Vejledning om skydebaner - retsinformation.dk\nVEJ nr 14001 af 31/03/1995 Gældende\nVEJ nr 14005 af 31/12/1979\n1.1 Baggrund for den ny skydebanevejledning\n1.3 Brugerne og deres anvendelse af skydebaner\n2. Skydebaner i den fysiske planlægning\n2.2 Principper for forebyggelse af støjulemper i den fysiske\n2.3 Ramsar- og fuglebeskyttelsesområder\n3. Skydebaner og miljøbeskyttelsesloven\n3.1 Det lovmæssige grundlag\n3.2 Generelle forhold ved ansøgning om miljøgodkendelse\n3.3 Rammegodkendelse for skydebaner\n3.4 Tilsyn med skydebaner\n4. Vurdering og behandling af ansøgninger om godkendelse\n4.1 Generelle retningslinier\n4.2 Specielle forhold\nStøjbelastning af enkeltliggende boliger\nEjere, der bor ved skydebanen\nBoliger for ansatte hos ejeren af skydebanearealet\nInternationalt relaterede opgaver\n4.3 Vurdering af nye skydebaner\n4.4 Vurdering af eksisterende skydebaner\n4.5 Ændringer eller udvidelser af eksisterende, godkendte\n4.6 Tidsprioritering for gennemførelse af støjdæmpende\n5. Vejledende retningslinier for støjniveau og tilladt skydetid\n6. Øvrige miljømæssige og sikkerhedsmæssige forhold\n6.3 Sikkerhedsmæssige forhold\nBilag 1 Beregning og måling af støj fra skydebaner\nB.1.1 Fordele og ulemper ved hhv. beregning og måling af støj fra\nB.1.2 Hvor skal man beregne/måle?\nBilag 2 Skydebanetyper\nBilag 3 Støjbegrænsende foranstaltninger og indgreb\nB.3.2 Støjskærme, jordvolde m.m.\nB.3.3 Skov og anden beplantning\nB.3.4 Våben og ammunition\nB.3.5 Bestemmelse af støjdæmpende foranstaltningers virkning\nB.3.6 Simulatorstøttet undervisning\nBilag 4 Fordeling af Forsvarets og Hjemmeværnets skydebaner i henhold til den i kapitel 4.6 anførte tidsprioritering for gennemførelse af støjdæmpende foranstaltninger\nBilag 5 Fordeling af skydebaner efter type og amt\nMiljøstyrelsen udsendte i 1979 vejledning nr. 2/1979: »Støj fra skydebaner«.\nDenne vejledning byggede på, at der i forbindelse med sagsbehandlingen ved godkendelse af nye skydebaner eller klager over eksisterende skydebaner blev foretaget målinger til bestemmelse af støjbelastningen omkring en skydebane.\nDet har vist sig at være en meget tids- og omkostningskrævende opgave at gennemføre støjmålinger efter vejledningens retningslinjer, fordi vinden skal blæse fra bestemte retninger og med bestemte hastigheder, alt afhængig af hvor målepunktet er placeret i forhold til skydebanen. Det er nødvendigt at operere med en ret snæver meteorologisk ramme, fordi de meteorologiske forhold øver en væsentlig indflydelse på lydudbredelsen over de store afstande, der ofte er inde i billedet i forbindelse med skydebaner. Det tidsmæssige aspekt har bevirket, at man ofte kun har kunnet udføre en enkelt måleserie i hvert målepunkt, hvorved måleresultatet, dvs. støjbelastningen, er behæftet med stor ubestemthed.\nDet norske konsulentfirma Kilde Akustikk A/S i Voss udviklede i begyndelsen af 1980'erne med støtte fra Nordisk Støjgruppe under Nordisk Ministerråd en metode til beregning af støj fra skydebaner, der bl.a. også gør det muligt at forudberegne virkningen af støjdæmpende foranstaltninger, så man herigennem kan få sikkerhed for virkningen af disse, inden man påbegynder dyre og arbejdskrævende anlæg. Nordisk Ministerråds Embedsmandskomite for Miljøspørgsmål besluttede i januar 1984, at metoden skulle lægges til grund for beregning af støj fra skydebaner i de nordiske lande.\nEt hovedformål med revision af 1979-vejledningen er derfor formelt at acceptere indførelsen af denne fælles nordiske beregningsmetode i Danmark.\nDen fælles nordiske beregningsmetode er optrykt i en særskilt vejledning: Vejledning nr. 2/1995: »Beregning og måling af støj fra skydebaner«, hvori der også er henvist til øvrige ækvivalerende, godkendte beregningsmetoder, der giver samme resultat.\nStøjbelastningen omkring skydebaner bør fremover som altovervejende hovedregel bestemmes ved beregninger. I ganske særlige tilfælde kan det dog være nødvendigt at vælge støjmålinger som middel til bestemmelse af støjbelastningen (jf. bilag 1). Vejledning nr. 2/1995 omfatter derfor tillige retningslinjer for foretagelse af støjmålinger med passende lille ubestemthed.\nEt andet formål med en revision af den tidligere skydebanevejledning, har været generelt at ajourføre vurderingsgrundlaget for bedømmelsen af støj fra skydebaner.\nGenevirkning fra støj\nUndersøgelser af folks følsomhed overfor støj har vist en sammenhæng mellem støjbelastningens størrelse, skydetidens varighed, placering på døgnet og i ugen samt viden om at skydning foregår.\nGenerelt er 35-55% af de, der er udsat for skudstøj på 75 dB(A),-Impulse(* 1) generet af støjen. Herfra falder andelen af generede, når støjniveauet falder.(* 2)\nI de perioder på døgnet og i ugen, hvor der er mulighed for udendørs fritidsaktiviteter, opleves et givet støjniveau mere generende. I vejledningen er der derfor opstillet klarere retningslinier for skydebanernes anvendelsestid om aftenen og i week-ends.\nAndre undersøgelser har vist, at der kan være en tendens til en mindre tolerance overfor støj i tæt bebyggede områder.\nEndeligt har viden om, hvornår skydning kan forventes, betydning for de støjramtes accept af generne. Der er derfor nu fastsat retningslinier for, hvordan og hvornår aktiviteter på skydebanen skal meddeles offentligheden.\nErfaring fra klagesager\nMed henblik på at kunne medvirke til en klarere og mindre tidskrævende sagsbehandling af skydebanesager, har Miljøstyrelsen endvidere ønsket at indarbejde de erfaringer, der siden 1979 er blevet opsamlet ved administrationen på dette område hos kommuner og amter samt i Miljøstyrelsen.\nEn gennemgang af de til Miljøstyrelsen indkomne skydebanesager fra perioden 1988-1992 har vist, at der er behov for en præcisering af den tidligere vejlednings angivelser af sammenhængen mellem tilladt skydeaktivitet og støjniveau.\nForebyggelse af problemer ved nye skydebaner\nStøjulemper fra skydebaner skal først og fremmest forebygges ved i den fysiske planlægning at holde stor afstand mellem skydebaner (såvel nye som eksisterende) og boliger, sommerhuse, sygehuse og anden, såkaldt støjfølsom arealanvendelse. Det er således nødvendigt, at der tages hensyn til dette ved placeringen af nye skydebaner og ved placeringen af nye boliger m.v. nær eksisterende skydebaner. Der bør derfor tidligst muligt i planlægningen foretages en konkret vurdering af støjbelastningen i skydebanens omgivelser ved hjælp af den fælles nordiske beregningsmetode eller en godkendt ækvivalerende beregningsmetode som angivet i vejledning nr. 2/1995, evt. i en forenklet form. Vejledningen omtaler på denne baggrund også planlægningssystemet og berører afvejningen af skydebaners placering mod andre interesser, f.eks. rekreative og fredningsmæssige hensyn.\nVed en skydebane forstås(* 3) i denne vejledning et landareal, der regelmæssigt benyttes til skydning med håndvåben med skarp ammunition.\nVed regelmæssigt forstås, at det samme areal benyttes mere end 5 dage om året.\nBeregningsmetoden og målemetoden, der er omtalt i vejledning nr.2/1995, tager alene sigte på en vurdering af støjen fra faste baneanlæg ved brug af forskellige håndvåben. I bilag 2 er angivet eksempler på, hvad der forstås ved faste baneanlæg.\nEnkeltstående eller midlertidige arrangementer\nHerudover kan der forekomme arrangementer, der må betegnes som enkeltstående og af midlertidig karakter, hvilket er ensbetydende med, at der ikke foreligger en godkendelsespligt i henhold til miljøbeskyttelseslovens § 33. De ovenfor angivne retningslinier (afstand, antal personer, skydetidspunkt) kan i disse tilfælde fraviges efter forudgående aftale med tilsynsmyndigheden.\nMiljømæssig regulering af disse sjældent benyttede skydepladser eller arrangementer sker i øvrigt efter miljøbeskyttelseslovens § 42. Af hensyn til de omboende bør der foretages forudgående annoncering af de planlagte aktiviteter.\nIndendørs skydebaner skal ikke godkendes efter Miljøbeskyttelseslovens bestemmelser, men skal forud for etablering anmeldes til kommunalbestyrelsen efter bestemmelserne i Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 367 af 10. maj 1992, kapitel 1.\nJagt skal heller ikke godkendes efter Miljøbeskyttelseslovens bestemmelser.\nDet er i Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 3/1993: »Godkendelse af listevirksomheder« angivet, at der i forbindelse med udarbejdelsen af Miljøstyrelsens vejledning om skydebaner vil blive taget nærmere stilling til retningslinier for godkendelse af de militære øvelsesterræner. Disse inddeles efter Forsvarets terminologi i type 1-, type 2- og type 3-områder.\nVurdering af støj herunder fastlæggelse af vejledende støjgrænser for øvelsespladser (type 1 - der typisk ligger i umiddelbart nærhed af en kaserne) og skyde- og øvelsesterræner (type 2 og 3 henholdsvis mindre og større terræner) skal således ikke ske på baggrund af nærværende vejledning, men efter Miljøstyrelsens kommende vejledning om Miljøgodkendelese af Forsvarets øvelsespladser samt skyde- og øvelsesterræner.\nSkydebaner (defineret som anført ovenfor og eksemplificeret i bilag 2) beliggende i skyde- og øvelses-terrænner (type 2 og 3) vil blive behandlet i ovennævnte publikation om skyde- og øvelsesterrænner.\nDet forudsættes dog, at disse skydebaner ikke må stille de omboende ringere end ved en regulering af støjen fra skydebanen som en selvstændig aktivitet.\nSkydebaner anvendes af Forsvaret, herunder Hjemmeværnet, civile skytteforeninger og jægere samt politiet.\nFor Forsvarets skydeaktiviteter, der fortrinsvis består i uddannelse af de værnepligtige, gælder, at de hovedsageligt afvikles indenfor normal arbejdstid, idet der dog periodevis i forbindelse med øvelser o.l. også foregår skydning koncentreret i enkelte weekender.\nForsvaret har endvidere et behov for uddannelse i mørkeskydning, hvilket især i sommerperioden, hvor det først sent bliver tilstrækkeligt mørkt, kan skabe konflikter i forhold til de omboendes ønsker om at kunne sove uforstyrret.\nFor Hjemmeværnets skydeaktiviteter, der fortrinsvis består i uddannelse af frivilligt hjemmeværnspersonel, gælder, at de hovedsageligt afvikles udenfor normal arbejdstid, idet dog de fleste aktiviteter foregår i weekenderne.\nHjemmeværnet har også behov for uddannelse i mørkeskydning, hvilket fortrinsvis gennemføres på hverdagsaftener, men dog også kan forekomme i weekender.\nSkytteforeningerne i Danmark har siden 1861 og jagtforeningerne siden 1884 en tradition for anvendelse af skydebaner som ramme for det frivillige foreningsarbejde. Aktiviteten udøves gennem mere end 1.500 foreninger og med tilslutning fra over 150.000 medlemmer.\nHjemmeværnet og de civile skytter benytter ofte de samme skydebaneanlæg som forsvaret, dog primært udenfor normal arbejdstid, hvilket især i sommerperioden kan skabe konflikter med de omboende.\nDette gælder særligt på lørdage samt søn- og helligdage, hvor skytterne ønsker at udnytte fritiden til skydeaktiviteter, herunder specielt konkurrencer og skydestævner, mens de omboende ønsker at kunne slappe af i fred og ro. Derfor er der foretaget en særskilt vurdering af den tilladte skydetid for disse dage, jf. kapitel 5.\nPolitiets skydeaktiviteter består dels i nyuddannelse, dels i vedligeholdelse af politipersonalets skydefærdighed. Skydningen vil fortrinsvis finde sted på hverdage indenfor normal arbejdstid, men politiet har også behov for uddannelse i mørkeskydning. Da politiets skydeaktiviteter foregår hele året, og i enkelte tilfælde uden for normal arbejstid, herunder i week-enderne, kan der opstå gener for omboende.\n2 Skydebaner i den fysiske planlægning\nLokalisering af nye anlæg\nStøjende anlæg i det åbne land, som skydebaner og motorbaner m.v., etableres i et samspil mellem den fysiske planlægning og miljølovsadministrationen. Nye anlægs lokalisering fastlægges gennem den fysiske planlægning ud fra en sammenfattende vurdering af areal- og naturressourceinteresserne m.v. samt en hensyntagen til såvel de omkringboende som anlæggenes brugere. Gennem miljøbeskyttelsesloven sikres det, at støjen fra anlæggene ikke overstiger de grænser, der er indgået i forudsætningerne for planlægningen. Nedenfor er dette samspil uddybet nærmere.\nMiljøstyrelsen har i øvrigt udsendt en vejledning om miljøhensyn i planlægningen, (Håndbog om miljø og planlægning). Denne vejledning indeholder en række anbefalinger vedrørende dels varetagelsen af miljøhensyn i den fysiske planlægning, dels de planlægningsmæssige konsekvenser af miljøafgørelser (udlægning af konsekvensområder).\nPlanlægningssystemet bygger på et rammestyringsprincip med tre niveauer - landsplanlægning, region-planlægning samt kommune- og lokalplanlægning. Planerne må ikke stride mod den overordnede planlægning. Såfremt denne ændres, må den øvrige planlægning efterfølgende indrettes herefter.\nDen nærmere placering af skydebaner fastsættes i kommuneplanen, men det må anbefales, at antal og placering behandles generelt i regionplanen.\nSpørgsmål om lokalplanpligt må i hvert enkelt tilfælde vurderes konkret ud fra anlæggets størrelse, forhold og påvirkning af omgivelserne, jf. planlovens § 13, stk.2.\nEfter hidtidig praksis har anlæg af nye skydebaner som regel været lokalplanpligtige.\n2.2 Principper for forebyggelse af støjulemper i den fysiske planlægning\nRetningslinier om støj i planlægningen\nDet betyder, at der i region- og kommuneplaner bør udlægges såkaldte støjkonsekvensområder(* 4) omkring eksisterende og planlagte skydebaner til sikring af, at områderne ikke udlægges til støjfølsomme formål.\nRetningslinierne i regionplanerne skal sikre, at nye kommune- og lokalplaner for støjfølsom arealanvendelse i landzone overholder et støj- og vibrationsniveau svarende til de i vejledningen nævnte.\nSådanne retningslinier i den overordnede planlægning vil derefter udgøre det planlægnings- og administrationsgrundlag, der lægges til grund ved behandlingen af sager om etablering af støjfølsom anvendelse inden for de udlagte støjkonsekvensområder.\nLokalplaner kan ikke vedtages endeligt, hvis de strider mod region- og kommuneplanerne. Herved sikres det, at regionplanretningslinierne om støjbeskyttelse bliver lagt til grund for arealudlæg til nye skydebaner (inkl. støjkonsekvensområde) og til nye boligområder eller anden støjfølsom bebyggelse grænsende op til en eksisterende skydebane og dennes støjkonsekvensområde.\nI beskyttede naturområder som Ramsar- og fuglebeskyttelsesområder kan anlæg af skydebaner medføre væsentlige forstyrrelser af sjældne og truede fuglearter. For eksisterende skydebaner beliggende indenfor disse områder skal der derfor tages særlige hensyn i forbindelse med ændringer af tilladelser til skydeaktivitet og støjniveau.\n3 Skydebaner og miljøbeskyttelsesloven\nGrundlaget for behandling af godkendelses-, tilsyns- og klagesager vedrørende skydebaner er miljøbeskyttelsesloven, lov nr. 358, af 6. juni 1991 og senere lovbekendtgørelser. Der henvises især til lovens kapitel 5 om forurenende virksomhed, kapitel 9 om tilsyn og kapitel 11 om klage og søgsmål.\nSpecielt om godkendelsesproceduren findes der detaljerede regler i Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 794 af 9. december 1991 om godkendelse af listevirksomheder, og den tilhørende vejledning nr. 3/1993: »Godkendelse af listevirksomheder«. Skydebaner er optaget i bilaget (punkt J.5) til ovennævnte bekendtgørelse.\nI følge miljøbeskyttelseslovens § 33 må skydebaner ikke anlægges eller påbegyndes, før der er meddelt godkendelse heraf fra kommunalbestyrelsen. Skydebanen må heller ikke udvides eller ændres bygningsmæssigt eller driftsmæssigt på en måde, der medfører forøget forurening (herunder støj), før udvidelsen eller ændringen er godkendt af kommunalbestyrelsen.\nKommunalbestyrelsen kan dog tillade (men på bygherrens ansvar), at bygge- og anlægsarbejder i forbindelse med skydebanen påbegyndes, før der er givet godkendelse, hvis de anlægges i overensstemmelse med en godkendt lokalplan eller byplanvedtægt.\nTo typer af godkendelser\nOpmærksomheden henledes på, at miljøbeskyttelsesloven sondrer mellem to typer af godkendelser, efter hhv. § 33 og efter § 36 (rammegodkendelse). Godkendelsespligten ved ændringer eller udvidelser af bestående skydebaner kan i et vist omfang erstattes af et krav om anmeldelse, såfremt skydebanen har en rammegodkendelse. De særlige retningslinier for en rammegodkendelse efter § 36 er nærmere omtalt i kapitel 3.3.\nBestående skydebaner, der endnu ikke er godkendt, reguleres i øvrigt af miljøbeskyttelseslovens § 41 gennem påbud eller forbud.\nBestående skydebaner skal søge godkendelse\nI følge Miljøministeriets bekendtgørelse om indkaldelse af ansøgninger om godkendelse fra bestående listevirksomheder (nr. 532 af 20. juni 1992) skal bestående skydebaner, der ikke har en samlet godkendelse, inden 1. januar 1995 indsende ansøgning om godkendelse til kommunalbestyrelsen, ledsaget af oplysninger med fornøden dokumentation (jf. kapitel 3.2).\nKommunalbestyrelsen foretager herefter på baggrund af ansøgningen og de ledsagende oplysninger en samlet vurdering af skydebanens drifts- og forureningsforhold. Med hensyn til de overordnede retningslinier for godkendelsesproceduren henvises der til Miljøstyrelsens vejledning nr. 3/1993 om godkendelse af listevirksomheder. Den konkrete miljømæssige vurdering bør ske efter denne vejlednings kapitel 4 og 5.\n3.2 Generelle forhold ved ansøgning om godkendelse\nI følge Miljøministeriets bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomhed (nr. 794 af 9. december 1991, § 6 og bilag 2) og Miljøstyrelsens vejledning om godkendelser nr. 3/1993 skal ansøgningen indeholde en række nærmere angivne oplysninger, herunder dokumentation for den miljømæssige påvirkning af de ydre omgivelser.\nBelysning af støjen gennem beregning\nFor skydebaner omfattet af nærværende vejlednings retningslinier om godkendelse m.v. skal der som grundlag for den støjmæssige vurdering af skydebanen af ansøgeren foretages en belysning af støjforholdene ved den omkringliggende støjfølsomme bebyggelse i form af en beregning af støjbelastningen, jf. Miljøstyrelsens vejledning nr. 2/1995.\nI ansøgningen skal ansøgeren endvidere redegøre for mulighederne for anvendelse af den mindst forurenende teknologi, jf. bilag 3, hvor der er angivet eksempler på anvendelse af de bedst mulige miljøbeskyttende foranstaltninger.\nØvrige miljømæssige problemer\nSelv om støjproblemerne ofte er de alvorligste ved en skydebane, skal dokumentationen også belyse, hvorledes de øvrige miljømæssige problemer (som f.eks. affald i form af patroner, lerduerester o.l.) tænkes løst.\nStøjen skal ved godkendelse af nye hhv. af bestående skydebaner eller af udvidelser af eksisterende skydebaner vurderes og synliggøres i form af optegning af et støjkonsekvensområde, baseret på beregninger i mindst 8 retninger omkring skydebanen, hvis ydre grænse afspejler skudstøj på 60 dB(A) for skydebaner med skydning før kl. 22 hhv. kl. 21, og på 55 dB(A) for skydebaner med skydning efter kl. 22 hhv. kl. 21, og med angivelse af konturerne for skudstøjen i 5 dB-intervaller over denne grænse op til støjniveauet for den mest støjbelastede bolig.\nDette støjkonsekvensområde bør herefter indgå i kommune- og regionplanlægningen for at modvirke fremtidige konflikter mellem skydebanen og fremtidig støjfølsom bebyggelse omkring skydebanen.\nGodkendelsen kan meddeles som en rammegodkendelse, såfremt skydebanen ansøger herom, hvilket kan give skydebanen et større råderum end det, der gives ved de traditionelle godkendelser.\nDe nærmere forhold omkring rammegodkendelser findes beskrevet i Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 794 af 9. december 1991 (kapitel 7) og i Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 3/1993: »Godkendelse af listevirksomheder« (kapitel 9).\nDe betingelser, der ud over de almindelige betingelser, der gælder ved ansøgning om godkendelse mht. oplysninger og dokumentation, specielt gælder for at få en rammegodkendelse, er bl.a. følgende:\n* at skydebanen konkret ansøger om en rammegodkendelse,\n* at skydebanen dokumenterer vilje og evne til en miljøansvarlig adfærd evt. i form af et egenkontrolprogram og journaloptegnelser af drifts- og vedligeholdelsesparametre eller et miljøstyringssystem, som f.eks. i EU's forordning for miljøstyring og miljørevision, BS 7750 eller tilsvarende.\nEn rammegodkendelse skal indeholde en særlig beskrivelse af de aktiviteter, som godkendelsens rammevilkår gælder for, herunder allerede planlagte udvidelser eller ændringer, og skal for forureningen angive operationelle grænser, som skydebanen kan bevæge sig inden for, eksempelvis i forbindelse med gennemførelsen af senere udvidelser eller ændringer, samt til en vis grad i forbindelse med den daglige drift.\nSkydebanen kan på denne baggrund f.eks. ændre på de anvendte våbenklasser eller sammensætningen af anvendte våbentyper under forudsætning af at vilkårene for støjbelastningen i omgivelserne fortsat kan overholdes (jf. Miljøstyrelsens vejledning nr. 2/1995 om beregning og måling af støj fra skydebaner).\nUdvidelse eller ændring\nHvis en skydebane, der har ansøgt om og fået en rammegodkendelse, ønsker at foretage en udvidelse eller en ændring af skydebanen eller dens aktiviteter, skal der forinden fremsendes en anmeldelse til kommunen, hvori det dokumenteres, at udvidelsen/ændringen vedrører en aktivitet, der er omfattet af rammegodkendelsen, og at udvidelsen/ændringen kan holdes inden for de grænser for forureningen, der er fastsat heri, samt er i overensstemmelse med de nedenfor anførte retningslinier. Ved udformning af en rammegodkendelse kan det således anbefales, at de i kapitel 4.5 anførte retningslinier medtages blandt godkendelsens vilkår.\nKommunen skal inden 4 uger fra modtagelsen af en anmeldelse vurdere, om det anmeldte kan udføres inden for de fastsatte rammer, eller om det kræver særskilt godkendelse. Kommunen skal herudover skriftligt underrette skydebanens ejere/brugere om, hvorvidt det anmeldte projekt kan gennemføres indenfor godkendelsens rammer.\nProjektet må dog ikke gennemføres, før kommunens svar foreligger.\nUd fra intentionerne i miljøbeskyttelsesloven om anvendelse af den mindst forurenende teknologi bør rammegodkendelsen medtage et generelt vilkår om, at det ved en anmeldelse af udvidelser eller ændringer skal dokumenteres, at disse bygger på anvendelsen af den på det tidspunkt eksisterende, mindst forurenende teknologi.\nDet fremgår af Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 794 af 9. december 1991 om godkendelse af listevirksomheder, at kommunalbestyrelsen er tilsynsmyndighed for bl.a. skydebaner og i den forbindelse fører tilsyn med\n* at miljøbeskyttelsesloven og de regler, der er fastsat med hjemmel i loven, herunder denne vejlednings bestemmelser, overholdes,\n* at påbud og forbud efterkommes og\n* at vilkår i godkendelser og tilladelser overholdes.\nI henhold til lovens § 72 skal den ansvarlige for skydebanen efter anmodning fra tilsynsmyndigheden give alle oplysninger, herunder om økonomiske og regnskabsmæssige forhold, der har betydning for vurderingen af forureningen fra skydebanen og for eventuelle afhjælpende og forebyggende foranstaltninger.\nI forbindelse hermed kan kommunalbestyrelsen bl.a. påbyde den ansvarlige for egen regning\n* at klarlægge årsagerne til eller virkningerne af en stedfunden forurening eksempelvis fastlæggelse af støjbelastningen ved anvendelse af en ny våbentype jf. bilag 1\n* at klarlægge, hvordan følgerne af forurening afhjælpes eller forebygges.\n4 Vurdering og behandling af ansøgninger om godkendelse\nStøjberegning som udgangspunkt\nMed udgangspunkt i den i afsnit 3.2. omtalte beregning (i helt specielle tilfælde en måling) af støjen ved den mest støjbelastede bolig (eller anden støjfølsom bebyggelse) fra den eller de våbenklasser, der ønskes benyttet, eller som faktisk benyttes på banen, skal miljømyndigheden vurdere, om den ansøgte eller faktiske anvendelsestid for skydebanen er i overensstemmelse med den tilladte skydetid for henholdsvis eksisterende og nye skydebaneanlæg, jf. kapitel 5.\nAfgørelser om godkendelse udformes i overensstemmelse med godkendelsesbekendtgørelsens regler herom. Dette indebærer bl.a., at afgørelsen skal indeholde en vurdering af lokaliseringen af skydebanen (jf. Miljøbeskyttelsesloven § 4), en redegørelse for og en vurdering af de i bekendtgørelsen krævede oplysninger samt angivelse af de omstændigheder, der er lagt til grund ved godkendelsen, herunder en vurdering af skydebanens muligheder for at anvende den mindst forurenende teknologi.\nSom vilkår i godkendelsen fastsætter kommunen en tilladt støjbelastning og skydetid i overensstemmelse med retningslinierne angivet i kapitel 5, samt en bestemmelse om, at brugeren af skydebanen sæsonvis skal meddele kommunen, på hvilke dage og tidspunkter, der påregnes skydning i den kommende sæson (halvår eller sommer/vintersæson).\nÆndringer i sæsonplan\nÆndringer i sæsonplanen kan ske forudsat, at ændringen og begrundelsen herfor meddeles til tilsynsmyndigheden senest 4 uger forud for ændringen og ved at ændringen senest 14 dage før offentliggøres for de omboende, f.eks. ved opslag, dog for større anlæg ved annoncering i den lokale presse.\nSkydeafstande og våbentyper med forskelligt støjniveau\nSåfremt der på en skydebane skydes fra flere afstande (standpladslinier), vurderes hver skydeafstand for sig (f.eks. 200 m bane med 100 m standpladslinie). Hvis behovet for anvendelse af de forskellige skydeafstande er forskelligt, kan der meddeles forskellig anvendelsestid for de enkelte afstande afhængig af deres støjbelastning. Tidspunktet for skydning fra den afstand, der giver anledning til den største støjbelastning, og dermed den korteste acceptable skydetid skal da lægges indenfor det (større) tidsrum, der fastlægges for skydning fra de mindst støjende afstande. Et tilsvarende princip anvendes ved skydning med våbentyper, der giver anledning til et så forskelligt støjniveau, at de må tildeles forskellig skydetid.\nSåfremt en skydebane eksempelvis ønskes benyttet fra afstandene 100 m og 200 m, og støjbelastningen ved skydning fra 200 m er 77 dB og fra 100 m 70 dB, kan der meddeles skydetid for de enkelte afstande, jf. eksemplerne i kapitel 5, for henholdsvis 77 dB og 70 dB. 100 m banen kan f.eks. benyttes 4 aftener (mandag til fredag) pr. uge, mens 200 m banen kan benyttes 1 aften pr. uge. Denne ene aften skal falde på en af de samme aftener, som der skydes på 100 m banen. Der skal med andre ord være 1 af de 5 hverdagsaftener, hvor der slet ikke skydes.\nFor skydebaner med blændere må der tillige foretages en vurdering af den i forhold til skyderetningen bagudrettede reflekterede støj og behovet for reduktion af denne støj f.eks. ved beklædning af blænderne med lydabsorberende materiale. Denne støj kan ikke beregnes tilstrækkelig nøjagtigt med den i vejledning nr. 2/1995 angivne beregningsmetode, men Forsvaret gennemfører inden udgangen af 1994 en række forsøg med blænderes dæmpningsvirkning, som forventes at kunne danne grundlag for en nærmere vurdering. Det er dog væsentligt for virkningen af det lydabsorberende materiale, at dette er friholdt for støv og andre belægninger.\nHøjden af de støjvolde eller støjskærme, der indgår i miljømyndighedernes vurdering af støjbelastningen hos de omboende, bør i vilkårene fastlægges ved topkoteangivelse for at undgå senere diskussioner om grundlaget (jordvolde kan med tiden »sætte sig« betydeligt).\nDa brugen af blyhagl er forbudt (bortset fra anvendelse i skovområder, hvor forbudet træder i kraft 1. april 1996 og bortset fra 18 baner, der pga. internationale konkurrenceregler har fået dispensation frem til 1. september 1995 jf. kapitel 6.1), skal vurderingen af skudstøjen baseres på anvendelse af andre hagltyper.\nAf hensyn til proportionalitetsprincippet mellem på den ene side den investerede og/eller planlagte investerede kapital i et skydebaneanlæg, herunder specielt til støjdæmpende eller andre miljømæssigt betingede foranstaltninger, og på den anden side mulighederne for på rimelig måde at kunne benytte det pågældende anlæg, er der mulighed for i specielle tilfælde for eksisterende skydebaner (dog ikke for skydecentre jf. fig. 2), at støjbelaste maksimalt op til 5 enkeltliggende boliger med mere end de i denne vejledning fastsatte vejledende støjgrænser. Retningsgivende bør dog være, at de i kapitel 5 anførte grænseværdier ikke overskrides med mere end 5 dB(A).\nHerudover kan der være forhold af planlægningsmæssige, naturfredningsmæssige eller af anden offentlig interesse, der bevirker, at støjdæmpende foranstaltninger, der sikrer enkeltliggende boliger mod en støjbelastning over de fastlagte vejledende støjgrænser, ikke kan etableres.\nBrugerne skal i påkommende tilfælde gøre rede for, hvad der er gjort, eller hvad der planlægges gennemført for at støjdæmpe i videst muligt omfang, og hvorfor yderligere støjdæmpning i givet fald ikke kan gennemføres i retsbeskyttelsesperioden (jf. bilag 3).\nOvenstående betragtninger har bl.a. ført til, at Forsvaret, De Danske Skytteforeninger og Dansk Skytte Union anbefaler, at der for nedenstående skydecentre accepteres en udvidet skydetid svarende til de i fig. 2 i kapitel 5 angivne retningslinier. Forudsætningen for at kunne få status som skydecenter er, at der allerede er foretaget og/eller er planlagt omkostningskrævende støjdæmpende foranstaltninger ud over det normale.\na. Civile langdistanceskydebaner\nb. Civile flugtskydningsbaner\nEsbjerg Skyttecenter    Esbjerg\nFredericia Skyttecenter Fredericia\nHerning Skyttecenter    Herning\nHolstebro Skyttecenter  Holstebro\nRoskilde Skyttecenter   Roskilde\nc. Forsvarets skydebaneanlæg\nVurderingen af om de enkelte af de anførte skydebaneanlæg kan få status som skydecenter foretages af miljømyndighederne på grundlag af en vurdering , der bl.a. omfatter, om støjen ved de omboende kan nedbringes til lavere værdier end de i figur 2 forudsatte, og tager hensyn til de eventuelle tidligere miljøafgørelser for den pågældende skydebane.\nSåfremt et af de anbefalede skydecentre ved denne konkrete vurdering viser sig ikke at kunne accepteres som skydecenter, kan det overvejes i stedet at acceptere en anden skydebane som skydecenter, idet det forudsættes at antallet af skydecentre på landsplan ikke øges.\nSåfremt der for skydebaneaktiviteter kan indgås en frivillig skriftlig aftale om accept af aktiviteten med den eller de boliger i nærheden af skydebanen, hvor støjbelastningen overstiger de i kapitel 5 angivne grænser, kan tilsynsmyndigheden give en godkendelse, der gennem et vilkår herom er betinget af, at der til enhver tid ved en aftale består enighed mellem skydebanens brugere og ejeren (lejeren) af hver enkelt af disse boliger, men at vejledningens vilkår for støjgrænser og skydetid gælder, hvis enigheden bortfalder.\nEn sådan aftale kan ikke udarbejdes, så den binder boligejeren (lejeren) i en tidsperiode. Boligejeren (lejeren) kan med andre ord til enhver tid opsige aftalen ved en meddelelse til miljømyndigheden. I så fald bortfalder den del af skydebanens godkendelse, der er afhængig af aftalen med den eller de særligt støjramte boliger, hvilket miljømyndigheden umiddelbart skal meddele skydebanen.\nSåfremt en bolig ved skydebanearealet alene bebos af ejeren af arealet og dennes nærmeste familie, og såfremt det skønnes, at der ikke er tale om en direkte sundhedsskadelig virkning af skudstøjen for beboerne, kan der ikke af hensyn til denne bolig stilles krav fra miljømyndighederne til skydebanen. Baggrunden herfor er, at ejeren kan bringe eventuelle gener for boligens beboere til ophør ved at stoppe beboernes egen brug af banen eller opsige et eventuelt lejemål for skydebanen.\nDet er dog en forudsætning, at de i kapitel 5 omtalte støjgrænser sammenholdt med den tilladte skydetid er respekteret ved de øvrige omliggende boliger eller anden støjfølsom bebyggelse.\nLignende betragtninger kan lægges til grund i de tilfælde, hvor en ansat hos ejeren af skydebanearealet i kraft af ansættelsesforholdet - og efter ansøgning - bebor en bolig ved skydebanearealet. Dette forudsætter dog, at lejeren i lejeaftalen er gjort opmærksom på støjforholdene, og at 80 dBA i disse tilfælde er den maskimalt acceptable støjbelastning.\nDer kan undtagelsesvis være behov for, at skydetiden ændres i en kortere periode. Sådanne aktiviteter, der følger af Danmarks forsvarsmæssige internationale forpligtelser og lignende, og som ikke kunne forudses ved skydesæsonens start, er undtaget for støjregulering, der er hindrende for opgavens gennemførelse. Nævnte aktivitetstyper samt ændringer af skydetiden, der relateres hertil, skal dog på det tidligst mulige tidspunkt meddeles til tilsynsmyndigheden, ligesom de omboende hurtigst muligt og senest en uge før ændringen træder i kraft skal orienteres ved annoncering i den lokale presse.\nFor nye skydebaner gælder, at man ved lokaliseringen må tage hensyn til omgivelserne som det er beskrevet i kapitel 2.\nVed vurderingen af ansøgningen skal der tages udgangpunkt i de i kapitel 5 angivne støjgrænser for nye skydebaner.\nI forbindelse med bestående skydebaneanlæg er det ikke muligt at anvende de under kapitel 2 anførte lokaliseringsprincipper ved hjælp af den fysiske planlægning. På denne baggrund samt på baggrund af den nedenfor omtalte konsekvensberegning har Miljøstyrelsen fundet det nødvendigt, at der ved vurderingen af støjgrænser/tilladt anvendelsestid skal gælde særlige forhold for eksisterende skydebaneanlæg.\nForudsætningen er, at der for skydebanen er fremlagt veldokumenterede teknisk/økonomiske grunde for, at det ikke med den på godkendelsestidspunktet kendte teknologi og ved anvendelse af de mulige støjdæmpende foranstaltninger er muligt at overholde de for nye skydebaner fastsatte retningslinier.\nRegler for nye skydebaner er udgangspunktet\nUdgangspunktet for behandlingen af en ansøgning fra en bestående skydebane er i øvrigt, at der skal lægges vægt på de samme hensyn som ved godkendelse af nye skydebaner. Det betyder, at der skal lægges vægt på, hvad der er opnåeligt ved anvendelse af den mindst forurenende teknologi, samt de bedst mulige forureningsbegrænsende foranstaltninger, således at forureningen og affaldsfrembringelsen begrænses mest muligt.\nPistol- og salonriffelbaner\nI denne forbindelse bør man på et større samlet baneanlæg især udnytte de bedre muligheder, der pga. anlæggets mindre fysiske udstrækning er for at dæmpe støjen fra pistol- og salonriffelskydebaner i forhold til at dæmpe støjen fra langdistanceskydebaner.\nVurderingen bør ske efter denne vejlednings retningslinier og kan resultere i en godkendelse, evt. med en frist for opfyldelse af visse vilkår, et påbud om at nedbringe forureningen eller aktiviteterne, eller i helt ekstreme tilfælde et forbud mod fortsat drift, jf. indkaldelsesbekendtsgørelsens § 7 samt miljøbeskyttelseslovens § 41, stk. 1 - 3.\nSkydebaner, der umiddelbart opfylder de retningslinier, der er opstillet i denne vejledning, kan uden videre godkendes.\nI forbindelse med fastsættelsen af vilkår skal der fastsættes en frist for opfyldelse af de meddelte vilkår. Miljøstyrelsen anbefaler, at fristerne for opfyldelse af godkendelsens vilkår fastsættes i overensstemmelse med den under kapitel 4.6 angivne prioriteringsliste af eksisterende skydebaneanlæg.\nEfter bemærkningerne til miljøbeskyttelsesloven bør godkendelsesbehandlingen kun i ekstreme tilfælde resultere i, at der nedlægges forbud mod den videre drift af en skydebane eller dele heraf, og kun hvis det skønnes umuligt at nedbringe forureningen fra skydebanen til et acceptabelt niveau. Overvejelser om forbud bør derfor i praksis først komme på tale, når mulighederne for at nedbringe forureningen er grundigt undersøgt og ikke har ført til et acceptabelt resultat. Forbudet meddeles i givet fald med hjemmel i lovens § 41.\nKun i de tilfælde, hvor skydebanen hverken har vist vilje eller evne til at søge forureningen nedbragt, bør et forbud meddeles som et umiddelbart resultat af godkendelsesbehandlingen. Samtidig meddeles en frist for skydebanens afvikling og endelige ophør.\nSkydebaner ved Ramsar- og fuglebeskyttelsesområder\nFor skydebaner beliggende indenfor Ramsar- og fuglebeskyttelsesområder gælder, at aktiviteter kan opretholdes på samme niveau som hidtil, men der må ikke planlægges for udvidelse af aktiviteten og/eller baneanlæg, hvis dette indebærer forstyrrelser, der har betydelig konsekvens for de beskyttede arter.\nLigeledes må der heller ikke foretages ændringer i tilstanden af søer, heder, moser, strandenge, strandsumpe, ferske enge og overdrev samt lignende naturtyper, der er omfattet af § 3 i Lov om naturbeskyttelse (Lov nr. 9 af 3. januar 1992).\n4.5 Ændringer eller udvidelser af eksisterende godkendte skydebaner\nFølgende retningslinier er gældende i forbindelse med en afgørelse af, hvorvidt en udvidelse eller ændring af en eksisterende godkendt skydebane (eller et skydecenter)og dens aktiviteter er godkendelses- eller anmeldelsespligtig, og hvorvidt ændringen skal vurderes efter retningslinierne for henholdsvis eksisterende eller nye skydebaner. Sådanne ændringer/udvidelser kan bl.a. være relevante som følge af, at miljømæssigt godt beliggende skydebaner ønsker at »optage« aktiviteter fra miljømæssigt dårligt beliggende skydebaner, hvis aktivitet må indskrænkes eller ophøre det pågældende sted.\nHøjst 25 % udvidelse, uden øget støjbelastning\n1. Ændringer inden for retsbeskyttelsesperioden af skydebanen eller dens aktiviteter, herunder udvidelse af antallet af standpladser(* 5), med 25% eller derunder i forhold til den foreliggende godkendelse, der ikke medfører øget støjbelastning ved den mest støjbelastede bolig udover godkendelsens ramme, skal som hovedregel kun anmeldes , jf. Miljøbeskyttelseslovens § 36, såfremt skydebanen har en rammegodkendelse.\nFor eksisterende, godkendte baner, der ikke har en rammegodkendelse, kan brugerne aftale med tilsynsmyndigheden, om der kan gælde tilsvarende regler for ændringer.\nHøjst 25 % udvidelse, med øget støjbelastning\n2. Ændringer inden for retsbekyttelsesperioden af skydebanen eller dens aktiviteter, herunder udvidelse af antallet af standpladser(* 6), med 25% eller derunder i forhold til den foreliggende godkendelse, og hvor der sker en øget støjbelastning ved den mest støjbelastede bolig, medfører, at der skal ansøges om miljøgodkendelse, hvor fornyet godkendelse skal gives efter retningslinierne for eksisterende baner .\nMere end 25% udvidelse, med øget støjbelastning\n3. Ændringer inden for retsbeskyttelsesperioden af skydebanen eller dens aktiviteter, herunder udvidelse af antallet af standpladser(* 7), med mere end 25% i forhold til den foreliggende godkendelse, og hvor støjbelastningen ved den mest støjbelastede bolig forøges, medfører, at der skal ansøges om miljøgodkendelse, hvor godkendelsen skal vurderes efter retningslinierne for nye skydebaner .\nMere end 25% udvidelse, med reduceret støjbelastning\n4. Ændringer inden for retsbeskyttelsesperioden af skydebanen eller dens aktiviteter, herunder udvidelse af antallet af standpladser(* 8), med mere end 25% i forhold til den foreliggende godkendelse, og hvor støjbelastningen ved den mest støjbelastede bolig mindskes, medfører, at der skal ansøges om miljøgodkendelse, hvor godkendelsen skal vurderes efter retningslinierne for eksisterende skydebane forudsat at støjbelastningen mindst reduceres som angivet nedenfor:\nUdvidelse af antal    Mindste reduktion\nstandpladser          af støjbelastningen\n26 -  50 %              3 dB\n51 - 100 %              5 dB\nMere end 100% udvidelse, med reduceret støjbelastning\nSåfremt udvidelsen af antallet af standpladser eller aktiviteter er større end 100%, eller såfremt de anførte mindste reduktioner af støjbelastningen ikke kan opnås og eftervises gennem en beregning (eller en måling) skal udvidelsen vurderes efter retningslinierne for nye skydebaner.\nDe anførte ændringer kan kun foretages en gang inden for retsbeskyttelsesperioden. Ved yderligere ændringer inden for retsbeskyttelsesperioden skal ændringerne vurderes efter retningslinierne for nye skydebaner.\nNy anlæg efter 01.01.1995.\nSkydebaner, der nyanlægges efter 1. januar 1995, vurderes altid efter retningslinierne for nye skydebaner\n4.6 Tidsprioritering for indkaldelse og behandling af ansøgninger om godkendelse af skydebaner\nI forbindelse med udarbejdelsen af nærværende vejledning er der for Miljøstyrelsen blevet gennemført et betydeligt antal konsekvensberegninger omfattende Forsvarets, Hjemmeværnets og skytteforeningernes eksisterende skydebaneanlæg med henblik på at få belyst og vurderet konsekvenserne af forskellige støjgrænser/anvendelsestider i relation til eksisterende anlæg sammenholdt med nye skydebaner.\nPå baggrund af en analyse af 130 af Forsvarets150 skydebaner og 220 af de ca. 900 godkendelsespligtige skydebaner under De Danske Skytteforeninger, Dansk Skytte Union og Danmarks Jægerforbund fremgår det, at der sjældent er de store støjmæssige problemer med støj fra pistolskydebaner eller meget korte skydebaner (50 m og derunder). Problemerne er primært koncentreret omkring langdistanceskydebaner og flugtskydningsbaner.\nFor langdistanceskydebanerne viser analysen, at for de undersøgte 75 civile skydebaner og de undersøgte 130 militære skydebaner er støjbelastningen ved den mest støjbelastede bolig som vist nedenfor.\nStøjbelastning før støjdæmpning\nStøjbelastning før       Andel af de undersøgte\nstøjdæmpning i dB(A),I    skydebaner\n=> 100                   4 %     1 %\n=>  95                   6 %     4 %\n=>  90                  12 %    12 %\n=>  85                  42 %    30 %\n=>  80                  68 %    55 %\n=>  75                  84 %    77 %\n=>  70                  91 %    90 %\n=>  65                  96 %    98 %\n=>  60                  96 %   100 %\nDet er meget forskelligt i hvilket omfang det er muligt at støjdæmpe den enkelte skydebane. Dette afhænger bl.a. af hvor meget banen i forvejen er søgt støjdæmpet, af de omliggende boligers placering i forhold til skydebanen, af terrænforholdene omkring skydebanen o.l.\nFor de fleste skydebaner er det kun muligt at dæmpe støjen 5-10 dB, for enkelte dog op til 15 dB.\nEn foreløbig analyse af mulighederne for at støjdæmpe 76 militære skydebaner har vist, at fordelingen efter støjinterval ved støjdæmpning kan forbedres som angivet neden for.\nStøjbelastning efter støjdæmpning\n=>  95                  4 %           0 %\n=>  90                 13 %           1 %\n=>  85                 43 %           5 %\n=>  80                 72 %          14 %\n=>  75                 96 %          39 %\n=>  70                 97 %          92 %\n=>  65                100 %         100 %\nDer er ikke udarbejdet en tilsvarende analyse for flugtskydningsbaner eller andre typer af skydebaner.\nOmkostninger til støjdæmpning\nVurderet på denne baggrund vil eksisterende skydebaneanlæg i mange tilfælde kun blive i stand til at opnå en for brugerne rimelig anvendelsestid, henset til de støjgrænser, der i kapitel 5 fastsættes for eksisterende anlæg, såfremt der for det enkelte anlæg anvendes betydelige midler til støjdæmpende foranstaltninger.\nHandlingsplan for støjdæmpning\nI mange tilfælde vil bestående skydebaner således først på længere sigt kunne overholde disse retningslinier. Også i disse tilfælde bør der meddeles godkendelse, men under den forudsætning, at skydebanen i forbindelse med fremlæggelsen af en handlingsplan for nedbringelse af forureningen viser evne og vilje til at nedbringe forureningen til et acceptabelt niveau (vejledningens grænser for eksisterende skydebaneanlæg) inden for rimelig tidsfrist. Dette skal da indgå som et vilkår i godkendelsen.\nIntentionen er, at det skal være muligt på længere sigt at foretage yderligere støjdæmpning i takt med den teknologiske udvikling og øgede økonomiske muligheder. Skydebaner er anlæg med lang levetid, hvorfor tilpasning til ny teknik ved reinvestering sker over en lang tidsperiode. Der er således ikke tidsmæssig kobling mellem eksisterende baner og retningslinier for nye baner.\nMed henblik på en tidsforskudt gennemførelse af støjdæmpningen af skydebanerne og under hensyntagen til den opnåede miljøeffekt i relation til den investerede kapital, og således at de mest støjbelastende skydebaner støjdæmpes først, inddeles skydebanerne i 4 grupper:\n1. Skydebaner, der støjdæmpes inden 1998\nOmfatter baner, hvor der med den nuværende teknologi og moderate støjdæmpende foranstaltninger kan opnås en dæmpning af støjniveauet ved et større antal boliger. De i kapitel 4.2 anførte skydecentre henregnes ligeledes i denne gruppe.\nOmfatter de i kapitel 4.2 anførte skydecentre, samt baner, hvor støjbelastningen ved den mest støjbelastede bolig ved skydebanen overstiger 85 dB(A), eller hvor støjbelastningen ved mere end 5 boliger overstiger 80 dB(A).\n2. Skydebaner, der støjdæmpes i perioden 1998 - 2001\nOmfatter baner, hvor der ved mere omfattende støjdæmpende foranstaltninger opnås en sænkning af støjniveauet ved færre boliger end i kategori 1.\nOmfatter baner, hvor støjbelastningen ved den mest støjbelastede bolig ved skydebanen overstiger 80 dB(A), eller hvor støjbelastningen ved mere end 5 boliger overstiger 75 dB(A).\n3. Skydebaner, der støjdæmpes i perioden 2002 - 2006\nOmfatter baner, hvor der kræves meget kostbare støjdæmpende foranstaltninger, hvor det er muligt at løse støjdæmpningen ved udviklingen af ny og renere teknologi, og hvor der kun kan opnås en lille støjdæmpende effekt ved få boliger.\nOmfatter baner, der kan godkendes, og hvor dette skønnes at være rentabelt, samt hvor støjbelastningen er mindre end de niveauer, der er nævnt under kategori 2.\n4. Skydebaner der nedlægges\nSkydebaner, der ikke kan støjdæmpes tilstrækkeligt eller hvor dette ikke er økonomisk rentabelt, må nedlægges efter maksimalt 3 års afviklingsperiode regnet fra godkendelsesmyndighedens endelige afgørelse.\nFor skydebanerne i gruppe 1 og 4 træffes der afgørelse som beskrevet i § 7 i Miljøministeriet bekendtgørelse nr. 532 af 20. juni 1992.\nFor skydebaner i gruppe 3 bør der i de tilfælde, hvor kommunen finder, at skydebanen kan godkendes, gives en tidsbegrænset godkendelse med en gyldighedsperiode på maksimalt 8 år, og med vilkår der i denne periode fastlægger en rimelig anvendelsestid med udgangspunkt i den hidtidige anvendelsestid for skydebanen, men som ikke indenfor perioden sætter vilkår om gennemførelse af omkostningskrævende støjdæmpende foranstaltninger.\nInden godkendelses udløb skal der indsendes ansøgning om fornyet godkendelse, hvori de endelige vilkår, herunder en frist for disses gennemførelse, fastsættes.\nFor skydebaner i gruppe 2 kan der efter omstændighederne vælges mellem straks at give en endelig godkendelse, dog således, at gennemførelse af omkostningskrævende støjdæmpende foranstaltninger først bør ske i perioden 1998 - 2001, eller at give en tidsbegrænset godkendelse som beskrevet for gruppe 3.\nForsvarets forslag til fordelingen af forsvarets baner i de 4 kategorier anført i bilag 4.\n5 Vejledende retningslinier for støjniveau og tilladt skydetid\nDet er i denne vejledning et hovedprincip, at den enkelte skydebane kan tildeles en slags miljøkapacitet sådan at forstå, at for de skydebaner, hvor støjen ved den eller de nærmeste, mest støjbelastede boliger er stor, vil man kun acceptere en beskeden skydeaktivitet målt i antallet af tilladte skydedage, mens man for de skydebaner, hvor støjen er mindre, accepterer en noget større skydeaktivitet.\nFred og ro hos de omboende\nIdeen er i øvrigt, at skabe så store perioder med fred og ro som muligt hos skydebanernes omgivelser, og især på de tidspunkter af året, ugen og døgnet, hvor de omboende erfaringsmæssigt føler sig mest generet af støjen.\nSkydning med løs ammunition\nSelv om denne vejledning specielt er rettet mod skydebaner for håndvåben med skarp ammunition (jf. kapitel 1.2) skal skydetiden for skydning med evt. løs ammunition på skydebanen indregnes i den tilladte skydetid, da det for de omboende er skydningens støjafgivelse, der er af betydning for den oplevede gene fra skydeaktiviteterne.\nRetningslinier for tildeling af tilladt anvendelsestid for skydebanetyperne:\n* Eksisterende skydebaner,\n* Eksisterende skydebaner, »Skydecentre« og\n* Nye skydebaner\nfremgår af figur 1, 2 og 3 med tilhørende kommentarer, samt af de anførte eksempler.\nDen enkelte figur indeholder henholdsvis en x- og en y-akse, der dels repræsenterer skydetiden i dage og støjbelastningen ved den mest støjbelastede bolig ved skydebanen i dB(A)I. Figurerne indeholder endvidere tre kurver, der hver for sig oplyser den tilladte anvendelsestid (antal dage) ved en given støjbelastning. De tre kurver er, hver især gældende for henholdsvis dagskydning, aftenskydning før kl. 2100 / 2200 og aftenskydning efter kl. 2100 / 2200.\nKommentarer til Figur 1\n1. Anvendelsestid for eksisterende skydebaner\nUGEDAG             PERIODE                         PERIODE\nDAG    AFTEN    AFTEN        DAG     AFTEN     AFTEN\nfør 2100 efter 2100           før 2100  efter 2100\nfredag  0700-1800 1800-2100 2100-2400  0700-2000 2000-2100 2100-2400\nLørdag  0900-1600                      0900-1600\nSøndag  0900-1300                      0900-1500\n(ØDW)   1600-2000 2000-2100 2100-2400  1600-2000 2000-2100 2100-2400\n(ØDW)   1300-2000 2000-2100 2100-2400  1500-2000 2000-2100 2100-2400\nØDW = Øvrig del weekend\nBemærkninger til figur 1\n*    Dagskydning een hverdag (mandag-fredag) eller en lørdag.\nAfvikles samme dag som dagskydning.\n* Afhængig af omliggende bebyggelses omfang og karakter kan skydningen tillige udstrækkes til at omfatte hverdage kl. 2400-0700.\nStævner / kurser / øvelser\nVed støjniveau indtil 80 dB kan der ud over de viste tidsmæssige begrænsninge i perioden maj-august afvikles 2 stævner/kursus/øvelser (skydning i 2 dage i samme weekend). Der kan ligeledes afvikles 2 stævner/kursus/øvelser i perioden september-april.\nStævner/kursus/øvelser i weekenden skal afvikles inden for tidsrummet lørdag kl. 0900-2000 og søndag kl. 0900-1800.\nVed støjniveau indtil 75 dB kan der ud over de viste tidsmæssige begrænsninger i perioden maj-august afvikles 4 stævner/kursus/øvelser. Der kan ligeledes afvikles 4 stævner/kursus/øvelser i perioden september-april.\nStævner/kursus/øvelser er inkluderet i de anførte skydedage på søndage.\n+++ FIGUR 1+++\nEksisterende skydebaner Kommentarer til Figur 2\n1. Anvendelsestid for eksisterende skydebaner, »skydecentre«\nLørdag  0900-1800 1800-2000            0900-2000\nSøndag  0900-1800                      0900-1800\n(ØDW)             2000-2100 2100-2400            2000-2100 2100-2400\n(ØDW)             1800-2100 2100-2400            1800-2100 2100-2400\n2. Bemærkninger til figur 2\nEksisterende skydebaner »skydecentre«\nKommentarer til Figur 3\n1. Anvendelsestid for nye skydebaner\nDAG   AFTEN     AFTEN        DAG     AFTEN     AFTEN\nfør 2200  efter 2200           før 2200  efter 2200\nfredag  0700-1800 1800-2200 2200-2400  0700-2000 2000-2200 2200-2400\n(ØDW)   1600-2000 2000-2200 2200-2400  1600-2000 2000-2200 2200-2400\n(ØDW)   0900-2000 2000-2200 2200-2400  0900-2000 2000-2200 2200-2400\nBemærkninger til figur 3\nStævner / kursus / øvelser\nUd over de viste tidsmæssige begrænsninger kan der i perioden maj-august afvikles 4 stævner/kursus/øvelser (skydning i 2 dage i samme weekend) og i perioden september-april 4 stævner/kursus/øvelser.\nMiljøgodkendelsen omfatter en eksisterende skydebane.\nDet beregnede støjniveau ved den mest støjbelastede bolig ved skydebanen er 70 dB(A) I.\nDet fremgår af figur 1, at der på baneanlægget kan skyde således:\nRød kurve, dagskydning viser, at baneanlægget kan benyttes til skydning hele året alle uger mandag til lørdag samt 12 søndage i sommerperioden og 25 søndage i vinterperioden.\nAf kommentarer til figuren fremgår skydetiden. Det ses heraf, at skydning kan finde sted i følgende tidsrum:\n* Mandag til fredag mellem kl. 0700 og 1800,\n* Lørdage mellem kl. 0900 og 1600, og\n* Søndage mellem kl. 0900 og 1300.\n* Mandag til fredag mellem kl. 0700 og 2000,\n* Søndag mellem kl. 0900 og 1500.\nGrøn kurve, aftenskydning før kl. 2100 viser, at baneanlægget endvidere kan benyttes hele året til skydning 4 aftener (mandag til fredag) pr. uge.\nAf kommentarer til figuren fremgår, at skydetiden er:\n* Mandag til fredag mellem kl. 1800 og 2100.\n* Mandag til fredag mellem kl. 2000 og 2100.\nBlå kurve, aftenskydning efter kl. 2100 viser, at der yderligere kan skydes på baneanlæget 2 aftener (mandag - fredag) pr. uge.\nAf kommentarer til figuren fremgår, at skydetiden såvel sommer som vinter er mandag til fredag mellem kl. 2100 og 2400. Der kan ud over de viste tidsmæssige begrænsninger i perioden maj-august afvikles 4 stævner/kursus/øvelser. Der kan ligeledes afvikles 4 stævner/kursus/øvelser i perioden september-april.\nStævner/kursus/øvelser i weekenden skal afvikles inden for tidsrummet lørdag kl. 0900-2000 og søndag kl. 0900-1800 og er inkluderet i de anførte skydedage på søndage.\nDet beregnede støjniveau ved den mest støjbelastede bolig ved skydebanen er 77 dB(A) I.\nDet fremgår af figur 1, at der på baneanlægget kan skydes således:\nRød kurve, dagskydning viser sammen med kommentarer, at baneanlægget kan benyttes hele året til skydning en hverdag (mandag-fredag) eller en lørdag pr. uge.\nAf kommentarer til figuren fremgår det endvidere, at skydetiden er:\n* Mandag til fredag mellem kl. 0700 og 1800\n* Lørdage mellem kl. 0900 og 1600.\n* Mandag til fredag mellem kl. 0700 og 2000\nGrøn kurve, aftenskydning før kl. 2100 viser sammen med kommentarer, at baneanlægget endvidere kan benyttes til skydning hele året en aften (mandag-fredag). Skydningen skal afvikles samme dag som dagskydningen finder sted.\nBlå kurve, aftenskydning efter kl. 2100 viser, at skydning ikke kan finde sted efter kl. 2100.\nDer kan ud over de viste tidsmæssige begrænsninge i perioden maj-august afvikles 2 stævner/kursus/øvelser. Der kan ligeledes afvikles 2 stævner/kursus/øvelser i perioden september-april.\n6 Øvrige miljømæssige og sikkerhedsmæssige forhold\nAnvendelse af blyhagl er reguleret gennem Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 65 af 14. februar 1993 udstedt med hjemmel i lov om kemiske stoffer og produkter. Brugen af blyhagl er forbudt, dog ikke ved jagt i skove, hvor forbuddet først træder i kraft 1. april 1996. Bekendtgørelsen administreres af Skov- og Naturstyrelsen.\nBaner med dispensation til 1. september 1995\nEndvidere har de nedennævnte 18 baner med henvisning til internationale konkurrenceregler med en udmelding af 31. august 1993 på en række nærmere angivne vilkår fået dispensation fra forbuddet mod anvendelse af blyhagl frem til 1. september 1995.\nDe 18 baner, der er omfattet af dispensationen, er Dansk Flugtskydnings Forbunds baner ved:\nBornholm    skeet + trap\nEsbjerg     skeet + trap\nFredericia  skeet + trap\nGrindsted   skeet + trap\nHavndal     skeet + trap\nHimmerland  skeet + trap\nKøbenhavn   skeet + trap\nVordingborg skeet + trap\nAalborg     skeet + trap\nSom erstatning for blyhagl kan bl.a. anvendes stålhagl, der miljømæssigt anses for at være et acceptabelt alternativ.\nReglerne om anvendelse af blyhagl til jagt og flugtskydning i den ovennævnte bekendtgørelse er med virkning fra 1. april 1994 indarbejdet i lov om jagt og vildtforvaltning .\nRegler for dyrkning og græsning\nArealer, der tidligere har været anvendt til flugtskydning med blyhagl og hvorpå der er sket haglnedfald, må ikke anvendes til dyrkning af konsum- og foderafgrøder eller udnyttes til græsning.\nDer må på disse arealer ikke indrettes kolonihaver, påbegyndes boligbyggeri el.lign. inden for haglnedfaldsområdet, førend det er godtgjort, at en sådan arealanvendelse er miljø- og sundhedsmæssigt acceptabel. Dette betyder, at der skal foretages undersøgelser af blyforureningen og eventuelt gennemføres afhjælpende foranstaltninger.\nBestemmelser, der sigter mod forebyggelse af miljø- og sundhedsmæssige problemer nu og siden hen, bør tinglyses servitutstiftende på ejendommen.\nDet årlige forbrug af lerduer er i størrelsesorden 10-12 millioner.\nLerduer fremstilles af en blanding af kalk og bindemiddel. Som bindemiddel anvendtes tidligere enten stenkulstjærebeg eller petroleumharpiks, der dog som anført nedenfor medfører miljømæssige problemer.\nSom et miljømæssigt bedre alternativ er der derfor udviklet den såkaldte svovl-lerdue bestående af svovl, kalk, kvartssand og halmaske, der yderligere kan fremstilles til samme pris som de tidligere mest anvendte tjærebeg-lerduer.\nLerduer af tjærebeg\nTjærebeg er bl.a. sammensat af forskellige polycykliske aromatiske hydrocarboner (PAH'er), f.eks. det kræftfremkaldende stof benzo-a-pyren. Phenol og andre aromatiske kulbrinter med lavt smeltepunkt og kogepunkt destilleres af under opvarmning af stenkulstjæren, hvorved selve begen næppe vil indeholde disse stoffer. Lerduer af tjærebeg kan visuelt skelnes fra andre typer ved at brække en due over og betragte brudfladen. Stenkulstjærebeg giver en sort brudflade.\nGrundvand og plantevækst\nStofferne i tjærebeg er typisk uopløselige i vand. Lerduer fremstillet af stenkulstjærebeg, herunder stumper fra ituskudte duer, udgør derfor ikke en trussel mod grundvandet under en flugtskydningsbane. Plantevæksten vil heller ikke lide skade, fordi de problematiske stoffer ikke vil kunne optages gennem rodnettet.\nSvin og kvæg\nSvin og kvæg kan blive forgiftet og eventuelt dø ved indtagelse af lerduestumper eller støvpartikler indeholdende stenkulstjærebeg, eftersom visse af de farlige stoffer heri er fedtopløselige. Faren opstår i forbindelse med afgræsning af nedfaldsområdet for lerduer eller ved indtagelse af foder, hvori der er havnet lerduestumper o.l. Det kan tilføjes, at græssende dyr indtager betydelige jordmængder (ca. 10% af tørstofindtagelsen).\nDe miljø- og sundhedsmæssige problemer, der kan være forbundet med brugen af lerduer fremstillet ved hjælp af stenkulstjærebeg, bør forebygges.\nFor skydebaner, der stadig anvendes til skydning efter lerduer af tjærebeg, må nedfaldsområdet for lerduer og rester heraf således ikke afgræsses eller udlægges til dyrkning af konsum- og foderafgrøder.\nFor nedlagte skydebaner, hvor der tidligere har været skydning efter lerduer af tjærebeg, må nedfaldsområdet selvfølgelig heller ikke anvendes til de nævnte formål - ligesom anlæggelse af kolonihaver og boligbyggeri ikke må påbegyndes - før det er godtgjort, at den påtænkte arealanvendelse er miljø- og sundhedsmæssigt acceptabel. Dette betyder, at der skal foretages undersøgelser og eventuelt gennemføres afhjælpende foranstaltninger.\nLerduer af petroleumharpiks\nSom alternativ til lerduer af tjærebeg har der i en periode været forsøgt en produktion af lerduer af petroleumharpiks, der dog også indeholder sundhedsskadelige stoffer, om end mindre problematiske. Lerduer af petroleumsharpiks kan visuelt skelnes fra andre typer ved at brække en due over og betragte brudfladen. Petroleumharpiks giver en brunlig brudflade.\nFor skiveskydningsbaner har Justitsministeriet(* 9) og Forsvarsministeriet udarbejdet regler for hhv. civile og militære skydebaners sikkerhedsmæssige indretning. Justitsministeriet har udpeget et antal skydebanesagkyndige, som gennem en særlig uddannelse bliver i stand til at vurdere og godkende en civil skydebanes sikkerhedsmæssige forhold. Forsvarsministeriets skydebaner samt øvrige baner, som Forsvarsministeriets personel benytter, godkendes alle sikkerhedsmæssigt af Skydebaneinspektøren på Hærens Kampskole.\nFor flugtskydningsbaner gælder, at disse ikke skal sikkerhedsgodkendes, men sikkerhedskravene er udformet som et afstandskrav i de anvendte skyderetninger. Dette kan normalt sættes til minimum 180 meter. Af hensyn til sikker færdsel i nærheden af skydebanen må denne sikkerhedszone ikke strække sig ud over veje og stier, der benyttes af skydebanens brugere eller af de omboende med mindre der etableres afspærring i forbindelse med skydningen.\nMiljømyndighederne skal således ikke godkende de sikkerhedsmæssige forhold på og omkring en skydebane, og påtager sig ved den miljømæssige godkendelse derfor heller ikke noget ansvar for, at disse hensyn tilgodeses. Henset til at de sikkerhedsmæssige forhold er af afgørende betydning, skal miljømyndigheder dog sikre sig, at der ikke er konflikter mellem evt. vilkår eller krav om støjdæmpende foranstaltninger og de sikkerhedsmæssige bestemmelser.\nB.1.1. Fordele og ulemper ved hhv. beregning og måling af støj fra skydebaner\nBeregninger fremfor målinger\nStøjbelastningen omkring skydebaner bør som altovervejende hovedregel bestemmes ved beregninger. Beregninger vil oftest være den hurtigste og billigste måde til vurdering af støjen fra en skydebane, hvis man er i besiddelse af et ajourført kortmateriale inklusive angivelser af højdeforholdene ved skydebanen og dens omgivelser. I så fald kan beregningen på betryggende vis foretages »ved skrivebordet«. Ofte vil det dog være nyttigt med en besigtigelse på stedet af f.eks. bevoksninger og bygninger.\nBeregninger må klart foretrækkes ved anlæg af nye baner eller ændringer ved eksisterende baner, hvor der vil ske ændringer i terræn eller konstruktioner, f.eks. i form af anlæg af støjvolde, støjskærme e.l.\nDen fælles nordiske beregningsmetode er optrykt i en særskilt vejledning: Vejledning nr. 2/1995: Beregning og måling af støj fra skydebaner', hvori der også er henvist til godkendte ækvivalerende beregningsmetoder. Det skal understreges, at støjmålinger ikke er mere nøjagtige end beregninger.\nSærtilfælde hvor måling kan være nødvendig\nI ganske særlige tilfælde kan det dog være nødvendigt at vælge støjmålinger som middel til bestemmelse af støjbelastningen. Vejledning nr. 2/1995 omfatter derfor tillige retningslinjer for foretagelse af støjmålinger med passende lille ubestemthed.\nStøjmålinger kan f.eks. være hensigtsmæssige ved tilfælde, hvor der er væsentlig tvivl om virkningen af en bevoksning, ved forekomsten af en betydende refleksion (dvs. at reflekteret lyd er kraftigere end direkte lyd) i visse områder, hvor der forekommer overlydsknald fra projektiler og ved komplicerede topografiske forhold.\nSom beregningspunkt eller støjmåleposition vælges den mest støjbelastede bolig (eller anden støjfølsom bebyggelse) i nærheden af skydebanen.\nEr målingerne foranlediget af en klage, foretages beregning eller måling tillige ved klagerens bolig.\nSelv om lyden dæmpes med afstanden, er det i mange tilfælde ikke tilstrækkeligt blot at beregne eller måle ved den nærmest beliggende bolig. Dette skyldes bl.a., at støjudsendelsen fra de benyttede våben er udpræget retningsafhængig. Andre forhold spiller også ind, f.eks. kan en høj og tæt bevoksning give en ekstra lyddæmpning i visse retninger, og ikke i andre.\nHøjde af beregningseller målepunkt\nMålingerne bør almindeligvis udføres i 2 meters højde.\nBeregninger bør tilsvarende foretages for et modtagepunkt i 2 meters højde.\nFor bebyggelse i flere etager kan det dog være relevant at anvende en anden højde for modtagepunktet.\nForudsætningen for at anvende den i Vejledning nr. 2/1995 anførte nomogrammetode er dog at beregningspunktet er i 2 meters højde, så ved beregning for andre højder må man anvende den anførte edb-baserede metode.\nPlacering af beregnings- eller målepunkt\nDen enkelte beregnings- eller måleposition skal placeres på udendørs opholdsarealer i retningen mod skydebanen i en afstand på ca. 10 m fra den bolig, der skal beregnes eller måles ved.\nFor støjmålinger gælder, at målepositionen anbringes således, at der ikke kommer reflekteret lyd fra lodrette flader nær målepositionen (»fritfeltsmåling«).\nBeregningen eller målingen foretages for den normalt anvendte standplads, der i beregningen/målepunktet giver den højeste støjbelastning.\nVedr. definition af skydebaner se kapitel 1.2.\nSkydebaner kan opdeles i flugtskydningsbaner og skiveskydningsbaner.\nVed flugtskydning forstås skydning med glatløbet haglgevær efter lerduer, der udslynges maskinelt og på denne vis fungerer som et bevægeligt mål.\nEn flugtskydningsbane består af et eller flere kastetårne/maskinhuse og et antal standpladser. I kastetårnene/maskinhusene er opstillet automatiske eller manuelt betjente kastemaskiner. Standpladserne er betegnelsen for de faste positioner, hvorfra der skydes (ofte fliser lagt på jorden). Standpladserne placeres efter et helt bestemt mønster, se figur 4, 5 og 6.\nTil flugtskydning benyttes haglgevær kaliber 12 - nogle gange også kalibre 16 og 20. Ammunitionen er en haglpatron af dansk eller udenlandsk fabrikat. Haglene i en patron har en diameter på 2-3 mm.\nStøj fra en flugtskydningsbane stammer udelukkende fra mundingsknaldet, hvis styrke kan variere mellem patroner og våben af forskellig type og fabrikat.\nLerduer og kastemaskine\nLerduen minder i udseende om en lille tallerken og vejer ca. 100 g. Kastemaskinernes rækkevidde er 40-80 m.\nHovedgrupper og baner\nInden for flugtskydning findes 3 forskellige hovedgrupper af discipliner: jagt-, skeet- og trap-skydning, med hver sin karakteristiske baneindretning. Trap- og skeetskydning er olympiske grene, mens jagtskydning og jægertrap begge er danske træningsformer.\nOfte er flere af disse discipliner repræsenteret på det samme sted - man kan så tale om et egentligt flugtskydningsanlæg.\nDen principielle udformning af en jagtskydebane fremgår af Figur 4. Da jagtskydning som nævnt ikke er en international sportsgren, kan den detaljerede indretning svinge fra sted til sted. Ofte placeres standpladserne f.eks. således, at alle 4 pladser kan benyttes samtidig uden risiko for, at skytterne rammer hinanden.\nIndretning af en jagtskydebane.\nDet karakteristiske træk ved en jagtskydebane er, at skytten successivt skal forsøge at ramme lerduer, som bevæger sig på 4 forskellige måder i forhold til skytten:\n* bagduer, som udkastes væk fra skytten i skyderetningen\n* spidsduer, som udkastes i retning direkte mod skytten\n* venstre sideduer, som kommer på tværs et stykke foran skytten flyvende mod venstre set fra standpladsen\n* højre sideduer, som ligeledes kommer flyvende på tværs, men her mod højre\nEn runde omfatter normalt 16, 24 eller 40 lerduer. Der må maksimalt affyres 2 skud mod hver due.\nTil jagtskydning anvendes patroner med hagl af størrelse på 2,5-3 mm og haglenes maksimale rækkevidde er 180 meter, hvilket er sikkerhedsafstanden.\nEn skeetskydebane er indrettet med 2 kastetårne, henholdsvis et højt og et lavt tårn, samt 8 standpladser, se Figur 5.\nIndretning af en skeetskydebane.\nDe 7 standpladser ligger på en halvcirkel udspændt mellem de to tårne, mens den sidste standplads er beliggende i halvcirklens centrum midt imellem tårnene.\nEn runde omfatter 25 lerduer, hvor der kun må affyres 1 skud mod hver due.\nTil skeetskydning anvendes udelukkende patroner med hagl af en størrelse på 2-2,5 mm. Dette medfører at sikkerhedsafstanden ofte vil være mindre end 180 m. Skuddene affyres inden for en vinkel på ca. 170 grader.\nIndretningen af en trapskydebane er vist i Figur 6.\nIndretning af en trapskydebane\nKastemaskinerne er placeret i en maskingrav foran de 5 standpladser. Lerduerne udkastes i en tilfældig og for skytten ukendt retning inden for en vinkel på ca. 90 grader.\nEn runde omfatter 25 lerduer. Det er tilladt at affyre maksimalt 2 skud (i visse tilfælde dog kun 1 skud) mod hver lerdue.\nTil trapskydning anvendes patroner med hagl af størrelse på 2,5-3 mm. Dette giver samme sikkerhedsafstand som ved jagtskydning, 180 m.\nVed skiveskydning forstås skydning mod faste eller bevægelige skiver fra liggende, knælende eller stående stilling. I modsætning til flugtskydningsbaner skydes kun i en bestemt retning.\nEn skiveskydningsbane består af et varierende antal skiver på en række og et varierende antal standpladser anbragt i forskellige afstande fra skiverne. Standpladserne kan være forsænket eller hævet i forhold til baneplanet. Undertiden er standpladserne indbygget i et særligt skydehus - dette forekommer specielt på de baner, som drives af de civile skytteforeninger.\nVolde og blændere\nSkiveskydningsbaner kan af sikkerhedsmæssige årsager være omgivet af side- og/eller endevolde (volden kan i visse tilfælde erstattes af en naturlig bakke, en grusgrav, fremkomme ved nedgravning af skydebanen eller være en del af søterritoriet). For at opfange opspringere fra baneplanet og eventuelt ukontrolleret afgivne skud kan en skiveskydningsbane være forsynet med blændere (i form af højde-, side- og endeblændere).\nTil skiveskydning benyttes mange forskellige typer våben og ammunition. Ammunitionen er en patron indeholdende enten et blødt projektil eller et kappeklædt projektil. Projektilets kerne består af en blylegering.\nStøj fra en skiveskydningsbane opstår især fra mundingsknaldet, men kan også være forbundet med projektilets anslag mod skive eller kuglefang samt med overlydssmæld fra projektiler.\nMan skelner mellem 4 slags skiveskydningsbaner: en pistolskydebane, en salonriffelskydebane, en kortdistanceskydebane og en langdistanceskydebane.\nI Figur 7 er vist et eksempel på sammenbygning af alle slags baner til, hvad der kan kaldes et typisk skiveskydningsanlæg.\n+++ FIGUR 7 +++\nEksempel på indretning af et skiveskydningsanlæg.\nPå en pistolskydebane er skydeafstandene 10-25 m.\nEn typisk pistolskydebane har 4 x 5 skiveopstillinger.\nEn mindre pistolskydebane har 2 x 5 skiveopstillinger og en større pistolskydebane har 8 x 5 skiveopstillinger.\nPå en pistolskydebane anvendes normalt våbenklasse 6 (jf. Miljøstyrelsens vejledning nr. 2/1995, tabel 1) og på civile pistolskydebaner desuden våbenklasse 7 og 8.\nPå en salonriffelskydebane er skydeafstanden typisk 50 m.\nEn typisk salonriffelskydebane har 10-20 skiveopstillinger.\nEn mindre salonriffelskydebane har 6-10 skiveopstillinger og en større salonriffelskydebane har 20-40 skiveopstillinger.\nPå en salonriffelskydebane anvendes normalt våbenklasse 9 og 10 (jf. Miljøstyrelsens vejledning nr. 2/1995, tabel 1).\nPå en kortdistanceskydebane kan der skydes på afstande indtil 50 meter.\nEn typisk kortdistanceskydebane har 8-10 skiveopstillinger.\nPå en kortdistanceskydebane anvendes normalt våbenklasse 1, 2, 3 og 5 (jf. Miljøstyrelsens vejledning nr. 2/1995, tabel 1).\nPå en langdistanceskydebane er skydeafstanden(e) sædvanligvis indtil 100 m, 200 m og/eller 300 m, men større skydeafstande kan dog undtagelsesvist forekomme.\nEn typisk langdistanceskydebane har 8-15 skiveopstillinger.\nEn mindre langdistanceskydebane har 2-8 skiveopstillinger og en større langdistanceskydebane har 15-40 skiveopstillinger.\nPå en langdistanceskydebane anvendes normalt våbenklasse 1, 2, 3 og 5 (jf. Miljøstyrelsens vejledning nr. 2/1995, tabel 1).\nStøjulemper fra nye skydebaner skal primært forebygges ved en hensigtsmæssig lokalisering. Skydebanen må således placeres så langt bort fra støjfølsom arealanvendelse som overhovedet muligt, ligesom naturligt forekommende muligheder for støjdæmpning bør udnyttes (f.eks. grusgrave, slugter o.l.).\nI det følgende beskrives forskellige foranstaltninger og indgreb, der kan tages i anvendelse for at nedbringe støjbelastningen og støjgenerne, dels fra en eksisterende skydebane, og dels fra en ny skydebane, hvor lokaliseringen ikke i sig selv giver et tilfredsstillende, lavt støjniveau i omgivelserne.\nDe muligheder, der i praksis foreligger, består dels af forskellige former for afskærmninger, og dels af indgreb eller metoder, der kan reducere støjgenen for de omboende. For yderligere at udvikle disse muligheder har Forsvaret igangsat en række forsøg med afprøvning af forskellige muligheder for dæmpning af støj fra skydebaner.\nStøjudsendelsen fra håndvåben er som tidligere nævnt stærkt retningsafhængig. Derfor er en anden mulighed for støjdæmpning, som især er relevant ved planlægning af nye skydebaner, er at vælge skyderetningen, så støjbelastningen af de omgivende, støjfølsomme områder bliver så lille som mulig.\nI denne forbindelse skal man dog være særligt opmærksom på, om der er reflekterende flader (bygninger, skovbryn, støjskærme eller blændere), som kan kaste lyden tilbage i retning mod de støjfølsomme områder.\nEksempler på støjudbredelsesskurver\nEnde- og sidevolde\nEnde- og sidevolde samt skydehus type z\nSkydehus type z\nEt sædvanligt skydehus, hvor taget og væggene ikke er ført frem forbi de luger, der skydes igennem, virker kun støjdæmpende i retninger bag skytten.\nDer kan regnes med en støjdæmpende virkning på omkring 5 dB for retninger omkring vinkelret på skudretningen, mens virkningen i retningen modsat skudretningen er op til 15-20 dB for et lukket skydehus med absorberende beklædning på alle indvendige overflader.\nEt frembygget skydehus, hvor sidevæggene og eventuelt også taget er ført frem foran skydelugerne, virker tillige støjdæmpende i retninger foran skytten. Virkningen afhænger af længden af frembygningen og af, hvor effektiv den lydabsorberende beklædning på frembygningen er.\nI Figur 8 er vist eksempler på et frembygget- og et ikke-frembygget skydehus.\nEksempler på skydehuse.\nb: sædvanligt, ikke-frembygget.\nDen støjdæmpende virkning af skærme afhænger stærkt af deres højde over sigtelinien mellem støjkilde og støjmodtager og af afstanden til standpladsen. Virkningen er større, jo højere skærmen er i forhold til den nævnte sigtelinie, og desto tættere den er anbragt ved standpladsen.\nSom eksempel kan en dæmpning af støjbelastningen på omkring 10 dB i 200-300 meters afstand fra en skydebane opnås med følgende skærme (eller volde):\nEnten:    skærmhøjde 2,5 m      2 m fra skytten\neller:    skærmhøjde 2,7 m    4-5 m fra skytten\neller:    skærmhøjde 3,0 m     10 m fra skytten\neller:    skærmhøjde 4,0 m     25 m fra skytten\neller:    skærmhøjde 6,0 m     50 m fra skytten\nDer kan altså opnås en kraftig støjdæmpning ved brug af en for-holdsvis lav skærm, blot den placeres tilstrækkeligt tæt ved standpladsen.\nI Figur 9 er vist et eksempel på en standplads afskærmet til sider og bagud i forhold til skyderetningen.\nEksempel på en åben standplads afskærmet til siderne og bagud i forhold til skyderetningen.\nFor at undgå problemer med refleksioner mod områder i retninger modsat skyderetningen er det nødvendigt at forsyne støjskærmen med kraftig lydabsorberende beklædning på den side, der vender ind mod skytten. Lydabsorptionen kan eksempelvis tilvejebringes ved en åben bræddebeklædning med 50-100 mm mineraluld bagved, som illustreret i Figur 10.\nEksempel på en støjskærm. Den åbne bræddebeklædning skal vende ind mod skytten.\nDe jordvolde, som af sikkerhedshensyn kan være opført omkring skydebaner, fungerer undertiden som støj-afskærmning. I nogle tilfælde er voldene imidlertid ikke tilstrækkeligt høje til at give den nødvendige støjdæmpning. Man kan så vælge enten at forøge højden eller at bygge en støjskærm ovenpå jordvoldene.\nPå grund af jordvoldes hældning behøver man som regel ikke at være bekymret for refleksioner fra volde.\nPå nogle skiveskydningsbaner er der anbragt højdeblændere på tværs af skudretningen. Højdeblændere virker i nogen grad som støjskærme i retninger foran skytten. Blænderne kaster imidlertid også lyden tilbage og bevirker herved en betydelig forøgelse af støjbelastningen bagud i forhold til skyderetningen. Refleksionerne kan undgås eller dæmpes ved at beklæde blændernes forside, dvs. den side der vender mod skytten, med stærkt lydabsorberende materiale (se Figur 11). På grund af den reflekterede lydbanes store højde over terræn skal støjskærme være urealistisk høje for at kunne påvirke den reflekterede lyd. Den reflekterede lyd vil endvidere passere over et eventuelt skydehus.\nPrinciptegning af højdeblændere med lydabsorberende beklædning.\nBevoksningsbælter er ikke særligt effektive som støjdæmpende foranstaltninger omkring skydebaner. Ved beplantning af jordvolde kan det endog risikeres, at deres støjdæmpende virkning reduceres, fordi vegetationen spreder lyden til områder, der ellers ville være skærmet af voldene.\nEn høj og tæt (uigennemsigtig) bevoksning på 100 meters dybde kan forventes at nedbringe støjbelastningen med omkring 5 dB.\nB.3.4. Våben og ammunition\nDet har i nogle sammenhænge været diskuteret at anvende lyddæmpere på våbnene, hvis der var støjproblemer omkring skydebaner. Andre diskussioner har drejet sig om at nedbringe støjbelastningen ved konsekvent anvendelse af særlig støjsvag ammunition.\nLyddæmpere kan kun anvendes på et mindretal af de våben, der sædvanligvis benyttes på skydebaner. Lyddæmpere forstyrrer ikke projektilballistikken, men som følge af den ekstra vægt på ca. 1 kg. placeret ved mundingen ændres våbnets karakteristik så meget, at lyddæmpere ikke kan anvendes i forbindelse med skydeuddannelsen.\nForsvaret har afprøvet en lyddæmper-prototype til gevær M/75. Lyddæmperen blev efter ca. 100 skud fundet i slidt samt brugs- og sikkerhedsmæssig dårlig stand.\nTil let maskingevær, der også anvendes meget på Forsvarets skydebaner, findes ingen lyddæmpere.\nFlere undersøgelser har dokumenteret, at støjniveauet fra de samme håndvåben kan variere med 2-6 dB ved brug af forskellige fabrikater eller typer af ammunition. Støjniveauet afhænger bl.a. af krudtladningens størrelse og forbrændingshastighed samt af projektilets (eller haglladningens) udgangshastighed. En ammunition med en lille og langsomt forbrændende krudtladning, der bevirker en lav udgangshastighed, støjer mindst. Imidlertid har de samme faktorer stor indflydelse på skydeegenskaberne. Det må derfor ved trænings- og konkurrenceskydning forventes, at skytterne udelukkende anvender »egen« ammunition og er utilbøjelige til at ville ændre valget heraf.\nMulighederne for støjdæmpning begrænser sig formodentlig til at udelukke eller begrænse eller udelukke anvendelsen af eventuelle klart mere støjende våbentyper.\nB.3.5. Bestemmelse af støjdæmpende foranstaltningers virkning\nBeregning af dæmpningsvirkning\nMed beregningsmetoden angivet i Vejledning nr. 2/1995: »Beregning og måling af støj fra skydebaner« er det muligt at forudberegne virkningen af støjskærme, jordvolde m.v. på støjbelastningen fra en skydebane. Metoden kan også anvendes til på forhånd at vurdere henholdsvis den støjdæmpende virkning af skydehuse og den reflekterede lyd fra blændere.\nVed støjmålinger kan virkningen derimod kun vurderes, når de støjdæmpende foranstaltninger rent faktisk er udført, evt. i form af skærme, halmballer o.l., der er opstillet interimistisk.\nB.3.6. Simulatorstøttet undervisning\nSimulatorstøttet undervisning (lasergeværer med trykluftrekyl), er i de seneste år med træningsmæssig succes blevet afprøvet af Forsvaret.\nForsvaret påregner at fortsætte anskaffelsen af simulatorer, og at uddannelsen på alle håndvåben med tiden forudses simulatorstøttet.\nAnvendelse af simulator kan således til en vis grad reducere antallet af skydetimer på en given traditionel skydebane, men vil aldrig kunne erstatte den traditionelle skydeuddannelse.\nAnlægsinvesteringerne i forbindelse med etablering af de omtalte anlæg er imidlertid betydelige. Etablering af yderligere anlæg må derfor nødvendigvis skulle vurderes over en årrække, hvor den teknologiske udvikling på området sammenholdt med de økonomiske omkostninger vil blive tillagt betydelig vægt. Bilag 4 Fordeling af Forsvarets skydebaner i henhold til den i kapitel 4.6 anførte tidsprioritering for gennemførelse af støjdæmpende foranstaltninger\nDet skal bemærkes, at tallene i kursiv angiver Forsvarskommandoens etablissementnummer, mens tallene i ordinær skrifttype er Hjemmeværnskommandoens angivelse af kompagnimæssigt tilhørsforhold.\nOmfatter baner, hvor der med den nuværende teknologi og moderate støjdæmpende foranstaltninger kan opnås en dæmpning af støjniveauet ved et større antal boliger.\nBane                   Kommune    Bemærk:\n135     Sjælsø Skydebane       Allerød\n132     Sjælsmark Kaserne      Allerød    MK-bane\nSkydebaner             Slagelse   Skydecenter\n265     Kulsbjerg Skydebaner   Langebæk\n240     Næstved Skydebaner     Næstved\n288     Raghammer Skydebaner   Åkirkeby\n286     Almegård Kaserne       Rønne      MK-bane\n3604     Avderød Skydebaner     Frederiksværk\n702     Flyvestation Skagen's\n1206    Øster Aslund           Hals\n1320    Vebbestrup             Arden\n1328    Tolstrup               Års        Skydecenter\n2105    Klosterheden           Lemvig     Skydecenter\n2307    Helgenæs               Ebeltoft\n2308    Glatved                Ebeltoft\n2309    Ommestrup              Rosenholm\n2417    Malling                Århus\n2419    Gyllingskov            Odder      Skydecenter\n2601    Dejbjerg               Skjern\n2708    Saphøj                 Avlum-Haderup\n2806    Egebaksande            Thisted\n2811    Karby Odde             Morsø      Beliggende i\ntype 2 område\n3115    Hulvad                 Brørup\n3401    Bredebro               Bredebro\n3514    Tolstrup               Gedved\n3518    Ale                    Tørring/Uldum\n4113    Aborg                  Assens     Skydecenter\n5100    Bredetved              Holbæk     Beliggende  i\n5110    Kallerup               Kalundborg\n5120    Orø                    Holbæk\n8301    Nakskov                Nakskov\nL/S    Nymindegablejren       Blåbjerg   Skydecenter\nBane                   Kommune       Bemærk:\n234D    Hellebæk Skydebaner    Helsingør\n432    Haderslev Vesterskov\n431    Haderslev Kaserne      Haderslev     MC-bane\n446    Tønder Skydebaner      Tønder\n453    Vrøgum Skydebaner      Blåvandshuk\n451    Oksbøllejren           Blåvandshuk   MK-bane\n408    Hyby Fælles Skydebaner\nFredericia Syd         Fredericia\n546    Randers Skydebaner     Randers\n582    Nr. Uttrup Skydebaner  Aalborg\n576    Holstebro Skydebaner   Holstebro\n557    Viborg Skydebaner      Viborg\n526    Finderup Øvelsesplads  Fjends        MK-bane\n1601    Stevnsfort Skydebaner  Stevns\n3505    Sjællands Odde\n1115    Ørsø                   Dronninglund\n1202    Nørre Miller           Fjerritslev\n1310    Sdr. Onsild            Hobro\n1317    Ravnkilde              Nørager\n2106    Aal                    Vinderup\n2109    Vind                   Trehøje\n2115    Brøstinggård           Sundøre\n2116    Bøvling                Lemvig\n2502    Hjøllund               Them\n2602    Omme Bakke             Videbæk\n2605    Hulmose                Egvad         Beliggende i\ntype 3 område\n2614    Timring                Herning\n2803    Langvad                Hanstholm\n2809    Jeghøj                 Sydthy\n3120    Sdr. Omme              Grindsted\n3310    Gram                   Gram\n3504    Grejs                  Tørring/Uldum\n4117    Nårup                  Tommerup\n4213    Oure                   Gudme\n4222    Ulveholm               Ærøskøbing\n4234    Bøjden                 Faaborg\n8113    Kraneled               Møn\n8201    Vester Kippinge        Nr. Alslev\n8302    Nøjsomheden            Ravnsborg\n8310    Rommes Nakke           Sakskøbing\nBane                  Kommune        Bemærk:\n237    Vester Egesborg       Fladså         Terrænskydebanen\n278     Ringsted Skydebaner  Ringsted       *) Uafklaret\n413     Seden Skydebaner     Odense\n493     Varde Skydebaner     Varde\n6425     Grønholt Skydebaner  Frederikshavn\n1121     Vandstedgård         Hjørring\n1126     Nols Sø              Pandrup\n1318     Svanfolk             Skørping\n1325     Gatten               Års\n1329     Tandrup              Farsø\n2108     Thyholm              Thyholm\n2114     Oppeby               Spøttrup\n2202     Romlund              Viborg\n2223     Bjerringbro          Bjerringbro\n2304     Constantia           Nørre Djurs\n2305     Ramten               Nørre Djurs\n2710     Yllebjerg            Aulum\n2813     Solbjerg             Morsø\n3107     Måde                 Esbjerg\n3223     Skamling             Christiansfeld\n3226     Gesten               Vejen\n3416     Pøl                  Nordborg\n3509     Urlev                Hedensted\n4106     Langesø              Søndersø\n4210     Brahetrolleborg      Faaborg\n4234     Sundet               Faaborg\n4319     Tungebjerg           Kerteminde\n6313     Mandehoved           Stevns\n8304     Sølbjerghøj          Rudbjerg\n4. Skydebaner, der afvikles\nOmfatter skydebaner, der ikke kan støjdæmpes tilstrækkeligt eller hvor dette ikke er økonomisk rentabelt, må nedlægges efter maksimalt 3 års afviklingsperiode regnet fra godkendelsesmyndighedens endelige afgørelse.\nBane                      Kommune        Bemærk:\n218      Aflandshage Skydebaner    Dragør\n701      Øster Halne Skydebaner    Aalborg\n2306     Anholt                    Grenå\n3220     Børkop                    Børkop\n3221     Hjarup                    Vamdrup\n5. Skydebaner, der er støjdæmpede.\nOmfatter skydebaner, der alle er støjdæmpede i et sådant omfang, at yderligere støjdæmpning ikke er påkrævet for at tilgodese forsvarets behov for anvendelse i relation til vejledningens grænseværdier.\n133D      Høvelte Pistolskydebane   Allerød\n286A      Blykobbel Ådal\n464      Bjærgskoven Skydebaner    Lundtoft\n421A      Sønderborg Kær\nVestmark Skydebaner       Sønderborg\n443      Ålbæk Terrænskydebane     Højer          Overføres\n408      Hyby Fælled Skydebaner    Fredericia\n536      Skive Skydebaner          Fjends\n2502     Kongsøre Pistolskydebane  Trundholm\n761      Flyvestation Værløse's\n253      Flyvestation Skalstrup's\n731      Flyvestation Skrydstrup's\n721      Flyvestation Karup's\n701      Flyvestation Aalborg's\n751      Flyvestation Vandel's\n1107     Læsø                      Læsø\n1317     Skørping                  Skørping\n2205     Tjele                     Tjele\n2219     Sødringkjær               Mariager\n2220     True                      Mariager\n2301     Fløjstrup                 Sønderhald\n2425     Østerhede                 Samsø\n2603     Tim                       Ringkøbing\n2801     Hillerslev                Thisted\n3113     Darum                     Bramminge\n3116     St. Råbjerg               Billund\n3221     Andst Bro                 Vejen\n3301     Ribe                      Ribe\n3509     Endelave                  Horsens\n4219     Monnet                    Svendborg\n4226     Lejbølle                  Tranekær\n4228     Nordenbrogård             Syd Langeland  Beliggende\n5319     Feddet                    Fakse\n8116     Marienborg                Møn\n8213     Nøsgård                   Stubbekøbing\n8313     Hyldtofte                 Holeby\n6. Skydebaner, der er miljøgodkendte.\n2610     Vorgod                    Videbæk\n2703     Risbjerg                  Brande\n2718     Tjørring                  Herning\n2720     Munklinde                 Ikast\n3106     Fanø                      Fanø\n3227     Almstok                   Billund\n5107     Stold                     Bjergsted\n7106     Simplegård                Hasle\nUnder bemærk anvendes følgende forkortelser:\nMC-bane:    Miniaturebane, »Carl Gustaf«.\nMK-bane:    Miniaturebane, Kampvogn\nCQB-bane:   Close Quarter Battle bane.\nTallene er baseret på foreløbige opgørelser i forbindelse med udarbejdelsen af Miljøstyrelsens vejledning om skydebaner i 1993-94.\nTal i parantes er antallet af skydebaner opgjort i 1977-78 i forbindelse med udarbejdelsen af Miljøstyrelsens vejledning om skydebaner fra 1979.\nForkortelser: DDS: De Danske Skytteforeninger; DSU: Dansk Skytte Union; DJ: Danmarks Jægerforbund\nForsvaret   Civile   I alt\nHele landet      177        183     360 (487)\nBornholm           3          7      10 ( 14)\nFrederiksborg      5         17      22 ( 29)\nFyn               19         26      45 ( 55)\nKøbenhavn          3          3       6 ( 10)\nNordjylland       24         12      36 ( 54)\nRibe              15         13      18 ( 23)\nRingkøbing        24         19      43 ( 54)\nRoskilde           2          4       6 (  9)\nStorstrøm         16         10      26 ( 44)\nSønderjylland     11          9      20 ( 29)\nVejle             13         16      29 ( 40)\nVestsjælland      12         18      30 ( 39)\nViborg            15         21      36 ( 54)\nÅrhus             13          8      21 ( 33)\nSkydebanetype      Kortdist. og       Flugtskydningsbaner\nDDS     DSU     DJ     i alt\nHele landet          339 (376)         50      62    271  383 (465)\nBornholm              11 ( 15)          1       1      4    6 (  7)\nFrederiksborg         23 ( 29)          1       2     12   15 ( 18)\nFyn                   52 ( 63)          3       3     35   41 ( 73)\nKøbenhavn              4 ( 13)          1       1      1    3 (  8)\nNordjylland           30 ( 20)          4       6     29   39 ( 38)\nRibe                  22 ( 29)          5       7     21   33 ( 31)\nRingkøbing            34 ( 22)          7       6     38   51 ( 44)\nRoskilde              14 ( 15)          2       2      5    9 (  9)\nStorstrøm             22 ( 44)          4       6     11   21 ( 41)\nSønderjylland         14 ( 14)          3       5     20   28 ( 31)\nVejle                 22 ( 19)          3       5     21   29 ( 47)\nVestsjælland          37 ( 29)          6       7     18   31 ( 35)\nViborg                24 ( 37)          3       3     27   33 ( 32)\nÅrhus                 30 ( 27)          7       8     29   44 ( 52)\n(* 1) dB(A),Impulse er den enhed der anvendes til måling og beregning af skudstøj.\n(* 2) Jf. rapporten: »Annoyance caused by shooting noise«, Eystein Amtzen, Oslo 1984.\n(* 3) Mht. den generelle definition af skydebaner som listepunkt henvises der til Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 3/1993: »Godkendelse af listevirksomheder«.\n(* 4) Et støjkonsekvensområde er et område udsat for en støjbelastning af en nærmere bestemt størrelse.\n(* 5) Standpladsbegrebet for flugtskydningsbaner er anderledes end for skiveskydningsbaner, jf. bilag 2.\n(* 6) Jf. fodnote 5.\n(* 7) Jf. fodnote 5.\n(* 8) Jf. fodnote 5.\n(* 9) Justitsministeriets bekendtgørelse af 20. maj 1950 om indretning og anlæggelse af skydebaner og feltskydningsterrænner med ændringer af hhv. 12. maj 1960 og 24. august 1972.


35-årig eftersøges nu i Danmark: Mistænkt for drabsforsøg | TV2 Nord\n35-årig eftersøges nu i Danmark: Mistænkt for drabsforsøg\nNordjyllands Politi efterlyser fortsat en 35-årige mand, mistænkt for et drabsforsøg, der blev begået i Aalborg tilbage i oktober sidste år.\n10. okt 2017, kl. 07:09\nOpdateret: 17. okt 2018, kl. 11:55\nNordjyllands Politi efterlyser fortsat den 35-årige mand, som politiet mistænker for at være gerningsmand til et drabsforsøg, der blev begået i Aalborg tilbage i oktober sidste år. Han er formentlig tilbage i Danmark efter at ophave opholdt sig i udlandet.\n- Han har hele tiden været klar over, at vi leder efter ham. Det må være ubehageligt, når man konstant skal kigge sig over skulderen, siger efterforskningslederen, politikommissær Henrik Staal, der opfordrer den mistænkte mand til at melde sig.\nSkuddrama: Ung mand ramt af flere skud i Aalborg\nManden er mistænkt for flere gange at have skudt en dengang 25-årig mand på Skydebanevej, der ligger i det vestlige Aalborg den 13. oktober 2016. Manden var dog uden for livsfare, men Nordjyllands Politi har siden efterforsket sagen som et forsøg på manddrab.\nRetten i Aalborg afsagde 29. december 2016 fængslingskendelse in absentia af den nu 35-årige mistænkte, der sidenhen har været eftersøgt af Nordjyllands Politi blandt andet via Interpol, fordi politiet havde oplysninger om, at han befandt sig i udlandet.\nDer er for nuværende en dømt for blandt andet drabsforsøg i sagen, og der er flere gerningsmænd i sagskomplekset, men politiet kan ikke udtale sig yderligere om efterforskningen.\nDenne artikel er blevet redigeret den 17. oktober 2018. Af en tidligere udgave fremgik navn og billede på den mistænkte, men de oplysninger er blevet fjernet, da han dags dato har meldt sig selv og er blevet anholdt i sagen.


Når livet gør ondt.. - Outsideren\nNår livet gør ondt..\nJeg prøver at komme ovenpå igen. Jeg prøver virkelig at være glad og kæmpe op igen, men nogen gange virker alt bare så håbløst.\nDe her nedture jeg får, de er jo ret normale for mig. Det er næsten mere normalt for mig at have en nedtur, end bare at være glad hele tiden. Ja vi får alle sammen nedture, men mine nedture.. De er slemme. Jeg kan hverken spise, drikke, stå ud af sengen eller gå ud af døren.. Hvis jeg tænker over det, sådan helt dybt indeni.. Kan jeg godt se at de her nedture er som en slags tryghed for mig. For det er det eneste jeg har prøvet! Jeg har ALDRIG prøvet at have 1 helt år uden nedture og modgang. Et eller andet sted skræmmer det mig rigtig meget, tanken om at skulle have det godt hele tiden. For hvordan gør man det?? Hvordan skal jeg kunne lægge frygten til side og bare nyde at jeg har det godt?\nJeg har rigtig meget angst pt. Jeg er blevet tilbudt medicin for mit angst. Men er i samarbejde med min behandler/psykolog blevet enig om at vi venter 1 måned til, før der bliver sat noget igang. Har jo trods alt været medicin fri fra fast medicin siden August sidste år..\nSå hver evig eneste dag rykker jeg grænser! Jeg udfordre min angst minimum 2 gange dagligt. Små som store opgaver, der kan trigge min angst. Det går faktisk rigtig godt. Jeg lære en masse om mig selv, og hvordan jeg bedst kan håndtere min angst. For mig handler det hele om vejrtrækning og tryghed.\nUdover angst, gør livet bare ondt lige nu. Kæreste sorger, sygdom, bekymringer om fremtiden, bekymringer om ikke at være god nok og så prøver jeg bare at være Manja på snart 22 år. Hvordan gør man så lige det? Hvordan er man ung? Det har jeg heller aldrig prøvet! Jeg måtte i en meget ung alder i forbindelse med anoreksi og behandling for dette, tage ansvar for mit liv og vælge at spise igen. Selvom det ikke lyder som et stort ansvar, så var det et stort ansvar for en 14 årig pige. Jeg skulle vælge livet, jeg skulle vælge at spise alt det her mad 6 gange om dagen, jeg skulle vælge at drikke min sødmælk til hvert måltid og jeg skulle vælge ikke at snyde til vejning. Der var ingen andre der kunne gøre det for mig. Min familie kunne støtte mig og hjælpe mig igennem måltiderne, men de kunne ikke spise dem for mig. Så alt i alt tror jeg det har været det, som har gjort jeg er vokset op på nul-komma-fem.\nMen ligemeget hvad er livet jo fyldt med op og nedture. Det er en del af det. Man får ikke bare gode ting og succes oplevelser foræret, gode ting bliver ikke bare kastet i hovedet på os. Der skal kæmpes, hver evig eneste dag, for en dag at kunne stå op og sige ”JEG GJORDE DET!”\nHvis der ikke er noget at kæmpe for,\ner der ikke noget at leve for.


2018 – Fynske IF\nHjem » Fynske Idrætsforbund » Nyhedsarkiv » 2018\nMesterlisten pr. 18/12 18\nÅrets sidste opdatering af mesterlisten! Fynske Idrætsforbund administrerer mesterlisten på Fyn, så vi får inviteret de fynske DIF mestre og internationale medaljevindere til Sportslørdag. Kontakt konsulent Carsten Lausten konsulent@fynske-if.dk ell. 22417520, hvis der mangler nogen på listen. Det er kun medaljer vundet i sportens højeste eliteklasse (og altså ikke ungdomsmesterskaber […]\nFynske Bank hylder de gode kammerater For tredje år i træk uddeler Fynske Bank den succesfulde pris ’Kammeratskabsprisen’ til en ung sportsudøver, der gør noget særligt for kammeratskabet og sammenholdet i de lokale foreninger. Tilmeldingen er åben, så årets kammerat 2018 kan nu indstilles. Når der bliver afholdt Fynske Bank […]\nI 12 år har Fynske Idrætsforbund uddelt Den Fynske Initiativpris. Prisen har hædret nogle af de bedste enkeltinitiativer i Fynsk idræt, men vi ønsker i højere grad at sætte fokus på de mange dygtige foreninger vi har på Fyn. Ser man fx. på en prismodtager som Odense Sportscentrum fik de […]\nMesterlisten opdateret 22/10\nFynske Idrætsforbund administrerer mesterlisten på Fyn, så vi får inviteret de fynske DIF mestre og internationale medaljevindere til Sportslørdag. Kontakt konsulent Carsten Lausten konsulent@fynske-if.dk ell. 22417520, hvis der mangler nogen på listen. Det er kun medaljer vundet i sportens højeste eliteklasse (og altså ikke ungdomsmesterskaber eller old boys mestre) der […]\nSkovsøløbet 2018 en stor succes\nI sidste uge arrangerede Fynske Idrætsforbund i samarbejde med SAI, Skovsøløbet, og igen var det en stor succes. 139 tilmeldte i højt humør skabte sammen med den flotte natur i Fruens Bøge rammerne om et godt løb. Der blev løbet, gået og kørt til den store guldmedalje, som alle gennemførte […]\nImorgen arrangerer Fynske Idrætsforbund og SAI Skovsøløbet. Løbet er for brugere, ansatte og pårørende i psykiatrien. Vi er oppe på flotte 138 forhåndstilmeldte, men det er muligt at blive tilmeldt på dagen. Ruten er 2,5 km og kan løbes/gås 1 ell. 2 gange. Instruktion Skovsøløbet 2018 og Skovsøløbet 2018 – […]\nFynske Idrætsforbund har igen fået et nyt medlem, denne gang er det ishockey og vi er nu oppe på 50 medlemmer. Velkommen til!\nFynske Idrætsforbund og SAI glæder sig til at skulle afholde Skovsøløbet 26. september. Løbet vil blive afviklet i stil med de seneste år, dvs. med en naturskøn rute i Fruens Bøge. Ruten er 2,5 km. lang og kan gennenløbes/gås 1. eller 2 gange. Løbet henvender sig til alle brugere, pårørende […]\nI går afviklede SAI og FI i samarbejde den første udgave af seniorernes motionsdag, som foregik hos “de grønne” (Odense KFUM) i det grønne. Tanken er, at det skal være en dag med aktiviteter for alle uanset fysiske begrænsninger. Der blev tilbudt en dejlig gåtur 2,5/5 km. i det skønne […]


Lykken efter første Rådyr - Jægernes Magasin\nEfter flere år med jagttegn, hvor jeg har gået og kigget på dyrene ved min fars skov, fik jeg endelig riffeltegn. Tegnet kom i hus sidst i september og jeg skulle derfor på riffeljagt den første weekend i Oktober.\nDet var en helt perfekt jagt. Jeg havde set rådyrene gå i kanten af skoven hele sommeren og minsandten om ikke de stod der igen. Jeg kunne se dyrene allerede, da jeg kom ud af døren. Så var der ikke andet end at kravle hen over stubmarken på maven ind til jeg kom på skudhold. Jeg havde riflen op mange gange og besluttede mig til sidst for at skyde. Råen lavede en baglæns salto inden den løb ind i skoven – heldigvis lå den forendt 10 meter inde i skoven. Hele optrinnet tog ikke mere end 30 minutter. Jeg var så glad og tilfreds bagefter som jeg sjældent har været.


Det kræver som udgangspunkt ikke andet end lyst at starte, men der er visse ting man skal overveje inden man går igang.\nSom dommer indenfor sporten får man en unik mulighed for at komme helt tæt på kampene, hvilket nogen gange betyder at de må hoppe og dukke sig for de voldsomme kampe omkring dem.\nHjælpere er uundværlige for kæmperne, som væbnere var for riddere. Kæmperne er under et stort pres, og det er hjælperens rolle at holde hovedet koldt selvom bølgerne går højt.