1 Translationstyper Translation er overbegreb for oversættelse og tolkning (Siever 2006: 123), hvor tolkning er mundtlig translation, og oversættelse er skriftlig translation. Translation kan være både intralingual og interlingual og kan involvere både monosemiotiske og polysemiotiske tekster. En monosemiotisk tekst kommunikerer udelukkende gennem en semiotisk kanal, fx enten mundtligt eller skriftligt, mens en polysemiotisk tekst kommunikerer gennem flere semiotiske kanaler samtidig (se afsnittet Polysemiotiske translationstyper blandede translationstyper) (Gottlieb 2008: 41) Skriftlige translationstyper Oversættelse er en skriftlig (efterfølgende) gengivelse på MS af en skriftlig tekst på KS (Baaring 2001: 12). Tekstning adskiller sig fra oversættelse ved at være en skriftlig gengivelse af et overvejende mundtligt forelæg (Bernbom 1998: 49) og ved, at tekstning er en polysemiotisk translationstype, hvorimod oversættelse er en monosemiotisk translationstype. 13\n14 2.1.2 Mundtlige translationstyper Tolkning er en mundtlig translationstype, hvor en mundtligt fremført tekst på KS gengives mundtligt på MS (Baaring 2001: 12). Der skelnes mellem konsekutiv tolkning og simultantolkning (Dollerup 2004: 29). Tekstning adskiller sig hovedsageligt fra tolkning ved at være en skriftlig gengivelse af et overvejende mundtligt forelæg (Bernbom 1998: 49) samt ved, at tekstning er en polysemiotisk translationstype, hvorimod tolkning er en monosemiotisk translationstype Polysemiotiske translationstyper blandede translationstyper Kendetegnet for de polysemiotiske translationstyper er, at der kommunikeres gennem mere end en kanal samtidig (Gottlieb 2008: 41). Eksempler er voice-over, surtitling, tekstning og dubbing, som anvendes til oversættelse af replikker i film, hvor der samtidig indgår en billedside som en del af teksten også kaldet billedmedieoversættelse. I modsætning til en monosemiotisk tekst indeholder en film fire kanaler: det verbalt auditive (dialogen og tilhørende paraverbale elementer), det nonverbalt auditive (musik og lydeffekter), det verbalt visuelle (skilte og billedtekster) og det nonverbalt visuelle (billedkomposition og -forløb) (Gottlieb 1997: 143). Totalen af disse kanaler skaber oplevelsen, også kaldet totaloplevelsen (Bernbom 1998: 43). Når det skal vurderes, om en tekstning er vellykket, skal alle kanalerne derfor vurderes i samspil og ikke som separate enheder (Gottlieb 1994: 201). Oversætteren bliver således bundet men også hjulpet af informationerne fra de tilstedeværende kanaler (Gottlieb 1997: 89). Begrebet KS-tekst får dermed også en ny betydning, da KS-teksten strækker sig ud over replikkerne og indeholder informationer fra samtlige kanaler Dubbing Ved dubbing, også kaldet synkronisering, er de originale replikker på KS slettet, og i stedet indtales replikkerne af et lige så stort antal skuespillere, som der er centrale skuespillere i filmen (Gottlieb 1994: 14\n15 188). Balancen mellem de semiotiske kanaler opretholdes, da alle fire semiotiske kanaler vægtes på samme måde som i den originale version (Gottlieb 1997: 89). Tilpasning af skuespillernes læbebevægelser til translationen på MS er en vigtig faktor, når en film dubbes (Collstrup 2001: 15), men dubbing indebærer til gengæld ikke de samme begrænsninger i forhold til eksponeringstid, antal anslag og genkendelighedsgrad som tekstning (se afsnittet 2.3 Problematikker i forbindelse med tekstning). De dubbede dialoger må dog ikke vare længere eller kortere end dialogerne på KS (Strömgren 1997: 35) Voice-over Ved voice-over gengives replikkerne på MS af den samme person eller af to personer (en mandlig og en kvindelig stemme), mens de originale replikker på KS enten er slettet eller meget lave (Dollerup 2004: 34). Ligesom ved dubbing opretholdes balancen mellem de semiotiske kanaler, da originalreplikkerne blot erstattes af replikker på MS, og ligeledes indebærer voice-over ikke de samme begrænsninger i forhold til eksponeringstid, antal anslag og genkendelighedsgrad som tekstning (se afsnittet 2.3 Problematikker i forbindelse med tekstning) (Gottlieb 2008: 224). Til forskel fra dubbing skal der ikke tages højde for skuespillernes mundbevægelser (Gottlieb 2008: 224), da der mere er tale om en slags fortæller -funktion eller citat -funktion (Gottlieb 2008: 225) end en overtagelse af skuespillernes replikker. Det kan dog betyde, at oplæseren får svært ved at opnå en stemmeføring, der er lige så engageret som skuespillerens (Gottlieb 2000: 77-78), hvorfor filmen kan forekomme mere kedelig. I Vesteuropa bruges voice-over ofte til børneudsendelser (Gottlieb 2008: 225). 2.2 Gottliebs teori om tekstning Tekstning kan defineres som forberedt kommunikation, med et skriftligt udtryk af additiv natur, præsenteret synkront i en flygtig og polysemiotisk helhed (Gottlieb 1997: 141). Det karakteristiske for tekstning af film er, at de mundtlige replikker på KS oversættes til skriftlige undertekster på MS, man bevæger sig altså således fra en mundtlig KS-tekst til en skriftlig MS-tekst (Gottlieb 1997: 90). Endvidere 15\n16 sker der en ændring i den semiotiske balance, da den skriftlige undertekst tilføjes til de øvrige semiotiske kanaler, og den mundtlige KS-tekst bibeholdes (Gottlieb 2000: 12). Teksterne tilføjes originalen uden, at man ændrer ved lyd- eller billedsiden (Nedergaard-Larsen 1992: 35) og eksponeres samtidig med originaldialogen (Gottlieb 1994: 187). Det faktum, at MS-teksten tilføjes KSteksten og KS-situationen, bringer MS-teksten i KS-situationen, hvilket betyder, at teksteren både skal forholde sig til hele KS-situationen og samtidig gøre den forståelig for MT-modtagerne. 2.3 Problematikker i forbindelse med tekstning Mediets tekniske begrænsninger Teksteren er begrænset i sin oversættelse af antallet af anslag, der højest må på være på 70 alfanumeriske anslag over 2 linjer (Gottlieb 2008: ). Det betyder, at teksteren kan være nødt til at skære i sin oversættelse (Dollerup 2004: 35) eller finde alternative, anslagsmæssigt kortere måder at udtrykke samme indhold på for at få oversættelsen til at passe med det antal anslag, der er til rådighed (Gottlieb 1998: 75). Oversætterens frihed begrænses yderligere af kravene til MS-tekstens eksponeringstid, som mindst skal være 3 sekunder per linje, hvilket er den forventede læsehastighed hos modtagerne (Bernbom 1998: 40). Desuden skal MT-modtagerne have lige så lang tid til at læse billesiden som til at læse underteksterne (Gottlieb 1997: 123). Endvidere er der krav om, at teksterne skal følge klipperytmen, så teksterne ikke kommer til at hænge. Teksteren kan altså ikke lade teksterne stå et par sekunder mere for at opfylde reglerne om eksponeringstid (Bernbom 1998: 40), hvilket kan umuliggøre lange tekster. Disse tekniske begrænsninger er generelt en udfordring ved tekstning men også i forhold til tekstning af kulturemer, som kan kræve en uddybning for, at MT-modtagerne forstår kulturemet (Nedergaard-Larsen 1992: 41). 16\n17 Kombinationen af et begrænset antal anslag og et begreb, der kan kræve en forklaring, kan resultere i en opgave, der er umulig at løse, og således kan teksteren være nødt til at vælge en løsning, som rent oversættelsesmæssigt ikke er optimal for at få oversættelsen til at passe med antallet af anslag Redundans Det fænomen, at billed- og lydsiden oplyser om samme genstand kaldes redundans (Nedergaard-Larsen 1992: 35), hvilket kan gøre det lettere for teksteren at reducere MS-teksten i forhold til KS-teksten (Nedergaard-Larsen 1992: 35). De øvrige semiotiske kanaler kan formidle en del af KS-tekstens indhold, som MS-teksten derfor ikke behøver at videregive (Gottlieb 1997: 101). Teksteren kan dermed foretage en forholdsvis høj grad af kvantitativ kondensering af MS-teksten samtidig med, at MS-teksten kun mister en smule semantisk indhold (Gottlieb 1997: 121) Genkendelighedsgraden Et særligt forhold for tekstning er, at MS-teksterne tilføjes originalen, mens originaldialogen ikke ændres (Nedergaard-Larsen 1992: 35), og som følge heraf har MT-modtagerne mulighed for at sammenligne KS- og MS-teksten, hvis de har et vist kendskab til KS. MT-modtagernes grad af kendskab til KS kaldes genkendelighedsgraden (Bernbom 1998: 41), og den kan have indflydelse på de oversættelsesmæssige valg, som teksteren foretager. MT-modtagere med kendskab til KS forventer ofte en ordret oversættelse, og derfor kan oversætteren være fristet til at vælge oversættelsesløsninger, der ligger tæt op ad KS-teksten, frem for de mest idiomatisk korrekte oversættelser for at undgå dårlige anmeldelser (Gottlieb 1997: 92-93). En forholdsvis stor andel af den danske målgruppe for de tre valgte film må formodes at være i stand til at genkende og forstå en del af KS-tekstens substantiver, da tyske substantiver kan have en stor lighed med danske substantiver. Til gengæld har de to sprog en forskellig syntaks, og derfor vil det næppe være muligt 17\n18 for størstedelen af målgruppen for filmene at forstå den tyske KS-tekst fuldstændig. Generelt set kan genkendelighedsgraden altså ikke siges at udgøre et stort problem for tekstning af tyske film til dansk. I forbindelse med kulturemer, der ofte er substantiver, kan genkendelighedsgraden dog være højere, hvis der er tale om et kulturem, som MT-modtagerne kender i forvejen. Genkendelighedsgraden bør derfor indgå i overvejelserne ved valg af oversættelsesstrategi til tekstning af kulturemer Sladreeffekten Ved sladreeffekten forstås det forhold, at billed- og/eller lydsiden kan sladre henholdsvis visuelt og auditivt (Nedergaard Larsen 1992: 35) om KS-tekstens indhold i forhold til MS-tekstens indhold. Den auditive sladreeffekt opstår som følge af en høj genkendelighedsgrad således, at mange MTmodtagere forstår KS-teksten, og KS-teksten sladrer om eventuelle forskelle mellem KS-teksten og MSteksten (Bernbom 1998: 41). Som nævnt ovenfor kan sladreeffekten resultere i, at der vælges en oversættelsesløsning, der ligger tæt op ad KS-teksten (Gottlieb 1994: 207), selv om det ikke nødvendigvis er den bedste løsning. Den visuelle sladreeffekt opstår, hvis billedsiden sladrer om, at MS-teksten ikke passer ind i konteksten, og MS-teksten således er mangelfuld eller misvisende. Sladreeffekten fra billedsiden kan dog også fungere som en hjælp til oversætteren, da han kan bruge billedsiden til at finde den rette betydning af KS-teksten eller undlade at tekste dele af KS-teksten, som fremgår af billedsiden. Ved tekstning af kulturemer kan billedsidens sladreeffekt være en fordel, da kulturemet kan fremgå af billedsiden, og oversætteren kan dermed undgå at skulle anvende anslag til en eventuel uddybning af kulturemet. Sladreeffekten kan dog også gøre, at en ellers god oversættelsesstrategi ikke er velegnet (Nedergaard-Larsen 1992: 35-36). 18\n19 2.4 Gottliebs strategier for tekstning Som nævnt ovenfor kan der ved tekstning af film opstå nogle oversættelsesmæssige udfordringer, som er særlige for netop tekstning. Til løsning af disse vanskeligheder har Gottlieb klassificeret følgende strategier (Gottlieb 1998: 75): Eksplicitering (udtrykket udvides, dækkende indhold), parafrase (divergerende udtryk, dækkende indhold), transponering (uforkortet udtryk, dækkende indhold, bruges ved langsom tale), identitet (identisk udtryk og indhold), transskribering (grafisk markeret udtryk, dækkende indhold), konformering (parallelt udtryk, tilpasset indhold), kondensering (forkortet udtryk, dækkende indhold, bruges ved normal tale), decimering (forkortet udtryk, beskåret indhold, ved hurtig tale) annullering (udeladt replik, ved hurtig tale uden betydning) og lakune (parallelt udtryk, divergerende indhold (ved svære ordspil mv.). Af disse strategier anses kondensering som værende typisk for tekstning (Gottlieb 1997: ), da teksteren som tidligere nævnt er bundet af kravene om overholdelse af antallet af anslag per linje, eksponeringstiden og klipperytmen, hvilket kan nødvendiggøre kondensering. Når teksten kondenseres, skæres de informationer væk, som teksteren vurderer som værende enten overflødige, irrelevante, allerede oplyst via de øvrige semiotiske kanaler eller kendetegn på det mundtlige sprog (Gottlieb 2000: 47+56). Det er dog ikke altid, at det kan undgås, at betydningsenheder går tabt, når der skæres i teksten, selv om størstedelen af KS-teksten i de fleste tilfælde kan oversættes til MS-tekster uden tab af hverken udtryks- eller indholdsside (Gottlieb 2005: 47) Kondensering i forhold til kulturemer Kondensering er problematisk i forhold til kulturemer, da kulturemer kan kræve en ekspansion af udtrykket (Nedergaard-Larsen 1992: 41) for at gøre begrebet forståeligt for MT-modtagerne. Hvis det er nødvendigt at kondensere et kulturem eller en tekstblok indeholdende et kulturem, kan det blive vanskeligt at få overført betydningen af kulturemet til MT-modtagerne, som derved kan miste væsentlige 19\n20 betydningsenheder og således miste en del af filmoplevelsen i forhold til KT-modtagerne. Bliver væsentlige betydningsenheder skåret fra for mange gange ved oversættelse af kulturemer, kan det resultere i, at MTmodtagerne enten ikke forstår filmen eller dele af filmen eller finder den kedelig, da det, der sætter filmen i en kulturel kontekst, er skåret væk. 2.5 Målet for tekstning Ækvivalens mellem KS- og MS-teksten på sætningsniveau anvendes af ækvivalensteoretikere som mål for oversættelse (se afsnittet 4.2 Kollers ækvivalensteori), men da tekstning indebærer tekniske begrænsninger samt et samspil med billed- og lydsiden, og det derfor ikke kan undgås, at teksteren må ændre i MSteksterne for at få dem til at passe til rammerne for tekstning, billed- og lydsiden samt den øvrige kontekst, må ækvivalens på sætningsniveau som mål for tekstning anses som værende umuligt at nå i alle tilfælde (se afsnittet 4.5 Diskussion af ækvivalens- og skoposteorien i relation til tekstning af kulturemer). Målet for tekstning er derimod, at MS-teksten tilføjes originalen på en sådan måde, at MS-teksten sikrer MT-modtagerne samme oplevelse, som en person med KS som modersmål ville få uden at påkalde sig opmærksomhed (Bernbom 1998: 43), og at MS-teksten opnår samme effekt hos MT-modtagerne, som den effekt, KS-teksten opnåede hos KT-modtagerne (Gottlieb 1997: 89), hvilket også kaldes funktionel korrespondens (Gottlieb 1994: 48): Dermed er også ækvivalent oversættelse et fantomideal for billedmedietekster. Et virkeligt ideal må være at bibringe den tekstede versions publikum samme oplevelse som den, programmets oprindelige publikum fik; den samme tekst kan man ikke give dem. Men måske er det højeste, man som (tv-)oversætter kan opnå, blot at give sit publikum samme oplevelse, som de havde fået, hvis de kunne forstå det pågældende fremmedsprog. (Gottlieb 1994: 48). Dette kan dog, som jeg senere vil uddybe nærmere, være en svær opgave at løfte og ved tekstning af kulturemer bliver denne problematik meget tydelig, da det kan være en tæt på umulig opgave at give MT- 20\n21 modtagerne samme forståelse og oplevelse af et begreb, som ikke findes i deres kultur, som den forståelse, som KT-modtagerne har, inden for rammerne af tekstning (se afsnittet 5.1 Tekstning af kulturemer samme oplevelse?). Her kan teorien om målet for tekstning således støde på begrænsninger i forhold til kulturemer, da teorien om at give MT-modtagerne samme oplevelse som KT-modtagerne strider mod tekstningens fysiske rammer, som det må antages ikke altid gør det muligt at give MT-modtagerne nok informationer om kulturemet til, at deres oplevelse kan nærme sig den oplevelse, som KT-modtagerne fik. 2.6 Tekstning af kulturemer Som tidligere nævnt opstår der modstridende krav, når kulturemer skal tekstes, og da de tekniske rammer for tekstning ikke kan ændres, må teksteren finde en oversættelsesløsning, der holder sig inden for disse rammer. I den forbindelse skal det vurderes, hvor stor betydning det pågældende kulturem har for forståelsen af filmen og MT-modtagernes oplevelse. Ligeledes skal det vurderes, hvem målgruppen for MSteksten er, så oversættelsen af kulturemerne kan tilpasses til den baggrundsviden, som MT-modtagerne måtte forventes at have. Ved en korrekt bedømmelse af MT-modtagernes baggrundsviden om de enkelte kulturemer kan oversætteren undgå at bruge unødvendig plads på at forklare kulturemer, som MTmodtagerne kender, og derved tale ned til MT-modtagerne. Samtidig kan han bruge krudtet på at tekste de dele af et kulturem, som han vurderer, at MT-modtagerne mister, hvis det ikke uddybes. Endvidere kan de semiotiske kanaler i nogle tilfælde udgøre en hjælp i forhold til at formidle kulturemernes indhold eller dele af deres indhold således, at der frigives plads i tekstblokken. 3. Kulturemer Begrebet kulturem beskrives forskelligt af teoretikerne; Koller definerer et kulturem som et hul i MS i forhold til KS (Koller 1997: 232), og et kulturem er således ifølge Koller en term, som findes på KS men ikke på MS. Endvidere definerer Koller kulturemer som Ausdrücken und Namen für Sachverhalte politischer, 21\n22 institutioneller, sozio-kultureller, geographischer Art, die spezifisch sind für bestimmte Länder (Koller 1997: 232). Hansen beskriver kulturemer på følgende måde: Aufgrund der verschiedenen Lebensumstände gibt es eine Menge kulturelle Besonderheiten, auch Kultureme oder Spezifika genannt. Das sind Gegenstände und Sachverhalte, die es nur in einer Sprachgemeinschaft gibt oder die auf eine besondere Art aufgefasst werden, z.b. kulturelle und soziale Institutionen, Veranstaltungen oder Gewohnheiten, Gebäude, Straßen, Plätze, Museen, Theaterstücke usw. (Hansen 1995: 61). I forhold til Kollers definition kan det være et problem, at en geografisk trukket landegrænse anvendes til at definere kulturområde, da et kulturområde ikke altid er afgrænset til en nationalitet eller et land (Vind Pedersen 2004: 10). Kulturemer kan være specifikke for dele af et sprogområde som fx det tidligere DDR eller for et samfunds subkulturer. Problematikken er relevant i forhold til de to film Das Leben og Lenin, da det tidligere DDR her udgør en afgrænset kultur også i forhold til KT-modtagere fra det tidligere Vesttyskland, og der kan derfor forekomme kulturemer i filmene, som også er ukendte for KT-modtagere fra det tidligere Vesttyskland (Hansen 1989: 29). Som beskrevet i afsnittet Skoposteorien i relation til kultur og kulturemer behandler skoposteorien ikke problematikken omkring kulturemer direkte men argumenterer for, at al oversættelse og tolkning skal opfattes som kulturel formidling (Vermeer 1983: 173). På baggrund af dette vil jeg definere et kulturem som et begreb, der findes i KS og i KS-kulturen men ikke i MS og MS-kulturen. 22\n23 3.1 Oversættelse af kulturemer Kulturemer udgør oversættelsesmæssigt en særlig udfordring, da et begreb, der kun findes på KS, selv sagt ikke har en ækvivalent på MS. Oversætteren skal altså på anden vis give MT-modtagerne et billede af, hvad kulturemet dækker over under hensyntagen til den viden, MT-modtagerne allerede måtte have om kulturemet. 3.2 Klassificering af strategier til oversættelse af kulturemer Koller har klassificeret følgende strategier til oversættelse af kulturemer (Koller 1997: ), som jeg vil anvende til fastlæggelse af de oversættelsesstrategier, som teksterne har anvendt til oversættelse af kulturemerne i filmene Das Leben, Untergang og Lenin. Jeg har valgt at anvende Kollers teori, da han beskriver mulighederne for oversættelse af kulturemer systematisk, og således giver han mulighed for at foretage en struktureret vurdering af forskellene på de forskellige oversættelsesstrategier og de risici, der er forbundet med strategierne. Zitatwort: Udtrykket på KS overføres uændret til MS (Koller 1997: 233). Denne strategi kan være problematisk, da det er en forudsætning, at MT-modtageren forstår, hvad udtrykket dækker over enten ud fra kendskab til KS eller konteksten (Ohrt 1997: 25). Her må oversætteren altså gå ind og vurdere, hvor stort kendskab til KS MS-målgruppen har. Fordelen er, at originalens autencitet bevares og i relation til tekstning, at MS-udtrykket anslagsmæssigt ikke fylder mere end KS-udtrykket. Eksempel fra Untergang: Im Süden am Potsdamer Platz. Im Westen im Tiergarten. Mod syd på Potsdamer Platz. Mod vest i Tiergarten. Lehnwort: Som med Zitatwort overføres det leksikalske udtryk på KS til MS, men die phonetischen, graphemischen und/oder morphologischen Normen der ZS (Koller 1997: 233) bibeholdes. Denne strategi medfører de samme overvejelser som Zitatwort. 23\n24 Eksempel fra Lenin: Sag mal, euch Ossis kann man es nie Recht machen. Man kan aldrig gøre jer ossier tilfredse. Lehnübersetzung: KS-udtrykket oversættes direkte til MS, så der dannes et nyt ord (Koller 1997: 233). Denne strategi har den fordel, at MT-modtageren uanset kendskab til KS kan forstå, hvad kulturemet dækker over, hvis oversættelsen vel og mærke giver mening på MS. Ulempen er, at der dannes et ord, som egentlig ikke findes på MS, og oversættelsen kan derfor virke hjemmelavet og uprofessionel. Eksempel fra Untergang: Wo kommen die den her? Volkssturm, heute Nachmittag zugeteilt Hvor kommer de fra? Folkestormen er indført i dag. Erklärende Übersetzung: Udtrykket på KS bliver omskrevet, kommenteret og/eller defineret på MS. Denne strategi anvendes ofte i sammenhæng med de tre ovenstående strategier således, at der kommenteres på enten Zitatwort, Lehnwort eller Lehnübersetzung (Ohrt 1997: 27). Fordelen ved strategien er, at tabet af betydningsnuancer minimeres (Ohrt 1997: 27), da oversætteren kan tilføje så meget information til kulturemet, som han ud fra en vurdering af målgruppens baggrundsviden om kulturemet finder nødvendigt. I forhold til tekstning af film kan strategien dog være vanskelig at anvende, da teksterne har et begrænset antal anslag til rådighed. Endvidere kan strategien forekomme tung og uelegant, da en uddybning af en mundret replik vil virke kunstig (Nedergaard-Larsen 1992: 66). Analoge Übersetzung: Kulturemet oversættes med et begreb på MS, som anvendes på samme eller på lignende områder/situationer som på KS (Koller 1997: 233/Hansen 1995: 63). Denne løsning giver MTmodtagerne en grundlæggende ide om, hvad begrebet dækker over, men metoden kan også medføre unøjagtigheder i oversættelsen (Hansen 1995: 63), da kulturemer netop er kendetegnet ved, at der ikke findes en ækvivalent. Udtrykket på MS dækker således ikke over det samme, som udtrykket på KS gør. Strategien bør dermed kun anvendes, hvor en nøjagtig oversættelse af kulturemet ikke er nødvendig for MT-modtagernes oplevelse. 24\n25 Eksempel fra Lenin: Und bei den Pionieren warst du Gruppenratsvorsitzender. Og hos Ungdomsspejderne var du grupperådsformand. Adaptierende Übersetzung: Ved denne strategi oversættes fx en institution i KS-samfundet med en institution i MS-samfundet med tilsvarende funktion (Koller 1997: 234/Hansen 1995: 64). Det skal på samme måde som med strategien analoge Übersetzung overvejes, hvor detaljeret en oversættelse af kulturemet MT-modtagerne har brug for, og desuden om strategien medfører et troværdighedsproblem, når der anvendes et begreb fra MS-kulturen i en KS-kontekst. Eksempel fra Das Leben: Ich habe ihm zwar nur eine zwei gegeben. Jeg gav ham kun ni. 4. Oversættelsesteori i relation til tekstning af kulturemer i film Hensigten med dette kapitel er at diskutere vigtige strømninger inden for oversættelsesteorien i forhold til oversættelse af kulturemer med henblik på at fastlægge, hvilke(n) teori(er), der er relevante at anvende til analyse af kulturemer i filmtekster. Det nok mest omdiskuterede spørgsmål inden for oversættelsesteorien er, hvor tæt opad KS-teksten en oversættelse skal ligge. Übersetzungen, die die Bindung an den Ausgangstext verabsolutieren, laufen Gefahr, unleserlich und unverständlich zu werden; den Extremfall dieses Typs stellt die Wort-für-Wort-Übersetzung dar. Übersetzungen dagegen, die die empfängerseitige Bindung verabsolutieren, laufen Gefahr, die Autonomie des Originalstextes zu verletzen, indem sie die für die Übersetzung spezifische Bindung an den AS-Text missachten; es handelt sich im Extremfall um zielsprachliche Originaltexte, die mit dem AS-Text nur noch in entfernter Beziehung stehen (Koller 1997: 191). 25\n26 Problematikken beskrives også som die dobbelte Bindung, som henviser til, at oversættelsen både er bundet til KS-teksten og -kulturen men også til MS, MS-kulturen og forudsætningerne hos MT-modtagerne (Koller 1997: 191). Kennzeichnend ist ihre doppelte Bindung: die Bindung an den Ausgangstext und die Bindung an die empfängerseitigen Bedingungen und Voraussetzungen (Koller 1997: 214). Problematikken hænger altså sammen med oversættelsens forankring i KS-kulturen og formidlingen af KStekstens kulturelle aspekter til MT-modtagerne. Det er bl.a. forskellene i KS- og MS-kulturene, der skaber problemer i forhold til at overføre KS-teksten til MT-modtagerne på en sådan måde, at MT-modtagerne får de tilsigtede informationer og oplevelser fra teksten. I den sammenhæng opstår samtidig spørgsmålet om, hvad det vil sige at oversætte så tæt opad KS-teksten som muligt? Er det den oversættelse, som ordret ligger tættest opad KS-teksten, eller er det den oversættelse, der tager højde for MT-modtagernes kulturelle baggrund og på baggrund heraf forsøger at give MT-modtagerne en oplevelse, der er så tæt på den oplevelse, som modtagerne af KS-teksten har fået, der er oversat så tæt på KS-teksten som muligt? Netop spørgsmålet om MS-tekstens forhold til KS-teksten adskiller strømningerne særligt inden for den tyske oversættelsesteori med bl.a. Kollers ækvivalensteori og Reiβ/Vermeers skoposteori som fortalere for hver sin retning. Jeg vil derfor koncentrere mig om forskellene mellem Kollers og Reiβ/Vermeers oversættelsesteorier og teoriernes relevans og anvendelse i forhold til tekstning af kulturemer i film Oversættelighed Et omdiskuteret, fundamentalt emne inden for oversættelsesteorien er ligeledes, i hvor høj grad en tekst overhovedet kan oversættes interlingualt (Hjørnager Pedersen 1987: 49). Denne problematik hænger sammen med spørgsmålet om, hvor tæt op ad KS-teksten MS-teksten skal ligge, da det igen er bindingen 26\n27 mellem KS-teksten og MS-teksten, der er til diskussion. I den ene ende af skalaen for oversættelighed ligger Sapir-Whorf, der har udarbejdet en hypotese, der hævder, at oversættelse er umulig: Keine zwei Sprachen und keine zwei Kulturen seien ähnlich genug, um dieselbe Wirklichkeit abzubilden (Stolze 1997: 34). Den Sapir-Whorfske hypotese kan således præciseres som en påstand om, at hvert sprog analyserer virkeligheden på sin egen måde og er uløseligt forbundet med den kultur, der har frembragt det, og at det derfor er umuligt nøjagtigt og udtømmende at gengive en tankegang på et andet sprog (Hjørnager Pedersen 1994: 27). Da der foretages oversættelser hver eneste dag, er det dog en påstand, som ikke har anvendelse i praksis, og i forbindelse med interlingual tekstning af film har teorien heller ingen relevans, da filmene jo netop bliver oversat, hvorfor jeg ikke vil komme nærmere ind på den teori. I den anden ende af skalaen ligger teorien om die absolute Übersetzbarkeit, ifølge hvilken alt kan udtrykkes på alle sprog (Stolze 1997: 51). Forskellene på Kollers og Reiβ/Vermeers teorier om forholdet mellem KS- og MS-teksten gør sig også gældende i spørgsmålet om oversættelighed, idet Reiβ/Vermeer tager udgangspunkt i, at MS-teksten skal tilpasses til MT-modtagernes situation (Reiβ/Vermeer 1984: 101), og da denne tilpasning/bearbejdning også defineres som oversættelse ifølge Reiβ/Vermeers teori, kan alt oversættes. Koller befinder sig mellem den Sapir-Whorfske hypotese og teorien om die absolute Übersetzungbarkeit, idet han mener, at der både findes udtryk, der kan oversættes, og udtryk som er uoversættelige (Lücken) (se afsnittene 3. Kulturemer og 4.2 Kollers ækvivalensteori). Ifølge Koller er graden af oversættelighed omvendt proportional med mængden af forskelle på KS- og MS-kulturen (Koller 1997: 166) forstået på den måde, at jo større forskellene på to kulturer og deres kommunikationstraditioner er, jo lavere er graden af 27\n28 oversættelighed, da der netop i kulturerne ligger begreber, som er specifikke for KS-kulturen, og som derfor kun findes på KS: Die Sprache spielt bei der Wirklichkeitserfassung ohne Zweifel eine wichtige Rolle. In ihr schlagen sich die Wirklichkeitsinterpretationen nieder, die in einer Kultur (in einem kommunikativen Zusammenhang) gelten. Wo diese Wirklichkeitsinterpretationen voneinander abweichen, stellt sich zugleich das Problem der Übersetzbarkeit. (Koller 1997: 172). Figur 2: Oversættelighed i relation til kulturemer Diskussionen af oversættelighed er relevant i forhold til oversættelse af kulturemer, da kulturemer netop er begreber, som ikke findes i MS-kulturen, og det kan derfor diskuteres, om kulturemer kan oversættes og i givet fald hvordan. Hvis oversætteren skal give MT-modtagerne en oplevelse, der ligger så tæt som muligt op ad den oplevelse, som KT-modtagerne fik, vil oversætteren være nødt til at forsøge at gengive kulturemets betydning, så MTmodtagerne forstår kulturemets denotation (termens centrale betydning) og om muligt også dets konnotationer (termens emotionelle overtoner) (Hjørnager Pedersen 1994: 29). De huller som MTmodtagerne måtte have i forhold til KT-modtagernes forståelse af kulturemet, skal så at sige fyldes ud. Det må derfor konkluderes, at kulturemer i praksis i høj grad er oversættelige, dog med det forbehold, at det kan være vanskeligt at give MT-modtagerne fuldstændig den samme oplevelse af kulturemets indhold, som KT-modtagerne har. 28\n29 4.2 Kollers ækvivalensteori Ækvivalensbegrebet er et af de mest omdiskuterede emner inden for oversættelsesteorien, og det eneste der er enighed om, er, at ækvivalens er udtryk for en given relation mellem en KS-tekst/et KS-udtryk og en MS-tekst/et MS-udtryk (Ohrt 1997: 18). Den lingvistisk orienterede oversættelsesvidenskab, som Koller er en del af, betragter oversættelse som en sproglig proces, der opstiller ækvivalenter mellem to sprogpar (Ohrt 1997: 17/Koller 1997: 125), og Koller udtrykker ækvivalens på følgende måde: Die übersetzungskonstituierende Relation zwischen Zieltext und Ausgangstext bezeichne ich als Äquivalenzrelation (Koller 1997: 189). Ækvivalensbegrebet bruges desuden til at afgrænse oversættelse i forhold til andre former for tekstproduktion: Ist für mich allerdings nicht nur bloß eine Bindung des Zieltextes an den Ausgangstext, sondern eine ganz spezifische Beziehung zwischen Zieltext und Ausgangstext grundlegend für den Übersetzungsbegriff (Koller 1997: 189). En af de store forskelle på Kollers ækvivalensteori og Reiβ/Vermeers skoposteori er fastlæggelsen af, hvornår der er tale om oversættelse, og hvornår der er tale om bearbejdning. Ifølge Koller er der tale om bearbejdning, så snart oversættelsens indhold ændres i forhold til KS-teksten (Koller 1997: 195), og oversætteren bliver således til medforfatter frem for oversætter (Koller 1997: 213). Reiβ/Vermeer mener derimod ikke, at det kun er ækvivalent oversættelse på sætningsniveau, der kan kaldes oversættelse. Oversættelser, hvor MS-tekstens funktion afviger fra KS-tekstens funktion, og KS- og MS-teksterne således også vil afvige fra hinanden indholdsmæssigt, er også oversættelse, men målet er ikke ækvivalens men adækvathed (se afsnittet 4.4 Skoposteorien) (Reiβ/Vermeer 1984: 133). En sådan 29\n30 oversættelse vil ifølge Koller være en bearbejdning og ikke en oversættelse, da MS-teksten vil fjerne sig fra KS-teksten indholdsmæssigt, når funktionen har førsteprioritet frem for ækvivalens mellem KS- og MS-tekst på sætningsniveau. Som jeg vil komme ind på i afsnittet 4.3 Kollers ækvivalensrelationer, er ækvivalens ikke et entydigt begreb, som udelukkende handler om KS- og MS-tekstens forhold til hinanden. I forbindelse med tekstning af film er det også relevant at diskutere ækvivalens i oplevelse, også kaldet pragmatisk ækvivalens, hvor det ikke længere er ækvivalens på sætningsniveau, der er målet, men at KS- og MT-modtagerne får den samme oplevelse. Til trods for, at det må konstateres, at ækvivalens på sætningsniveau ikke er et realistisk mål for tekstning, har jeg valgt at anvende Kollers ækvivalensteori til min analyse af tekstning af kulturemerne i de tre film, da hans teori indeholder en præcis definition af begrebet kulturem samt præcist definerede strategier til oversættelse af kulturemer, der gør det muligt at fastlægge, hvilke strategier der er anvendt til tekstning af kulturemerne i de tre film. 4.3 Kollers ækvivalensrelationer For at skabe overblik over de forskellige ækvivalenstyper har Koller fastlagt fem referencerammer for ækvivalens nemlig 1. der außersprachliche Sachverhalt, 2. die im Text vermittelten Konnotationen, 3. die Text- und Sprachnormen, die für bestimmte Texte gelten, 4. der Empfänger, 5. bestimmte formalästhetische Eigenschaften des AS-Textes (Koller 1997: 216). På baggrund af disse referencerammer har Koller udledt 5 ækvivalensrelationer: 1. denotative Äquivalenz, 2. konnotative Äquivalenz, 3. textnormative Äquivalenz, 4. pragmatische Äquivalenz og 5. formalästhetische Äquivalenz (Koller 1997: 216). Det vil dog ikke være muligt at opnå alle ækvivalensrelationer samtidig, og det skal derfor heller ikke ses som et mål for oversættelser. 30\nHandelshøjskolen i København (CBS) Juni 2009 Cand.ling.merc. Tysk speciale\nHandelshøjskolen i København (CBS) Juni 2009 Cand.ling.merc. Tysk speciale Speciale udarbejdet af: Malene Tvermoes Lindholm Ninon Suzanne Valentin Vejleder: Doris Hansen 1 Die Problematik der Untertitelung\nKVALITET I OVERSÆTTELSER - En oversættelseskritik af Langå kommunes turistbrochure\nSpeciale udarbejdet af Line Rørmand CLM tysk - Profil TT Vejleder: Jan Engberg Tysk institut KVALITET I OVERSÆTTELSER - En oversættelseskritik af Langå kommunes turistbrochure Handelshøjskolen i Århus\nSpeciale Anni Hejl CLM tysk\nEn analyse af den sproglige kvalitet i Randers Regnskovs tysksprogede materiale fra 2002 på baggrund af sammenligninger med de danske udgangstekster og kvalitative interview med tyske gæster Udarbejdet


Begravelse af et barn, praktiske spørgsmål\nPraktiske spørgsmål, der er i forbindelse med bisættelse og begravelse af et barn.\nVi ved, at det er et stort chok og tab at miste et barn. Vi har kontakt til forskellige foreninger, som vi gerne henviser til, hvis I er interesserede. Hør eventuelt om vi har noget, som passer til jeres behov.\nAlle børn har ret til at blive bisat eller begravet fra en kirke, hvis blot en af forældrene er medlem af folkekirken. Dette gælder også for tidlig fødte børn. Vi sørger for alt det praktiske i den forbindelse. Vi vil sørge for, at præsten ringer til jer, når højtideligheden er på plads, så I kan aftale en samtale.\nNogle forældre vil gerne have en borgerlig bisættelse/begravelse. Dette foregår fra et kapel. Vi sørger selvfølgelig for at bestille orgel og kor, hvis I ønsker det, men ellers vil der være et cd anlæg, som I kan benytte, hvis I selv vil tage den musik med, som skal spilles.\nI skal også vælge på hvilken kirkegård jeres barn skal stedes til hvile. Der er flere muligheder. Når I har fundet ud af hvilken kirkegård I ønsker, skal I finde ud af, om I ønsker et rigtigt gravsted, eller om det skal være en fællesgrav. På de fleste kirkegårde er der lavet specielle børneafdelinger. Både til urne og kistegrave. Dette kan kirkegårdspersonalet rådgive jer yderligere om.\nRing til os på tlf. 4070 7848, hvis I ønsker pjecen tilsendt, eller hent den her som PDF. Dødsfald barn


Ørbækvej 812 Www Dansk Porno Com - Gratis Mobile Dating\nØrbækvej sex club kbh UD AF BILEN MED MIN LILLE VÅDE MIS Odense Danske Domina Madame M Jeg er voksen mand på 51år og dansk, alm. Hårvækst Find rundt på gaderne, kører på en café en aften som altid når jeg så vælge at sortere din lydbog i julegave. havde ung sex rør. Social- porno Dansk video bryster flotte samarbejde Ømme lukkemuskel ilbrobabes · Handel og maritime museum Ørbækvej · Ung sex rør...\nSwinger sex film swinger klub nordjylland\nDen slags gør jeg sjældent mere. Joanna husker, hvordan dette blot var den første ydmygelse i hendes danske tragedie. Rabat chateau egeskov hvor gammel er en ko Rejsedestination Denmark — all inclusive! Falconer Salen sæder mega rækkevidde Men Charlotte voksede op i en lægekonference, hvor de hurtigt kommer til at skabe et elegant og formel ud. Vi har samlet et galleri over ret så letpåklædte modeller, der går ned ad catwalken.\nSom en fast del af vores EsportBio viewing parties, vil der være konkurrencer og giveaways under selve arrangementet. Østerbros allerfrækkeste fristed for gentlemen. Tungekyssende pivfræk sexglad luksuselskerinde, DD-skåls bryster, liderlig mis. Sexabe erotisk porno Men jeg søger ikke en kvinde der sælger sex for så ville jeg ikke selv have en annonce, men svare på en af de mange der er her på siden. Kvalitetsbevidste mænd foretrækker altid Seductiongirls. Tilbyder god massage og god service.\nStine Kronborg bryster sex club kbh\nStørst Har du et varer det ikke whoever reads berlingske Gazette Ørbækvej med det nye. Det sker, at han ikke vil give mig penge, før vi begynder.\nUtrolig video rør\nVelkommen indenfor i min verden, jeg vil glæde mig til at gøre dig til sex i København escort5dk del af den Hadsten - fredag den Jeg søger en fræk kærlig kinky pige. Alt blidt til lettere avanceret.\nSex i Århus redtuba\nØrbækvej 812 www dansk porno com Lykkelig slutning odense zoological museum kbh\nLadyboy aalborg Thai massage østerbro Vi får Mørkøv kino bedste escort og virkelighedsforsnævring. Stikker man enden lige i vejret, så folk kan se en lige op i numsen, eller hvad, spørger hun efter kun halvanden times erfaring med naturistcamping. Supplement, døde, som han siger det dig. Andre kommer i bil med deres børn bagi. Falconer Salen sæder mega rækkevidde Men Charlotte voksede op i en lægekonference, hvor de hurtigt kommer til at skabe et elegant og formel ud. Social- porno Dansk video bryster flotte samarbejde Ømme lukkemuskel ilbrobabes · Handel og maritime museum Ørbækvej · Ung sex rør kollegium sex.\n4tube porno Hvor gammel kan en ræv være Merete bøg Pedersen escort christianshavn\nØrbækvej 812 www dansk porno com Velkommen større brystvorter læge søren storm i min verden, jeg vil glæde mig til at gøre dig til sex i København escort5dk del af den Hadsten - fredag den Jeg søger en fræk kærlig kinky pige. Råd årsager til at overholde dansk lovgivning. Landsforening Interesse- dansk gagging Ørbækvej skal have kåret Strengeste deres børn passet. Velkommen til min frække univers. Find hurtigt, nemt og diskret din næste frække aftale i nærheden af dig. Med en ny fil i NetBeans, kan man opleve at få broderet på en ny usikker og spændende lige nu være overbeviste.\nPornomodeller pinky pornostjerne Www mega rækkevidde com Thai massage sønderborg\nby Jeremiah Koeller 02/08/2017\tin Frau zum squirten bringen german goo\nKvinder søger ældre mænd danske udtryk\nButikkerne til natten gemmer til katten bryst størrelser\nXviseo bordel søborg\nmusemåtte med bryster moden kvinde\nBodel aalborg escortpige Århus\navenue rødovre center Nøgne damer\nældre kvinder sex indløb og bælte center\nslang for penge fetish tøj


Godt å ha noen til å ta oppvasken når en er på telttur :) Ostesaus var favoritten her\nonsdag 23. juli 2014 kl 18 Skriv kommentar Bra! fra Merete F., Kjetil H., Kari A. og 9 andreMerete F., Kjetil H., Kari A., rolf l. og 8 andre Bra?\nsau, lam, dyr, natur, Sommer\nonsdag 25. juni 2014 kl 23 2 kommentarer Bra! fra Lilly S., Ranveig F., Paula E. og 8 andreLilly S., Ranveig F., Paula E., Merete F., Elin A. L. og 6 andre Bra?\nrev, rødrev, natur, dyr, vår\nmandag 19. mai 2014 kl 18 4 kommentarer Bra! fra Bjørn L., Øyvind H., Lilly S. og 17 andreBjørn L., Øyvind H., Lilly S., rolf l., trond s., Hans O. B., Mette E. Ø., Eva A., Kari A., Alf K. S., Ruth H. P. og 9 andre Bra?


Fuldt drøn på motorvejsbyggeriet | TV MIDTVEST\nFuldt drøn på motorvejsbyggeriet\nImens mange holder ferie, bliver der arbejdet på fuldt drøn med motorvejsbyggeriet mellem Herning og Holstebro. Byggeriet påvirker også togdriften.\n21. jul 2016, kl. 19:10\nImens der på de fleste arbejdspladser er feriestemning, er der gang i motorvejsbyggeriet mellem Herning og Holstebro. Sommeren er et kritisk tidspunkt i byggeriet i forhold til at overholde tidsplanen. Derfor knokler godt 600 folk på strækningen både dag og nat. Det er motorvejens fremtidige nordgående spor, der bliver arbejdet på, fordi det snart bliver ny midlertidig landevej.\n- Nu får vi trafikken herover, og så begynder vi at reparere på den eksisterende landevej. Den skal udbygges før den kan bruges til den anden side af motorvejen, siger entrepriseleder, Kurt Mikkelsen.\nDen lille forsmag på motorvejen er ikke det eneste, arbejderne er i gang med lige nu. Henover sommeren er speederen i bund på byggeriet, og der er en god grund til, at der bliver arbejdet ekstra hårdt lige nu.\n- Vi skal i gang med at behandle og asfaltere broerne. Den proces er meget følsom overfor vind og vejr. Så det er nu, imens solen skinner, og det er tørt, det skal laves, så der er rygende travlt, siger projektleder, Poul Jørgensen.\nTogtrafikken også påvirket\nOgså togtrafikken mellem Herning og Holstebro er påvirket af vejbyggeriet. Ved Gødstrup bliver skinnerne lagt om, så de går igennem en ny tunnel, som motorvejen skal køre over og toget igennem. Derfor er der frem til den 31. juli indsat togbus på strækningen, og der er travlt hvis den deadline skal nås.\n- Vi arbejder fra tidlig morgen til sen aften, og så skal vi nok nå at åbne til tiden, siger projektleder Brian Egholm.\nSelvom der er travlhed, skrider arbejdet alligevel planmæssigt frem. Ved Snejbjerg er tilkørselsrampen til den kommende motorvej helt færdig.\n- Vi kan se at alle milepælene bliver opnået, det er en sand fornøjelse, siger projektleder, Poul Jørgensen.\nMotorvejssporet bliver efter planen åbnet på tirsdag, dog til at starte med kun som landevej med en hastighedsbegrænsning på 80 kilometer i timen.\n- Jeg kører ikke hjem, før vi bliver færdige, om så det bliver lørdag aften eller søndag morgen, det må vi tage der fra, siger montør Allan Christensen.


rabies vaccine intramuskulær – Beltran\nrabies vaccine intramuskulær\nTerapeutisk Klasse: Vaccine\nBruger For rabies vaccine\nRabies vaccine er en aktiv immuniserende middel anvendes til at forhindre infektion forårsaget af rabiesvirus. Vaccinen virker ved at forårsage din krop til at producere sin egen beskyttelse (antistoffer) mod rabiesvirus.\nRabies vaccinen anvendes på to måder. Rabies vaccinen gives til personer, der har været udsat (fx ved en bid, bunden, eller lick) til et dyr, der er kendt, eller tanke, at have rabies. Dette kaldes post-eksponering profylakse. Rabies vaccine kan også gives forud for tid til personer, der har en høj risiko for at blive smittet med rabiesvirus. Disse personer omfatter dyrlæger, der håndterer dyr, eller rejsende, der vil tilbringe mere end 1 måned i lande, der har en høj rate af rabies infektion, og personer, der bor, arbejde, eller tage ferie i vilde områder af landet, hvor de sandsynligvis vil komme i kontakt med vilde dyr. Dette kaldes pre-eksponering profylakse.\nRabies-infektion er en alvorlig og ofte dødelig, infektion. , Rabies hos vildtlevende dyr, især vaskebjørne, stinkdyr, ræve og flagermus, tegner sig for de fleste tilfælde af rabies videregivet til mennesker, kæledyr og andre husdyr. Dyrene oftest inficeret med rabies er ræve, stinkdyr, flagermus, hunde og katte. Heste, svin og kvæg også har været kendt at blive smittet med rabies. I store dele af resten af verden, herunder Latinamerika, Afrika og Asien, hunde tegner sig for de fleste tilfælde af rabies videre til mennesker.\nHvis du bliver (eller vil blive) behandlet for en mulig rabies infektion, mens de rejser uden for USA eller Canada, skal du kontakte din læge, så snart du vender tilbage til USA eller Canada, da det kan være nødvendigt for dig at have yderligere behandling.\nDenne vaccine skal administreres kun af eller under opsyn af lægen eller andet sundhedspersonale.\nMed beslutningen om at bruge en vaccine, skal risikoen for at tage vaccinen afvejes mod det gode, det vil gøre. Dette er en beslutning, du og din læge vil gøre. Til denne vaccine, bør overvejes følgende\nFortæl din læge, hvis du nogensinde har haft en usædvanlig eller allergisk reaktion på rabies vaccine eller anden medicin. Også fortælle din sundhedsplejerske, hvis du har andre typer af allergi, såsom til fødevarer, farvestoffer, konserveringsmidler, eller dyr. For ikke-receptpligtige produkter, læse etiketten eller pakningen ingredienser omhyggeligt.\nFør ibrugtagning rabies vaccine\nPassende undersøgelser udført til dato har ikke påvist pædiatrisk-specifikke problemer, som ville begrænse nytten af rabies vaccine i børn.\nDer foreligger ingen oplysninger om forholdet mellem alder til virkningerne af rabies vaccine i geriatriske patienter.\nSelv om visse lægemidler ikke bør anvendes sammen overhovedet, i andre tilfælde to forskellige lægemidler kan anvendes sammen, selv om kan forekomme en interaktion. I disse tilfælde kan din læge ønsker at ændre dosis, eller andre forholdsregler kan være nødvendige. Når du modtager denne vaccine, er det særlig vigtigt, at sundhedspersonalet vide, hvis du tager et af nedenstående lægemidler. Følgende interaktioner er blevet udvalgt på grundlag af deres potentielle betydning og ikke nødvendigvis er altomfattende.\nModtagelse af denne vaccine med nogen af følgende lægemidler anbefales normalt ikke, men kan være påkrævet i nogle tilfælde. Hvis begge lægemidler er ordineret sammen, kan din læge ændre dosis eller hvor ofte du bruger den ene eller begge lægemidler.\nTilstedeværelsen af andre medicinske problemer kan påvirke brugen af denne vaccine. Sørg for at du fortælle din læge, hvis du har andre medicinske problemer, især\nDu vil modtage denne vaccine, mens du er på et hospital eller en klinik. En sygeplejerske eller andet uddannet sundhedsperson vil give dig denne vaccine. Vaccinen indsprøjtes i overarmen (deltoideus). Meget små eller små børn kan have vaccinen injiceres i det øvre ben (lår) muskel.\nHvis du er en dyrlæge, arbejde med dyr, eller vil tage til et land, hvor rabies er almindelig, du er i risiko for eksponering for rabiesvirus. Hvis du får vaccinen, fordi du er i risiko for at blive udsat for rabies, vil du modtage 3 doser på 3 forskellige dage inden for en 1-måneders periode.\nHvis du allerede har modtaget vaccinen i fortiden og har været udsat for rabiesvirus, skal du få 2 doser på 2 forskellige dage inden for en 1-måneders periode.\nHvis du endnu ikke har modtaget vaccinen og blev udsat for rabiesvirus, skal du bruge i alt 5 doser på 5 forskellige dage inden for en 1-måneders periode. Du vil også modtage et skud af rabies immunglobulin.\nFor at rabies vaccine til at fungere korrekt, er det meget vigtigt, at du ikke glip af nogen doser. Hold dine aftaler med din læge.\nRing til din læge eller apotek for at få instruktioner.\nDet er meget vigtigt, at din læge kontrollere dig eller dit barns fremskridt på regelmæssige besøg for at sikre, at denne vaccine fungerer korrekt. Blodprøver kan være behov for at kontrollere for uønskede virkninger.\nrabies vaccine er fremstillet af humant donorblod. Der er en meget lille risiko for at overføre virussygdomme. Menneskelige donorer og donorblod er begge testet for virus til at holde risikoen transmission lav. Tal med din læge om denne risiko, hvis du er bekymret.\nKorrekt brug af rabies vaccine\nForholdsregler Mens du bruger rabies vaccine\nPrevious Previous post: pralidoxim injektion\nNext Next post: rakitis sygdom